Elämän ja kuoleman tanssi – Kirjallisuus- ja kulttuuriyhdistys Särö ry\n”Jotta elämällä voi olla rytmi, on siinä oltava toistoa. Jotta elämässä olisi jatkuvuutta, on niin ihmisen kuin ympärillä sykkivän maailmankin toistuttava, alettava aina uudelleen.”\n[dropcap]E[/dropcap]lämä on, kokonaisuudessaan, tanssi. Se on rytmeihin perustuvaa ja muihin tanssijoihin reagoivaa liikettä. Yksittäiset tanssijat ja heidän ryhmänsä pyrkivät vaikuttamaan siihen, miten tanssitaan: millaisessa tempossa, millaisin liikkein, millaisissa ryhmissä, mutta se on tanssia kaikki tyynni. Elämä pyrkii jatkamaan elämää. Se on tanssia, jolla on pyrkimys, jopa halu, jatkaa tanssia. Ulkopuolisia päämääriä sillä ei ole, vaan kaikki tapahtuu sen itsensä puitteissa.\nAloitetaan liikkeestä. Se, että elämä on olennaisilta osiltaan liikettä, fyysistä muutosta, on miltei itsestään selvää. Bakteerit, sienet, kasvit, eläimet liikkuvat. Jokainen eliö syö, kasvaa, lisääntyy. Hakeutuu kohti suotuisia oloja ja vetäytyy epäsuotuisista. Kasvit kurottautuvat kohti valoa ja työntävät juurensa maaperään. Kasvavat muotoonsa ympäristönsä sallimissa rajoissa. Me eläimet haemme paikkaamme ravinnon ja suojan perässä. Väistämme saalistajia, kipua, kylmää ja kuumaa. Etsimme lisääntymiskumppaneita, sopivaa lämpöä, mielihyvää.\nSitä, mikä ei liiku, ja mikä ei aktiivisesti muuta muotoaan, pidämme kuolleena aineksena: kivet, kuivuneet puunrungot, jää, vesi. Kyllä, kuolleetkin liikkuvat: vesi aaltoilee, kallio rapautuu, jää sulaa, puunrungot hajoavat, mutta ne eivät tee sitä itse. Kuolleen aineen liike on toisenlaista kuin meidän: passiivista. Kuollut liikkuu ulkoisten voimien liikuttamana, tuulen tai jonkin elävän. Ja toki myös sisäisten voimien. Kuolleessakin aineessa on jännitteitä, energiaa, joka laittaa asioita tapahtumaan, mutta sen liikkeestä puuttuu halu. Kuollut ei tarvitse mitään. Elämä tarvitsee omaa liikettään – jatkaakseen.\nRajanvedot ovat tietysti vaikeita, lopulta mielivaltaisia. Mitä on halu tai tarve? Jos elämä näkyy vain liikkeenä – muodonmuutoksina, veto- ja hylkimisvoimina – onko kuollutta ainetta olemassakaan? Jonnekin tuonne, tai ehkä vain omaan sieluumme, on kuitenkin piirtynyt epämääräinen raja: tämä on kuollutta, tämä elävää. Elämän ja kuoleman tanssit eroavat toisistaan laadullisesti. Pidämme yhdenlaisia liikuntoja elämän merkkinä, toisenlaisia emme.\nKaikki tämä liike on lähtökohdiltaan rytmikästä, ja se on täynnä reaktioita universumin antamiin tahteihin.\nTaivaankappaleet vaeltavat reiteillään.\nMaapallo pyörii ja kiertää samalla aurinkoa. Tämä kiepunta on säännöllistä ja aiheuttaa säännöllisesti toistuvia ilmiöitä.\nVuodenkierto iskee elämän tanssiin hitaan taustarytminsä.\nTalvi. Veden jähmettyminen lumeksi ja jääksi ajaa monet elämänmuodot horrokseen tai talviunille. Vaihtolämpöiset horrostavat, monet tasalämpöiset nukkuvat talviunta. Karhut kaivautuvat maahan, sammakot lampien pohjaan. Sisiliskot ja käärmeet vetäytyvät yhteisiin koloihinsa. Hyönteiset talvehtivat omissa koloissaan, maan sisällä tai puun rungoissa. Jotkut meistä pysyvät aktiivisina talvellakin. Pakkaselta on joka tapauksessa suojauduttava, kasvatettava talviturkki tai pukeuduttava lämpimämmin, ehkä muutettava lämpimämpiin maihin. Monien ravinnonsaanti muuttuu. Valottomat ajat vaikuttavat hormonitoimintaamme, ulkoinen synkkyys menee sieluun. Hiljaisena leijailevat lumihiutaleet, ääntä vaimentavat hanget, tuulen pureva kohina.\nKevät. Hanget muuttavat muotoaan, sulavat vedeksi. Järvien, jokien ja meren jääkuori ohenee ja hajoaa. Laineet alkavat liplattaa, isommat aallot loiskua tai kohista. Muuttajat palaavat, niiden taivaalla etenevistä parvista kantautuu kaakotus ja honkotus, ja kohta pariutumiskumppania houkuttelevat ja pesiään rakentelevat laululinnut hallitsevat metsien ja puistojen äänimaisemaa. Puiden silmut avautuvat, niistä ja maasta avautuu kirkkaanvihreitä lehtiä ja värikkäitä kukkia. Eläimet heräävät talviuniltaan ja horroksistaan ja alkavat pariutua.\nKesä. Lämpöä ja valoa. Maailma on lempeä, ihmiset iloisia, sosiaalisia ja vähäpukeisia. Metsissä vihreä tummuu, syvenee ja tihenee. Hiki valuu, laiskottaa. On suojauduttava auringolta, muuten se saattaa polttaa ihon. Yöt ovat valoisia, nukkumaan ei malta mennä.\nSyksy. Koivut, lepät, pihlajat varastoivat vihreän lehdistään ja päästävät irti. Eläimet tankkaavat talvea varten. Muuttolinnut kerääntyvät palatakseen sinne, mistä tulivatkin. Tuulee ja sataa. Valo vähenee ja lämpötila laskee. Sienet työntävät itiöemänsä näkyville.\nVuodenaikojen luontokuvaukset ovat kliseitä, koska ne perustuvat toistoon. Olemme nähneet, kuulleet ja lukeneet tämän kaiken monen monituista kertaa. Osaaamme odottaa, mitä tulee seuraavaksi.\nTähän toistoon kaikki elämä kuitenkin reagoi liikkeillään: hidastumalla, nopeutumalla, muuttamalla, pukeutumalla, ääntelemällä. Väriä muuttaen, sykkien, kasvaen ja kutistuen, yhä uudestaan, uudestaan, uudestaan.\nVuoden jakaminen juuri neljään vuodenaikaan on mielivaltaista. Alku- ja loppukesä ovat keskenään erilaisia. Alkusyksyn väriloisto poikkeaa melkoisesti loppusyksyn koleasta harmaudesta, ja yhtä lailla poikkeavat toisistaan kevättalvi ja sydäntalvi. Eri puolilla maailmaa vuodenkierto on myös erilainen. Intialaiset jakavat vuotensa talveen, kesään, monsuuniin ja syksyyn.\n[dropcap]T[/dropcap]oinen planetaarinen rytmi, jonka tahdissa me liikumme, on paljon nopeampi. Maapallo pyörii piruettejaan, kääntää meidät aurinkoon ja auringosta pois. Yö vaihtuu aamuksi, aamu päiväksi, sitten taas yöksi. Jälleen elämä reagoi, kukin eliö omalla tavallaan. Jotkin hidastavat öisin, toiset päiväsaikaan. Kasvien lehdet avautuvat ja sulkeutuvat, eläinten uni ja valve vuorottelevat, tuulet muuttavat suuntaansa. Valtamerten rannoilla vuorottelevat nousu- ja laskuvedet; myös kuu on mukana lyömässä rumpuaan, jonka tahdissa vuorovesivyöhykkeen eläimet ja kasvit paljastuvat veden alta ja peittyvät jälleen kahdesti vuorokaudessa, ja muuttavat käytöstään sen mukaisesti.\nEliöt eivät reagoi ainoastaan taivaankappaleiden vaan myös toistensa rytmeihin. Kasvit, kasvissyöjät ja pedot välttelevät ja tavoittelevat toisiaan, vahvistavat planetaarista sykettä, tanssivat keskenään, tanssivat toisiaan vastaan.\nElämällä on myös sisäiset biologiset rytminsä. Sydämen syke, hengityksen tahti, kuukautiskierto, aurinkoa näkemättäkin toistuvat vireystilan muutokset ja unirytmit.\nVuorovaikutuksemme maailman kanssa on rytmikästä.\nKun kävelen, juoksen, uin tai hiihdän, tahdistan kehoni joko vaistonvaraisesti tai tietoisesti tilanteen mukaiseen poljentoon. Päästäkseen mahdollisimman kevyesti tai nopeasti eteenpäin on uimarin ja soutajan sovitettava vetonsa, hiihtäjän potkunsa ja juoksijan askelensa aikaisempien liikkeiden jatkoksi. Ne on suhteutettava kehon alla tai ympärillä virtaavan maaperän tai veden liikkeisiin ja muotoihin, jo olemassa olevaan nopeuteen, jo saavutettuun rytmiin.\nTämä ei tietenkään tarkoita muuttumatonta, monotonista toistoa.\nVaikka metsäpolulla juoksemisessakin on rytminsä, ehdottelevat kannot, kuopat, juuret ja lätäköt liikeratoihin jatkuvia muutoksia. Juokseminen on kehon vuoropuhelua maaperän kanssa.\nTeenpä mitä tahansa inhimillisesti merkittävää, tai merkityksetöntäkin, tanssin. Kun vasaroin nauloja, vaivaan taikinaa, haravoin tai imuroin, asettuvat liikkeeni säännölliseen rytmiin. Kuviot ovat varhaislapsuudesta asti harjoiteltuja. Mitä enemmän harjoitusta, sen sulavammat ja taloudellisemmat liikkeet. Rytmi ja siihen käytettävä voima riippuvat työkalusta, työstettävästä kohteesta, yksilöllisistä kehon ominaisuuksista kuten massasta, lihaskunnosta. Paksun naulan hakkaaminen puuhun on erilaista kuin ohuen, ja myös puun kovuus vaikuttaa työskentelyn tapaan.\nKirjoitettu tekstikin on pitkään harjoiteltujen käden ja kynän koreografioiden tuote. Puhuminen – ja jopa ajattelu! – on liikkeeseen kytkettyä. Aivoissamme ei ole ainoatakaan aluetta, joka ei varsin suoraan kytkeytyisi sensorimotorisiin toimintoihin.\nIhmisenä oleminen, elämä, on kauttaaltaan rytmikkään, ympäristön olioihin reagoivan liikkeen läpäisemää.\nTanssia. Ei aina ruusuilla, mutta tanssia kaikki tyynni.\nSukusolujen kohtaaminen mahdollistuu kuukautiskierron rytmeissä, alastomien ruumiiden tyydytystä hakevassa – ei lainkaan tahdittomassa – paritanssissa, siittiöiden rytmikkäistä uintiliikkeissä. Sikiö harjoittelee tulevaa varten. Jo varhaisessa vaiheessa se reagoi äitinsä rytmeihin ja myös ulkopuolisen maailman rytmeihin. Muistan miten tyttäreni, vaimoni kohdussa ollessaan, aloitti erityisen voimakkaan liikehdinnän aina tanssimusiikille altistuessaan – istuessamme seuraamassa Stomp!-kiertueen esitystä tai kulkiessamme kovaäänisesti jyskyttävän tanssiravintolan editse.\n[dropcap]N[/dropcap]ietzsche esittää Iloisessa tieteessä yhden keskeisimmistä ideoistaan, haasteen, jota kuvaa sanoilla suurin taakka: Mitä jos saisit tietää, että joudut elämään koko elämäsi yhä uudelleen ja uudelleen, kaikkine tunteineen, iloineen ja tuskineen? Eikö tämä olisi ennemminkin sietämätön kirous kuin siunaus? Etkö joutuisi alati kysymään itseltäsi, miten on elettävä, ja miten sinun jokaiseen hetkeen suhtauduttava? ”Tahdotko tämän vielä kerran ja vielä lukemattomia kertoja?”\nIkuista paluuta on helppo pitää pelkkänä ajatuskokeena, eettisenä periaatteena tai kosmisena myyttinä. Mutta jos sitä uskaltautuu tarkastelemaan lähempää, sen voi tunnistaa elävän elämän kuvauksena. Ajattelemme päivästä toiseen samoja ajatuksia ja koemme samoja tunteita, joita olemme eilenkin ajatelleet ja kokeneet.\nNietzschen esittämä ongelma onkin syytä ottaa vakavasti. Asioita on helpompi tehdä uudelleen kuin ensimmäistä kertaa. Jatkaminen on, niin hyvässä kuin pahassakin, vaivattomampaa kuin aloittaminen. Kun on kerran uskaltanut hypätä kuilun ylitse, sen voi tehdä toistekin. Tai kun on kerran aloittanut päihteiden käytön, toistuu käyttäytymismalli kuin itsestään. Toisto muodostaa tapoja, tavat asettuvat luonteenpiirteiksi.\nTämä on jopa välttämätöntä.\nJotta elämällä voi olla rytmi, on siinä oltava toistoa, säännöllisesti yhä uudelleen ilmenevä elementti. Jotta elämässä olisi jatkuvuutta, on niin ihmisen kuin ympärillä sykkivän maailmankin toistuttava, alettava aina uudelleen.\nJos ikuinen toisto oli Nietzschelle taakka ja kirous – vai oliko? – näyttäytyy se sellaisena myös kärsimättömyyteen, hetkellisiin muoteihin ja uutuuksiin tottuneelle kuluttajalle: rangaistuksen kaltaisena piinana.\nNietzsche ehdottaa kuitenkin kohtalonsa hyväksymistä, jopa iloista elämälle myöntymistä. Kuinka tämä olisi mahdollista?\nOllakseni suunnilleen sama ihminen kuin eilen, minun on joka aamu luotava itseni uudelleen, aloitettava alusta, tehtävä samanlaisia asioita päivästä toiseen. Tunnettava samoin, reagoitava samoin – suurin piirtein. Ja auringon on noustava yhä uudelleen, jotta voin herätä uuteen päivään ja jotta voin suunnitella tulevaa.\nTahdomme edetä ja muuttua. Tässä ehkä on se varsinainen rajanveto elävän ja kuoleman välillä: tahto. Elämä tahtoo.\nMuutoksen mielekkyys syntyy pysyvyydestä, samojen asioiden päättymättömästä toistosta. Minuuden säilyttääkseni olen pakotettu toistamaan itseäni, sillä toiston ainoana vaihtoehtona on persoonan hajoaminen ja ennakoimattoman hulluuden valtaan antautuminen.\nPaluuta lähtöruutuun ei ehkä tulisikaan pitää epäonnistumisena tai takaiskuna. Sen sijaan jokainen uusi alku on nähtävä uutena mahdollisuutena. Mahdollisuutena toistaa jo tekemänsä, mutta paremmin kuin aiemmin.\nArgentiinalaisessa tangossa on kourallinen tai ehkä kymmenkunta erilaista askelta. Hyvin tanssiakseen noita askelia on kerrattava vuosien ajan. Se merkitsee tuhansia ja taas tuhansia toistoja. Tanssimalla, toistamalla rytmikkäästi samoja liikkeitä yhä uudelleen ja uudelleen, luomme itsemme tanssijana, samalla tavoin kuin toistuvat luonnonilmiöt luovat kaaoksesta maailman.\nMyös ruumiimme luo itsensä elämän rytmeissä yhä uudelleen. Hengitys hengitykseltä, sydämenlyönti sydämenlyönniltä me rakennamme itseämme. Toiston luova voima ylläpitää aineenvaihduntaa, joka korjaa rasituksen vaurioittamia kudoksiamme. Me palaudumme.\nTätä on maailmaa ylläpitävä luominen, josta myös viikkorytmi muistuttaa meitä. Seitsenpäiväinen viikkomme kierrättää seemiläisen mytologian luomiskertomusta, jossa lepopäivä on tarkoitettu palautumiseen, lähtöpisteeseen palaamiseen, voidaksemme jälleen kerran aloittaa kaiken alusta.\nUuteen alkuun sisältyy myös eräänlainen armahduksen tai puhdistuksen ulottuvuus. Se tarjoaa mahdollisuuden vapautua vanhoista virheistä, mahdollisuuden toistaa askelet puhtaammin. Tätä puhdistautumisen ajatusta juhlitaan monissa perinteisissä uuden vuoden rituaaleissa, joissa syödään, juodaan, tanssitaan – ja suoritetaan erilaisia demoneiden karkotusmenoja.\nEurooppalainen uusivuosi on tyypillisesti sijoittunut sydän- tai kevättalveen, ja juuri ennen vuoden vaihtumista pahojen henkien mellastus on ollut erityisen pitelemätöntä. Kaikkialla Euroopassa turmion voimia ajetaan hirviöasuisina karnevaalikulkueina ulos kaupungista. Suomessa noidat ja kummitukset ovat tehneet kolttosiaan erityisesti laskiaisen aikaan, jolloin niiden karkottamiseksi ja tulevan vuoden turvaamiseksi on tehty monenlaisia taikoja ja ennetekoja.\n[dropcap]K[/dropcap]uten Søren Kierkegaard on esittänyt, ilmiön toistuessa sen merkitys muuttuu. Toisen kerran kuultuna sama vitsi ei enää naurata yhtä paljon, tai sitten sen herättämä huvittuneisuus kohdistuu toisin. Tämä tuottaa maailmaan historiallisen ajan; ajan, jossa asioilla on alkunsa ja loppunsa.\nKun päivät, viikot, kuukaudet ja vuodet jatkavat piruettejaan, ne kuluttavat tanssijoitaan. Vuodet vanhentavat, ja vaikka tanssisit loppua kohden yhä paremmin ja taitavammin, lopulta talven synkät voimat voittavat. Hauta vie ja laskiaissamba jää karkeloimatta.\nDance macabre: kuolleet ruumiit ja kuolema tanssittavat eläviä kohti hautaa. Tätä kuvaelmaa, eräänlaista mysteerinäytelmää, näyteltiin yleisesti barokkiajan maalaiskylissä ja hoveissa. Kuolemantanssi yhdistää kaikki, säätyyn katsomatta. Aihe esiintyy maalauksissa ja siitä on tehty musiikkia. Se muodostaa Ingmar Bergmanin Seitsemännen sinetin loppukohtauksen.\nKuva voi hämmentää. Eiväthän kuolleet tanssi? Miten kuolema voi tanssittaa eläviä?\nKuolemantanssin symboliikkaa on helpoin tarkastella aikakauteen liitetyn hokemien ”Memento mori” – muista kuolema – ja ”Carpe diem” – tartu hetkeen – kautta. Kalmainen letkajenkka muistuttaa hengen lähdöstä, ja sen aiheena on kehottaa elämään kuin jokainen päivä olisi mahdollisesti viimeinen. Niin kuin todella onkin. Barokkikoukeroiden, ruton ja nälänhätien aikaan kuoleman läsnäolo oli ilmeisempi ja arkisempi kuin nykyaikaisesssa, jälkiteollisessa maailmassa.\n”Carpe diem” ymmärretään usein kehoituksena elää ”täysillä”, ”kuin viimeistä päivää”, seuraamuksista piittaamatta. Tämä ei kuitenkaan ollut sanonnan alkuperäinen mieli. Hetkeen tarttumisella tarkoitettiin, että olisi, epävarmuudesta huolimatta, käytettävä päivänsä niin, että selviäisi hengissä myös huomisesta. Kuolemaa ennen päivät kuitenkin toistuvat, ja on tanssittava. On opittava elämään paremmin, sillä ei ole samantekevää, tanssiiko hyvin vai huonosti.\nKoreografia on hurja ja vaativa; suurin osa askelista ja käännöksistä on silkkaa pystyssä pysymistä. Kenkien nahkapohjat kuluvat sileämmiksi ja liukkaammiksi, jalkoja alkaa pakottaa, ja niihin tulee hiertymiä. Jos kompastuu, putoaa kuoppaan. Väsyneenä on vaikea keskittyä, mutta on pysyttävä tarkkana, ettei tanssittajana oleva kuolema pääse ”rokottamaan”, niin kuin kuubalaisen rumban sisältämiä hyökkäyksiä kutsutaan. Sillä silloin on hauskanpito lopussa.\nMikäli kohotamme vielä katseemme kuunylisiin tahteihin, huomaamme, että aivan, sielläkin koko elämän kiertoa tanssittaa kuolema. Taivaankappaleet, jotka paukuttavat meille rytmiään, ovat tahdottomia ja piittaamattomia. Vaikka ne antavat elämän, ne ovat itse elottomia ja säälimättömiä. Vuorovedet kovertavat rantakallioita, tuulet kuluttavat maaperää. Sfäärien musikki soi inhimillisessä mielessä ikuisesti, eikä armotonta kappaletta saa koskaan tanssittua loppuun.\nMircea Eliade: Ikuisen paluun myytti. Kosmos ja historia. (Le Mythe de l’eternel retour: archétypes et répétition, 1949). Suomentanut Teuvo Laitila. Loki-kirjat, 1992.\nSøren Kierkegaard: Toisto (Gjentagelsen. Et Forsøg i den experimenterende Psychologi af Constantin Constantius, 1843). Suomentanut Olli Mäkinen. Atena, 2001.\nKimerer L. Lamothe: Why We Dance. A Philosophy of Bodily Becoming. Columbia University Press, 2015.\nFriedrich Nietzsche: Iloinen tiede (Die fröhliche Wissenschaft, 1882). Suomentanut J. A. Hollo. Otava, 1972.\n← El Buenon paluu → Hedelmiä mahdottomuuden puusta


Tuhat ja yksi murhetta | Kuntsari\nTuhat ja yksi murhetta\n7.1.2013 | 15:12\n”Itkua, parkua jatkuvaa. Olet maamme armahin Suomenmaa”, lauloi Irwin 60-luvulla.\nMonenlaista valitusta mahtuu myös tämän päivän Suomeen. Tyytymättömyys on päivän sana, vaikka ikäviin tunnelmiin ei pitäisi olla aihetta. Hyvinvointimme taso on yhä ennätyksellisen korkea.\nUhkakuvia nähdään silti kaikkialla. Yksi profetoi velkakriisin laukeamista. Toinen kuntien pakkoliitoksia. Kolmas pelkää julkisen terveydenhuollon romahtamista ja neljäs uutta espanjantautia. Loput ovat muuten vain masentuneita ja angstisia.\nEnnen vanhaan murheista päästiin eroon siirtämällä tuvanpöytä ja penkit sivuun ja tanssimalla polkkaa. Nyt tarvitaan henkilökohtaisia terapeutteja ja trainereita.\nAggressiivisuus ja kapeakatseinen kielteisyys ovat hiipineet suomalaiseen yhteiskuntaan kuin varkain. Se alkoi Internetin keskustelupalstoilta. Jatkoa seurasi blogeissa. Nyt ei voi käydä edes lähikaupassa kuulematta valitusta EU:sta, kuntauudistuksesta, jätevesiasetuksesta, kananmunien hinnannoususta ja pakkasella hyytyvistä Pendolinoista.\nSilti kaikki on paremmin kuin koskaan aikaisemmin, ainakin ulkoisesti. Ruokaa ja lämpöä riittää. Bussit kulkevat. Sanomalehti kolahtaa aamulla laatikkoon. Maassa on rauha, eikä lasten ja vanhusten tarvitse tehdä töitä. Eläkeläisillä on väritelevisiot ja keski-ikäisillä katumaasturit. Nuorilla on nopeat tietokoneet – jopa kännyköissään.\nNiin että mitä ihmettä täällä oikein valitetaan.\nPessimistiseen elämänasenteeseen kytkeytyy usein huonoja käytöstapoja ja yleistä töykeyttä. Internetin keskustelupalstoilla idiootin ja ääliön tittelin voi saada muutamassa sekunnissa. Siihen tarvitaan vain, että ilmoittaa kaunistelematta oman rehellisen mielipiteensä.\nMyös palvelualalla ja virastoissa työskentelevät saavat jatkuvasti osakseen mitä ikävimpiä tölväisyjä. Välillä heilahtaa nyrkkikin. Asiakas on aina oikeassa – omasta mielestään.\nUudenvuoden aattona Suomessa tehtiin maan väkilukuun nähden huomattava määrä henkirikoksia. Ja niin tehdään monien muidenkin juhlapyhien aattoina. Yhtä rankkoja lukuja ei raportoida edes USA:n väkivaltaisimmista suurkaupungeista.\nVäkivalta kotimaassa ei kuitenkaan tunnu huolestuttavan suomalaisia läheskään yhtä paljon kuin esimerkiksi Kreikan ja Espanjan tilanne. Kuvaavaa on, että kotimaisten epäkohtien torjunnassa päähuomio on juuri nyt parveketupakoinnin kieltämisessä.


EK:n yrityskysely: 65 prosentilla yrityksistä puutteita digiosaamisessa | Elinkeinoelämän keskusliitto\n/Uutishuone/Ajankohtaista/Pk-uutisia/EK:n yrityskysely: 65 prosentilla yrityksistä puutteita digiosaamisessa\nEK:n yrityskysely: 65 prosentilla yrityksistä puutteita digiosaamisessa\nYritysten henkilöstö on avainasemassa, kun Suomi haluaa varmistaa paikkaansa digitalisaation edelläkävijämaiden joukossa. Osaamistarpeiden ratkaisemiseksi tarvitaan kansallisia toimenpiteitä, arvioi EK digilinjauksissaan.\nEK on kartoittanut ensi kertaa suomalaisyritysten henkilöstöä koskevia osaamistarpeita digitaalisaation näkökulmasta. Yrityskysely kattoi EK:n liittoyhteisön kaikki toimialat:\nYrityskenttä on vahvasti jakautunut suhteessa digitalisaatioon: ”diginukkujia” ja -mukautujia on enemmän kuin edelläkävijöitä. Noin 40 prosenttia yrityksistä arvioi, ettei digikehitys ole niille tärkeää tai siihen mukaudutaan passiivisesti.\nSilti lähes 90 prosenttia yrityksistä kokee, että digitalisaatio on luonut tai luomassa niille uusia osaamistarpeita. Eniten uutta digiosaamista tarvitaan asiakasrajapinnassa, markkinoinnin, myynnin ja viestinnän tehtävissä sekä toimintaympäristön analytiikassa (BI) ja taloushallinnon tehtävissä.\n65 prosenttia kokee, että henkilöstön digiosaamisessa on liiketoimintaa vaikeuttavia puutteita. Monilla aloilla digivalmiuksia tarvittaisiin kaikissa toiminnoissa ja työtehtävissä, mikä on tuonut haasteita erityisesti suorittavalle henkilöstölle. Myös työntekijöiden ikärakenne vaikuttaa siihen, miten merkittäviä osaamisen pullonkaulat ovat.\nDigiosaaminen vanhenee yhä nopeammin. Yritykset kouluttavat henkilöstöään ja rekrytoivat uusia osaajia, mutta myös työntekijöillä on vastuu osaamisensa päivittämisessä.\nKuusi keinoa kiriä digiosaamista\nMuutosvauhti kiihtyy ja etsikkoaika on käsillä. Suomen on asetettava rima korkealle, kun digitalous jakaa maita voittajiin ja sivustaseuraajiin, kannustaa EK:n johtaja Riikka Heikinheimo.\n– Suomen uudistuminen edellyttäisi nykyistäkin vahvempaa digitaalista moottoria. Jos digimoottori saadaan käyntiin, auttaisi se osaltaan ratkaisemaan niin kilpailukyvyn, tuottavuuden, julkisen talouden kestävyysvajeen kuin esimerkiksi viranomaisprosessien kehityshaasteita.\nEK esittää kansallisia kehitystoimia yritysten digiosaamisen vahvistamiseksi. Niissä on huomioitava niin ensimmäistä digiloikkaa ottavien yritysten kuin kansainvälisen tason edelläkävijöiden tarpeet:\nSuunnataan koulutusta yritysten esittämien osaamistarpeiden mukaisesti\nDigitalisaatiota oppii tekemällä: lisätään työssä oppimista\nLuodaan henkilöstön koulutukseen paremmat kannustimet\nTarjotaan ulkomaisille huippuosaajille ”punainen matto”\nViedään työmarkkinat digiaikaan\nVahvistetaan tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan julkisia panostuksia\nYrityskysely toteutettiin osana EK:n Henkilöstö- ja osaamistiedustelua, johon vastasi noin 530 työntekijää syksyllä 2016.\nTutustu tuloksiin tarkemmin raportin ja infografiikan muodossa. Lue myös Jari Konttisen bloggaus aiheesta.\n21.03.2017 Jari Konttinen bloggaa: Henkilöstön digiosaaminen vaatii panostuksia


Olli Ronkainen – Webkehittäjä & Mediasuunnittelija\nTämä on tragikoominen tarina suomalaisesta työvoimakoulutuksesta, luottamuksesta ja kapinasta. Osa nimistä on keksittyjä, mutta kaikki muu on tapahtunut oikeasti. Kesällä 2020 selasin TE-toimiston koulutuksia ja huomasin siellä lähikunnassani järjestettävän web-ohjelmoinnin työvoimakoulutuksen. Koulutus oli suunnattu työttömille työnhakijoille tai työttömyysuhan alla oleville,… Continue Reading →\nKirjoitin vuosia sitten jutun Suomen Autismikirjon yhdistyksen ASY:n toimistossa tehdystä sisäilmatutkimuksesta. Seurasin kirjoitusta varten ammattimaisen sisäilmätutkijan työtä ja julkaisin juttuni ASY:n verkkosivuilla. Sain jutusta pääosin myönteistä palautetta. Puheenjohtaja vaikutti tyytyväiseltä ja ASY:n Facebook-ryhmässä juttu herätti varovaisen myönteistä keskustelua. Kaikki eivät… Continue Reading →\nOllirok.fi on ollut jäähyllä jo kaksi vuotta, mutta en ole hylännyt sivustoani. Tekeillä on vaihdos Joomlasta WordPressiin, uuden teeman rakentaminen ja sivuston rakenteen muokkaaminen. Uudesta sivustosta tulee aiempaa kauniimpi ja nykyaikaisempi. Pyrin toteuttamaan uudistuksen vuoden 2021 aikana.\nSlayer esiintyi Tuskassa 2019 jäähyväiskiertueellaan. Ennen festivaalia juhlistin tulevaa kokemustani lavastamalla ja valokuvaamalla keikasta hedelmäversion. Valitettavasti kaikki kuvauksessa käytetyt hevit menivät pilalle ja päätyivät biojätteeksi. Kuvauspaikka: Vallila, Helsinki\nAssiuden kenties keskeisin piirre on uppoutuminen tai jumiutuminen tiettyyn yksittäiseen asiaan. Tällöin assi syventyy ajattelemaan ja käsittelemään asiaa muun toiminnan kustannuksella. Esimerkiksi itselläni kyse voi olla geopoliittisen historian pohdinnasta ruoanlaiton sijaan tai kenkien kuntokartoituksesta ulos lähtemisen sijaan. Molemmissa tapauksissa unohdan… Continue Reading →\nAspergerin oireyhtymän keskeiset piirteet\nAspergerin oireyhtymä ilmenee sosiaalisiin tilanteisiin ja arkiseen tekemiseen liittyvänä poikkeavana käytöksenä. Olen laatinut seuraavan tiivistelmän Aspergerin oireyhtymän keskeisistä piirteistä Simon Baron-Cohenin Autism and Asperger Syndrome -kirjan pohjalta. Huomautan samalla, ettei kaikilla Aspergereilla ole täsmälleen samoja piirteitä, vaan ominaisuuksien kirjo vaihtelee… Continue Reading →\nKuollut unelma vapaasti katsottavissa\nKuollut unelma (2013) on nyt vapaasti katsottavissa Vimeossa ja elokuvan omalla sivulla. Haluan elokuvalle paljon katsojia ja itselleni edes jonkinlaista palautetta. Kuolleesta unelmasta saa ja kannattaa kertoa kaikille oudon taiteen ystäville. Ota mukava asento ja sukella uneen.\nNetti on tulvillaan sekavia keskusteluja. Sosiaalinen media, keskustelufoorumit, chatit, irc-kanavat ja pikaviestimet täyttyvät harkitsemattomista viesteistä, jotka tuottavat informaatioähkyä ja pahaa mieltä. Niitä on niin paljon, että olen itse luopunut nettikeskusteluista lähes kokonaan. Miksi lukisin keskusteluja jos kirjat ja toimitetut artikkelit… Continue Reading →\nKevättalvella 2009 kuvasin Kuopion ylioppilasteatterin kaksoistuotannon ”Telttaretki utopiaan” ja ”Utopia” promootiokuvat. Kuvissa näyttelijät ovat”Telttaretken” kohtauksissa. Kuvauspaikka: Työnkulma, Kuopio Työprosessi Käytin valaisussa teatterin omia Fresnel-valaisimia. Tilan pienuudesta johtuen valaisimet olivat matalalla ja aivan liian lähellä kohdetta, joten valo oli hieman liian kova… Continue Reading →


Miten Kirjoitalääkärissäkäynti Ilmoita - Tips for you - Tipsed.Com\nLääkärinlausunnot ovat ydin potilaan tiedoista, paperilla tai sähköisesti.Lääkärissäkäynti raportti on kirjoitettu, tai todennäköisesti sanelee, kun yksi lääkäri pyytää toisen neuvottelemaan potilaan erityinen lääketieteellinen ongelma.Esimerkiksi sisätautilääkäri voi kuulla pulmonologist jos hänen diabeetikko potilas alkaa ottaa hengenahdistusta.Yleensä tiedot lääkintäneuvontaa erotetaan tietyissä nimikkeisiin.Joskus kuulemisen raportti voi olla kirjeen muodossa, tai ilman otsikot.\nTäytä otsikossa raportin tai osoite elementtejä kirjeen.Nämä tunnistaa konsultointi lääkäri, lähettävän lääkärin, jona kuuleminen tapahtui ja potilaan tunnistetietoja.\nAloita raportin tai kirjeen tekstin kanssa otsikot "Potilaan tunnistaminen" ja "syy Asian" tai johdantokappale antaa tätä tietoa.Esimerkiksi "Potilas on 32-vuotias diabeet\nikko nainen ohjattiin hengenahdistus."\nkuvata ne potilaan historiasta.Käytä useita kohtia, kuten "liittyvä sairauskertomus", "Past Medical History", "Past Kirurginen History", "Lääkehoito", "allergiat", "sukuhistoriaasi," "sosiaalihistoria" ja "Näytä Systems."Kohdassa "Katsaus Systems," lista edelleen alanimikkeisiin kehon (esim, pää, silmät, korvat, nenä, ja kurkun, hengitysteiden, sydämen, ruoansulatuskanavan, hormonitoimintaa) ja kaikki olennaiset oireita potilas kokee kunkin järjestelmän.\nKuvaile potilaan tentti otsikolla "lääkärintarkastus."Alanimikkeisiin tässä jaksossa voivat olla "Yleisvaikutelma", "pää, silmät, korvat, nenä, ja kurkkutautien," "Neck", "Keuhkot", "Heart", "Vatsa," "raajojen," "Skin", "Neurologiset "ja kaikki muut, jotka voivat olla olennaisia.Alaotsikko liittyvät konsultin erikoisuus todennäköisesti yksityiskohtaisempia kuin toiset.Lääkäri voi myös halutessaan jättää pois tiedot, jotka eivät ole olennaisia kuulemista.Esimerkiksi, ortopedi kuultu mahdollisen jalka murtuma ehkä ole korva tentti hänen potilaan arviointiin.\nKuvaile tulokset asianmukaisten testien nähtävillä kanssa otsikot "laboratoriotutkimuksissa" ja "diagnostiset tutkimukset."Tähän voi kuulua listalle tietyn testin arvot ja ovatko nämä arvot ovat normaalin rajoissa.Se voi myös tulokset kaikista kuvantamisen jo tehnyt, kuten röntgen- tai magneettikuvaus.\nKäytä otsikon "Assessment" tai "vaikutelma" ilmaista ammatillinen mielipide potilaan kunnon perusteella historiaan, fyysinen tentti ja lab tutkimukset.Konsultin ammatillinen mielipide on suhteessa hänen erikoisuus, huomioiden muita ehtoja potilas voi olla.Konsultti voi luetella todennäköinen diagnoosi tai useita mahdollisia diagnooseja.Esimerkiksi, konsultointi allergologi ehkä harkita, onko potilaan ihottuma ei johdu ruoka-allergia vaan taustalla ihon kuntoa.\nSelitä vaiheet tarvitaan vastaamaan potilaan tilan kanssa otsikko "Plan" tai "suosituksia."Esimerkissä vaiheessa 6, allergologi voi määrätä tai suositella lähettävän lääkärin järjestyksessä, ruoka herkkyys testausta tai voi ehdottaa lisäksi asian ihotautilääkäri.Tässä osassa olisi ilmoitettava, onko jokin seurantaa tapaamisia tarvitaan kanssa konsultointi lääkäri.\nPäätä kuulemisen raportin tai kirjeen lause tai kappale että kiitos lähettävän lääkärin, jotka koskevat konsultointi lääkärin potilaan hoitoa.Yhteystiedot olisi myös annettava kohdassa, tarvittaessa.Jos raportti on sairaalapotilaiden kuulemisen konsultti on ilmoitettava, onko hän jatkaa seuraavat potilaan mukana lähettävän lääkärin.\nLääketieteellisen teknologian usein kullakin ainutlaatuinen muotoja ja vaatimukset niiden lääkärinlausunnot.Pidä mallin edessäsi samalla sanelee auttaa pitämään ajatuksesi tilattu ja raportin raiteilleen.\nlääketieteellinen jäljentäminen Online: kuuleminen Raportti Tutor arvostelu\nMT Stuff: Näyte Kuulemisraportti


Käyntikohteet - Koli.fi\nOlet tässä: Etusivu / Koli-info / Koli viittomakielellä / Käyntikohteet\nKolin kansallispuistossa riittää luonnossa viihtyvälle näkemistä ja kokemista moneksi päiväksi. Puistossa ja lähialueilla on useita luontokohteita, joissa kannattaa ehdottomasti vierailla, esimerkiksi Ryläyksen kiviputous, Räsävaaran näkötorni, Pirunkirkko-lohkareluola, Tarhapuron vesiputous ja Pielisen saaret upeine hiekkarantoineen.\nKolilla ja lähialueilla on ympäri vuoden lukuisia näyttelyitä, esimerkiksi Kolin kansallispuistossa palvelevan Luontokeskus Ukon, Vuonislahden ja Kolin kylän sekä Nunnanlahdessa sijaitsevan Suomen Kivikeskuksen näyttelyt.\nKolin luontokohteet ja nähtävyydet\nTutustuminen upeisiin Koli-vaaroihin ja sieltä avautuviin maisemiin on aina hyvä valinta. Kolin vaaroilla kohoavat Ukko-, Akka- ja Paha-Kolin valkoiset kvartsiittikalliot ovat noin kaksi miljardia vuotta vanhoja kivimuodostelmia.\nSuomen kuvatuimpien maisemien lisäksi Kolilta löytyy paljon muitakin tutustumisen arvoisia luontokohteita. Kolin luontokohteiden esittelyn löydät Kolin kansallispuiston sivuilta.\nLuontokohteita ja nähtävyyksiä Kolin lähiympäristössä\nKolin sijainti keskellä Pohjois-Karjalaa tarjoaa vaivattoman mahdollisuuden päiväretkille maakunnan muihin luontokohteisiin. Vinkkilistasta löydät hyviä vaihtoehtoja päiväretkille.\nLisää retkikohteita maalla ja vesillä löydät seuraavilta sivuilta:\nwww.vaellus.info - Pohjois-Karjalan retkeilyreittien esittely. Mukana myös Pohjois-Karjalan kalastusopas.\nwww.luontoon.fi - verkkopalvelu, joka antaa tiedot retkikohteista ja niiden palveluista koko Suomessa.\nEtusivu / Koli-info / Koli viittomakielellä / Käyntikohteet


Talvisota Hyvinkäällä | Hyvinkään harjumailta\nPosts tagged Talvisota Hyvinkäällä\nToisenlainen uudenvuoden tulitus\n14.10.2009 · Filed under Kulttuuri ja historia\t· Tagged 1939, Arki sodan varjossa, Hyvinkään historia, Talvisota Hyvinkäällä, Wanha Villatehdas Villan voimala\nMitä jos lähikaupan katolla komeilisi ilmatorjuntaväkeä konekivääreineen? Jos koulu, sairaala, ruokakauppa, kirjapaino, elokuvateatteri ja lääkäriasema olisivat liekeissä ja naapuritalon paikalla mustuneet rauniot? Ja aseman nurkilla sirpalesuoja, jonne pitäisi juosta valkoinen lakanasuoja päällä? Siinäpä seitsemänkymmenen vuoden takaista Hyvinkään maisemaa, nyt nähtävillä valokuvina näyttelyssä Talvisota Hyvinkäällä. Arki sodan varjossa.\nTalvisodan historiaa kirjoitettiin virallisesti uusiksi parikymmentä vuotta sitten, samaan aikaan kun opiskelin sitä koulussa. Silloin syntyi joksikin aikaa yhteisymmärrys Suomen ja naapurin välille siitä, mitä Molotov-Ribbentrop -sopimus ja Mainilan laukaukset merkitsivät; koulukirja otti niihin kantaa kovin vaivautuneesti ja vältteli Mainilan tapahtumien tarkkaa kuvausta, mutta tiedotusvälineissä keskusteltiin vapautuneemmin\nNykyään tulkintaerot ovat näköjään taas kasvussa. Erehdyin lukemaan aamupäivällä paria aihetta käsittelevää verkkofoorumia, ja niiden provosoimana tulin näyttelylle oikein reippaassa talvisodan hengessä. (Sikäli kuin luin oikein, Tiede-lehden foorumeilla käytävä keskustelu toivotti muun muassa presidenttiämme hirteen talvisodan historian fasistisesta vääristelystä. Onkohan oikeasti hyvä idea antaa vyöryttää noin tuimaa vihaa tieteeseen linkittyvän lehden foorumeilla?)\nIlman tuoreeltaan verestettyjä sotatunnelmiakin ”Talvisota Hyvinkäällä” on hyvä näyttely vierailtavaksi. Kyseessä on muutaman huoneen ryhdikäs ja ilmainen näyttely Wanhan Villatehtaan O-siivessä, Villan Voimalassa. Näyttelyssä on hyödynnetty hyvinkääläisten omia muistoja ja kokemuksia. Ja kiinnostavaa valokuva-aineistoa myös. Nähtävillä on lisäksi aikalaisdokumentteja, käsikäyttöisiä hälytyslaitteita ja filmimateriaalia.\nKokonaisuus on tasapainoinen ja tekstit pysyvät kohtuullisen mittaisina. Näyttelyssä kerrotaan ensin Hyvinkään oloista ennen sotaa, listataan uusia rakennuksia ja esitellään silloisen kauppalan näkymiä muutamalla valokuvalla. Sitten kerrotaan kertausharjoituksista, sotaa edeltäneistä varotoimista ja varusteiden keruusta – lehti-ilmoituksilla kerättiin ”sotilasvarusesineitä”, joita armeijalla ei tunnetusti ollut mitenkään liiaksi asti. Valokuvista näkyy, miten liikkeiden ikkunat saivat lautavuorauksen; villatehtaan, Ahjon ja myöhemmin hyppyrimäen huipulle ilmestyivät ilmatorjuntakiväärit.\nPommituksissa tuhoutui monia liikerakennuksia ja tavallisia asuntoja. Hyvinkäällä siviiliuhreja oli silti vain kuusi, siis suhteellisen vähäinen määrä. Uudenvuoden aatto 1939 oli Hyvinkään kannalta tuhoisin pommitusten ajankohta. Silloin palopommit vaurioittivat Hyvinkään Parantolaa niin, että toinen satulinnamainen torni ja siipirakennus vaurioituivat korjauskelvottomiksi. Tuhoutuneen rakennuksen jäänteet ovat edelleen kumpuna jäljelle jääneen parantolarakennuksen vieressä. Näyttelyssä oli nähtävillä joitakin ”Hyvinge Sanatoriumin” palosta säilyneitä esineitä.\nNäyttely tosiaan kommentoi sodan arkea ja selviytymistä, siinä näkyy, miten väestönsuojelua järjestettiin ja miten pommituksia paenneille tai rintamalta tuleville toipilaille järjestettiin tiloja. Kytäjän kartanon silloinen emäntä Astrid Vähäkallio perusti kartanolle toipilaskodin, jota pyöritettiin enimmäkseen paikallisen väen voimin. Majoitusta ja pommitusten aikaan syntyvää tilantarvetta kartoitettiin samalla asiallisuudella kuin seitsemänkymmentä vuotta myöhemmin tulevien Kytäjän Kalevan kisojen majoitusjärjestelyjä.\nLopulta rankka sotatalvi oli takanapäin, ja vuorossa oli vainajien siunaaminen, seppeleiden lasku ja kotiinpaluun juhlinta. Kesäkuisessa kotiuttamisjuhlassa kokoonnuttiin niin Hyvinkään urheilukentälle kuin myöhemmin Sveitsin hyppyrimäen laaksoon, jonne oli katettu pitkät juhlapöydät. Ohjelmassa kiinnitti huomiota Työväen urheiluliiton paikallisyhdistyksen Pontevan näkyvä läsnäolo.\nTalvisota Hyvinkäällä – Arki sodan varjossa, Wanha Villatehdas, avoinna ma-la klo 11-16, ke 11-18; vapaa pääsy. Yleisöopastukset joka päivä kello 12. Bloggaaja suosittelee: pistäytyjäkin saa yleiskuvan talvisodan paikallisista vaikutuksista. Se, jolla on paremmin aikaa, voi syventyä katsomaan filmejä, lukemaan dokumentteja ja tunnistamaan katunäkymiä.\nTunnistamaton maantieteellinen kohde: Mistä vinkkelistä kotiinpaluujuhlakuvan Hyvinkään urheilukenttä oikein on valokuvattu? Missä kohtaa on ollut tuollaisia peltoja? Tuleva pesäpallokenttäkö se siinä?\nTäsmennys: Ei se ollutkaan Hyvinkään urheilukenttä – kotiinpaluujuhla sijoittui monille eri tapahtumapaikoille.\nMitä on nähtävä\n12.10.2009 · Filed under Kulttuuri ja historia, Luonto ja ulkoilu, Taide & Hyvinkää\t· Tagged Hyvinkää, Hyvinkään kirjaston 1809 näyttely, kiertoajelu Hyvinkäällä, pyöräreitit Hyvinkäällä, Talvisota Hyvinkäällä\nHyvinkään kaupunki ja seurakunta järjestivät viime sunnuntaina uusille asukkaille kiertoajelun kaupungilla. Myös uusvanha bloggaaja-asukas hankkiutui mukaan ajelulle. Useimmat kohteet olivat jo lapsuudesta tuttuja, mutta sitäkin hauskempia nähdä, ja olihan mukaan tullut uudenkinlaista sivistystä, kuten opas humoristisesti totesi saksalaisen halpakaupan kohdalla. Monttu on nyt remontin jälkeen komea kuin mikä. Oma uusi kaupunginosa on omassa mielenmaisemassani edelleen peltoa (aika mauttomasti rakennettua peltoa), mutta senkin läpi piti ajettaman.\nUutta oli kaupungintalon edustan lempinimi ”Taivaallisen rauhan aukio”, se kun ei maksullisine pysäköinteineen kuulemma juuri houkuttele parkkiväkeä. Ja Jussinmäki, jota jossain vaiheessa oltiin raivaamassa pois kauppakeskuksen tieltä, oli myös päässyt retken tähtikohteeksi. Onneksi kirjaston aukio on (ymmärtääkseni) tarkoitus säilyttää, koska juuri aukio, samoin kuin VR:n puutarhasta jääneet omenapuurivit, tuovat kaupunkikeskustaan vähän persoonallista tunnelmaa ja vehreyttä.\nKulttuurin ystävän mielestä on komeaa, että kaupungin keskeisellä aukiolla pönöttää nimenomaan kirjasto, jota ainakin nuoruuteni päivinä kehuttiin Kouvolaa myöten. Kirjastossa on muuten vuoden 1809 tapahtumista kertova pieni vitriininäyttely, jossa on sekä alkuperäisiä vanhoja asiakirjoja että maapäivien kuuluisia hahmoja esittäviä nukkeja. Kannattaa vilkaista, pienimmille vieraille tosin saattavat olla vähän korkealla katsottaviksi.\nKiertoajelulla kurkisteltiin läpi niin lentokenttä (joka oli sodan jälkeen tärkeä kansainvälinen paikka, kun valvontakomissio piti Malmin kenttää hallussaan), Rautatiemuseo (jossa pitäisi taas piipahtaa) kuin tietenkin vanha kunnon Parantola ja vanha villatehdas. Näiden kohteiden historiaa sivutaan varmaan myös Talvisota Hyvinkäällä -näyttelyssä, joka aukeaa näköjään 14.10.2009 ja jossa kerrotaan hyvinkääläisten sotakokemuksista.\nOpaskin kiinnitti huomiota hyviin pyöräreitteihin. Pyöräteiden laatua voi isosta kaupungista muuttanut tuskin kyllin korostaa. On mahtavaa, että yleensä valittavana on monia vaihtoehtoisia pyöräreittejä, myös sellaisia, jotka eivät kulje meluisimpien teiden viertä (kuten joillakin paikkakunnilla). Vehkojalta Hakalan kautta Marttiin pääsee hienoa vihreää metsäväylää, Jokelantietä aseman kautta puolestaan Paavolan suuntaan, vain muutamia mainitakseni. Ainoa hankala sauma on Uudenmaankadun alussa, missä pyörätie puuttuu noin korttelinmittaiselta matkalta. Väylillä on yleensä myös hämmästyttävän paljon tilaa.


Kuten olen aikaisemmin maininnut, ostin pitkän aikaa sitten Malu Wilz- merkkisen seerumiampullin ja totesin sen aivan mahtavaksi. Päätin palkkapäivän tullessa käydä nappaamassa isomman paketin kyseisiä ampulleja, mutta hyllyllä aloinkin pohtia hintoja ja koriin päätyikin saman merkin mutta hieman eri linjan tuote.\nKyseessä oli Calming- ampullien sijasta Hyper sensitive: Repair concentrate -seerumi. Calming- ampullit maksoivat yli 20 euroa 7 ampullin paketti ja niin paljon kuin ampulleja rakastinkin, halusin koittaa hieman säästää ja kotiutin isomman pullon seerumia halvemmalla litrahinnalla.\nHyper sensitive kuulosti couperoottiselle, herkästi punoittavalle ja kuivalle iholleni erittäin hyvältä eikä sisällä parafiiniöljyä, hajusteita tai väriaineita jotka kaikki voivat ärsyttää herkkää ihoa. Itse en välitä jos tuotteessa on hyvä tuoksu, päinvastoin, mutta tuoksuton versio takaa sen että muiden tuotteiden hajut eivät sekoitu niin kovasti allekirjoittaneen nenän lähellä.\nTuotteen INCI vaikutti lupaavalta: soijaöljy, glyseriini, echium plantagineum seed oil (piiankieli eli ratamoneidonkieli), allantoiini, auringonkukan siemenöljyä, magnoliankuoriuutetta... Jos näillä ei kosteuteta ja suojata herkkää ihoa niin ei sitten millään!\nOlen käyttänyt tuotetta nyt viikon verran ja en edelleenkään osaa muodostaa kunnon mielipidettä. Tuote on hyvin mitäänsanomatonta värittömyydessään ja tuoksuttomuudessaan, eikä tuo samanlaista luksusfiilistä kuin rauhoittavat ampullit. Seerumi on ohutta, fluidimaista, imeytyen iholle saman tien ja jättää jälkeensä nihkeän, napakan pinnan. Erinomaista meikin alle!\nTuote tuntuu kuitenkin kosteuttavan sillä iho on ihan pehmoinen kosteusvoiteen lisäyksen jälkeen, mutta voisin kyllä veikata että talvella tämä olisi liian heikkoa hoitotehoiltaan. Näin kevään kynnyksellä onkin ihan omiaan jopa yhtä kuivalle iholle kuin omani on.\nLopputuloksena suosittelen tuotetta niille joilla on hajuste- tai väriaineallergiaa sekä normaali/sekaiho. Itse taidan kaivata seerumilta enemmän kosteutusta ja sitä ylellisyyden fiilistä mitä jokin pieni tuoksu tuo, vaikka se ei hoitotehoihin vaikutakaan!


Itä-Saksa: Das Monument - Savon Sanomat\nLevyt 16.01.2017 00:01\nItä-Saksa: Das Monument\nIndustrial-kolinaa ja ambient-suhinaa hassutteluun yhdistelevä kulttisuosikki Itä-Saksa julkaisee vihdoin uuden albumin yli 16 vuoden tauon jälkeen. Das Monument lykättiin joululahjaksi faneille Spotifyhin jo tapaninpäivänä viime vuoden puolella, ja nyt se on saatavilla myös cd:nä.\nItä-Saksan keikat vuosituhannen vaihteessa olivat hurmoksellisia performansseja, joista innostuivat jopa ne, jotka teilasivat bändin sen levyjen perusteella pelkäksi liian pitkäksi vitsiksi.\nVaikka orkesteri hauskuuttaa, niin sen ylienerginen kohkaaminen vie ironian niin pitkälle, että touhu muuttuu omituisella tavalla takaisin vakavaksi.\nKovakaan fani tai vanhan haastattelun mukaan edes bändin jäsenet itse harvoin jaksavat kuunnella aiempia levyjä alusta loppuun. Ei edes vuoden 2000 Man the Machines -albumia, joka on orkesterin tuotannon helpoiten avautuva levy. Das Monument jatkaa sen linjalla, mutta mukana on myös vähän enemmän Kontrol-debyytin vinksahtanutta menoa.\nAiemmasta poiketen levyn loputtua tekee mieli painaa play-nappia uudestaan.


23 marraskuun, 2017 Jere Jarvenpaa Oulu, Reportaasit, Uutiset\nTuirasta asti Karjasillan Lidlin avajaisiin lujaa pyörällä viilettänyt Leila Santalo käveli uudesta Lidlistä hymy huulilla ja kauppakassi täynnä.\n’’Kyllä tämä Lidlin tähän tulo on ihan hyvä asia, onpahan enemmän valinnanvaraa. Taitaa nyt jäädä tuo Joutsensillan K-Supermarket vähän vähemmälle käytölle’’, kertoi Santalo naurahdellen.\nUusi Lidl avasi ovensa Karjasillalla 23.11. aamukahdeksalta.\nLidl tarjosi avajaisten kunniaksi herkkukahvittelut, jotka tuntuivat vetävän ainakin jonkin verran porukkaa.\nAvajaispäivän tunnelma ja meno tuntui olevan tavanomainen. Kahvittelupöydän ympäristöä lukuun ottamatta muu kauppa näytti olevan yhtä tyhjillään kuin muutkin kaupat tähän aikaan.\nLidlilta taisi puuttua tarpeeksi vaikuttava vetonaula, kuten esimerkiksi ilmaiset ämpärit, jotta porukkaa oltaisiin saatu paikalle enemmän.\nKaleva mukaan lokakuun lopulla avajaisiaan viettänyt Kaakkurin Tokmanni sen sijaan laittoi Miss Oulu -finalistit jakamaan yllätysämpäreitä. Tämä sai aikaan pitkät jonot aamuksi Tokmannin ovelle. Kauppaketju jakoi ensimmäiselle tuhannelle asiakkaalleen yllätysämpärit. Lahjaämpärit sisälsivät esimerkiksi kosmetiikkaa ja pesuaineita. Kahdessa ämpärissä oli myös sadan euron lahjakortti.\nLidl oli kuitenkin järjestänyt lähialueen asukkaille oman tilaisuuden. Kaleva kertoo, että avajaisia edeltävänä keskiviikkona Lidl järjesti naapuri-illan, johon kutsuttiin lähialueen asukkaita ja yhteistyökumppaneita. Kutsuja jaettiin postiluukkuihin yhteensä 500 kappaletta.\nOnko kilpailu liian kova?\nKarjasillan Lidlin sijainti sattuu Oulun isojen Prismojen ja K-kauppojen väliin, joten ruokakauppojen välistä kilpailua on alueella paljon.\nOulussa on myös muita saman ketjun liikkeitä keskustassa, Tuirassa ja Hiirosessa. Oulun seudulla on nyt yhteensä kahdeksan Lidliä ja koko Suomessa Lidl-myymälöitä on yli 160 Hangosta Sodankylään. Yhteensä Lidl Suomi työllistää 5200 kaupan alan ammattilaista.\nKaleva: Karjasillan Lidl avataan ensi viikon torstaina\nKaleva: Miss Oulu -finalistit jakoivat yllätysämpäreitä Kaakkurin Tokmannin avajaisissa


Eduskuntavaalit 2019 - Yleinen - Sijoitusfoorumi\nSHABBA 18. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 12.57 #1\nNyt hyvää keskustelua eduskuntavaaleista, ehdokkaista ja puolueista. Mitä mielipiteitä kullakin ehdokkaalla on? Kuka on luotetta ja pitänyt sanansa ennen? Uusia tulokkaita joilla hyviä mielipiteitä?\nAloitetaan vaikka kysymykysellä, että mitä mieltä ollaan Elina Lepomäestä?\nItselläni olisi nyt ensimmäistä kertaa äänestys edessä joten sentakia kaipaisin muiden ajatuksia.\nVerneri_Pulkkinen 18. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 13.13 #3\nTämä on pääasiassa sijoittamiseen liittyvä foorumi, mutta koska politiikka luonnollisesti vaikuttaa myös sijoittamiseen, on tämä ketju ok. Silti, pidetään keskustelu hyvällä tasolla ja jos menee huutamiseksi/henkilökohtaisuuksiin, ketju suljetaan.\ng3235286 18. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 21.34 #4\nJos taloustieteellistä kompetenssia ajattelee, niin Lepomäki on varmaankin Vartiaisen kanssa eduskunnan pätevimpiä. Mutta tuntuu, että Lepomäki meni vähän pilalle, kun ryhty politiikoksi. Ajatukset muuttu vähän enemmän ympäripyöreiksi. Enkä tajua, mitä järkeä oli asettua kokoomuksen puheenjohtajakisaan ehdokkaaksi. Täysin turhaan pyrki valtaan, kun mahdollisuudet minimaaliset. Ei politiikassa pärjää vain asiaosaamisella vaan tarvii sitä poliittista kokemusta ja osaamista. Politiikka on sellasta suhmurointia ja hallitus-oppositio-asetelmaa.\nLepomäkeä äänestämällä ei huonoa valintaa tee, mutta jotenki tuntuu, ettei hän välttämättä mitään suurempia saa aikaseksi. Mutta hyvähän se kuitenkin olla eduskunnassa joku järjen äänikin, joka osaa sanoa kollegoille miten asiat oikeesti on. Ehkä taustalla voi saada jotenkin vaikutettua. Toisaalta melko harva rivikansanedustaja saakaan mitään aikaan, mutta parempi fiksut rivit kuin tyhmät rivit.\nLepomäki taitaa olla ehdolla uudeltamaalta, mutta jos hypätään helsinkiin, niin täytyy sanoo, että Jussi Halla-aho on yllättänyt kaikista eniten. Toisaalta ollut myös mediassa paljon esillä. Aiemmin keskitty vain maahanmuuttoasioihin, mutta mitä enemmän kuuntelee myös muita politiikan osa-alueita, niin sen järkevämpi vaikutelma tulee. Melko monesta asiasta täytyy olla vähintään melko samaa mieltä Jussin kanssa. Esim. Nordnetin Rahapodissa oli melko vakuuttavaa settiä. Ilman perussuomalaista ja maahanmuuttokriittistä painolastia Halla-ahon kannattajakunta olisi ihan toisenlaista. Aiemman maineen takia monikaan ei varmaankaan viitsi myöntää, että on asioista samaa mieltä kuin Halla-aho.\nJotenkin tuntuu, että on kaksi asiaa, jotka repivät äänestäjäkunnan kahtia: ilmastopolitiikka ja maahanmuuttopolitikka. Nää on monille niitä kynnyskysymyksiä ja äänestää ei voi eri mieltä olevaa, vaikka muissa asioissa olisi melkein täsmälleen samaa mieltä. Ilmastokysymysten osalta sinällään melko jännä, koska kaikki puolueet kanattavat saasteiden vähentämistä ainoa ero on vain siinä, miten se toteutetaan.\nMonet tuntuvat olevan sitä mieltä, että Suomen pitäisi olla suunnannäyttäjä ja edetä huomattavassa etukenossa muuhun maailmaan nähden. Edelläkäviyys ei kuitenkaan saa tarkoittaa sitä, että romautetaan suomen kilpailukyky tiukoilla säännöksillä. Tässäkin pitää edetä ennemmin kannustavassa mielessä kuin pakolla. On täysin selvää, että rajottamalla suomalaisten yritysten mahdollisuuksia tiukoilla ympäristösäännöksillä saadaan aikaan tuotannon siirtymistä muualla. Ja niihin saastuttavampiin maihin.\nJos halutaan valtiona tukea vähemmänsaastuttavia ratkaisuja, niin silloin valtio vain pitää omissa hankinnoissan tehdä ympäristöystävällisiä valintoja. Siitä ei tule mitään, että pyritään tarjonta muovaamaan, mutta kulutuskysyntä on edelleen saastuttavimmissa vaihtoehdoissa. Tästä seuraa auttamattomasti se, että tyydyttäkkeen kysynnän tuotanto siirtyy saastuttavimpiin maihin. Lopputulos on entistä negatiivisempi.\nYmpäristöratkaisut täytyy tehdä kansainvälisesti, muuten siitä ei tule yhtään mitään. Suomi voi olla edelläkävijä, mutta se ei saa tarkoittaa, että mennään niin paljon muita edellä, että se alkaa vaikuttaa kilpailukykyyn. Joku tolkku pitää olla siinä miten nopeesti asioita voidaan muuttaa. Asiat ei tapahdu hetkessä vaan vaatii aikaa.\nSitten se toinen kysymys eli maahanmuutto. Monet pitää eriarvoisuutta huonona, mutta sitten nämä samat henkilöt kuitenkin on valmiita ottamaan murto-osan kriisialueelta tänne. Samalla ne heikoimassa asemassa olevat jäävät sinne kriisialueelle. Onko tämä oikein? Eihän se ole. Tässä oon ihan täysin Jussi Halla-ahon kanssa samoilla linjoilla. Vaikka moni varmaan tuomitsee tämän. On yleisesti hyväksyttävää olla vain sitä mieltä, että hädässä olevia pitää auttaa täällä suomessa. Vaikka samalla satsauksella saataisiin paljon enemmän aikaan siellä missä ne kaikista heikoimassa asemassa olevat ovat. Melkosta oman pienen piirin pyörittämistä, jos autetaan vain niitä, jotka nyt sattuvat tänne tulemaan. Ja sieltähän tullaan tänne, jos nykynen käytäntö on tämä. Ei turvapaikanhakijat ihan sattumalta tänne eksy vaan niillä täytyy olla intressi. Tässäkin pitää sitten erottaa kaksi asiaa: toinen on se onko kyseessä oikeesti apua tarvitseva ja se miksi tulivat tänne. Myös niitä apuatarvitsevia ohjaa ihan luontanen taipumus maksimoida omaa hyvinvointia. Se ei katoa kriisin aikanakaan.\nMutta suomen tulevaisuuden kannalta tärkein kysymys on kuitenkin se, miten saadaan rakeentelliset uudistukset hoidettua. Väistämättä on edessä hyvinvointivaltion jonkinasteinen rapautuminen. Koska väestörakenne on se mikä on, niin ei voida millään järkevällä keinolla rahottaa nykysenlaisia julkisia palveluita, ellei sitten tapahdu jotain suurta mullistusta. Karu fakta nyt vaan on se, että mm. vanhusten palveluita joudut todennäkösesti karsimaan tulevaisuudessa. Mitä enemmän lainsäädännöllä kiristetään vaatimuksia palvelutasosta, niin sen vaikeamat ajat tulevat olemaan nuorisolla.\nEläkkeiden suurentaminen ja julkisen palvelutason lisääminen aiheuttaa melkosen kivisen tien ja suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan rapautumisen pidemmällä aikavälillä. Kuten Juhana Vartiainenkin totesi niin perusturvan tason ostovoima on tällä hetkellä suurempi kuin koskaan aiemmin. Tuloerojen kasvu ei ole ongelma, jos kaikkien hyvinvointi lisääntyy.\nÄänestäkää siis viisaasti\nSHABBA 18. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 21.52 #5\nHjalliksen Liike nyt -puolue vaikuttaa päälleppäin hyvältä, mutta mikähän mahtaa olla totuus. Onko Hjallis vain muuttumaton liikemies joka tavoittelee rahaa vai onko oikeasti halu muuttaa asioita ja parantaa yhteiskuntaa?\nItselläni on todella ristiriitaiset mielipiteet Hjalliksesta, toisinaan tuntuu että on todella hyviä juttuja ja toisinaan tuntuu että puhuu vain lämpimikseen ja yrittää kerätä suosiota.\ng3235286 18. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 22.06 #6\nHjallis on vaan sopivan röyhkee. Sanoo mitä ajatelee. Ehkä se siks vetoo naisiinki\nMulla ei kyl kovin suurta luottoa tohon Liike nytiin ole. Ei kukaan tosissaan eduskuntaan haluava asetu ehdolle tollasessa pienessä puolueessa. Paljon suuremmat mahdollisuudet mennä läpi jossain isommassa puolueessa. Ajatuksena ihan kiva, mutta ei se lopulta tuu toimimaan, että jollain äänestyksillä kysytään kansalta mitä mieltä ollaan. Eduskuntaan äännestetään edustajat sitä varten, ettei erikseen tarvi asioista äänestää. Vaikutusmahdollisuuksia ei ainakaan pitkään aikaan tuu puolueella olemaan.\nPolitiikasta tullu Hjalliksen uus harrastus ja tykkää ku saa laukoo mielipiteitä entistä enemmän ja ainakin näennäisesti vaikuttaa. Hjallis on välillä ihan viihdyttävä hahmo\nMasse 19. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 09.03 #7\nHyvää settiä Gnumeroilta. Missä vaalipiirissä hän on ehdolla ja mikä puolue?\nSkorppar1 20. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 22.01 #8\nNyt hyvää keskustelua eduskuntavaaleista, ehdokkaista ja puolueista.\nTäytyy muistaa, että eduskuntavaaleissa puolueen kanta asioihin on tärkeämpi kuin yksittäisen edustajan. Sijoittajan kannalta fiksuimmat valinnat taitaa olla Kokoomus, Keskusta tai Perussuomalaiset. Esim. Vihreiden Antero Vartia äänesti osakesäästötiliä vastaan, koska ryhmäkuri.\nTäältä näkee ketkä äänestivät osakesäästötilin puolesta ja vastaan:\ng3235286 20. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 22.20 #9\nTäytyy muistaa, että eduskuntavaaleissa puolueen kanta asioihin on tärkeämpi kuin yksittäisen edustajan. – Esim. Vihreiden Antero Vartia äänesti osakesäästötiliä vastaan, koska ryhmäkuri.\nTämähän se. Ensin valitaan puolue ja sitten henkilö. Harmillisesti ei vaan kovin sopivaa puoluetta löydy. Jos kokoomus ja perussuomalaiset saisivat jotenki ihmeen kaupalla hallitukseen vaalien jälkeen, niin voisi olla tulevaisuuden kannalta paras ratkasu.\nPahaa kuitenkin pelkään, ja todennököisemmältä myös näyttää, että sdp on pääministeripuolue. Siinä ajettaneen sitten suomalaista hyvinvointivaltiota romukoppaan vanhusten ja eläkeläisten lyhyen ajan hyvinvointia maksimoiden.\nPolitiikan ongelma on juurikin tossa, että ihmiset ajattelee pääasiassa omaa lyhyen aikavälin hyötyö. Niin politiikot kuin äänestäjät. Pidempää aikaväliä ei osata hahmottaa. Erittäin hyvänä esimerkkinä vihreiden ydinvoiman vastustaminen. Ensin ydinvoima on totaalisen paha, mutta nyt se onkin hyvä siirtymäkauden vaihtoehto.\nMasse 21. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 08.12 #10\nNiin. Oliko Gnumerot ehdolla ja jos, niin mikä puolue?\nKysyjä-Masse, aidosti kiinnostunut\nSHABBA 21. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 08.38 #11\nEduskunnassa pitäisi olla vain muutama henkilö, niin voisi sitten aina syyttää yksittäisiä henkilöitä päätöksistä ja kansa voisi yhdessä "kivittää"sen tyypin joka ei ajakkaan asiaansa jonka takian on sinne äänestetty.\nSHABBA 21. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 10.28 #13\ng3235286 23. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 12.19 #15\nEn ole ehdolla. Keskityn ennemmin täällä kertomaan, miten asiat pitäisi tehdä\nPolitiikassa on se huono puoli, että kaikki mahdolliset asiat ruoditaan julkisuudessa myös yksityiset. Pitää olla kovin julkisuusmyönteinen pärjätäkseen politiikassa. Epäilempä, että moni asiaosaamiseltaan potentiaalinen ehdokas karsastaa ehdokkuutta juuri tuosta syystä.\nItse oon melkonen introvertti ja ennemmin kierrän sosiaaliset tilanteet ainakin irl kuin ajaudun niihin. Netissä voi sitten ainakin osittain anonyyminä ruotia asioita ja ei tarvi paljon siitä omasta julkikuvasta niin välittää.\nMasse 23. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 17.41 #16\nJuu, politiikka on raaka peli ja siellä on revitty moni hyvä järki-ihminen ihan riekaleiksi, hermoraunioksi. Viisasta pysyä poissa. Ja sedälle on ihan ok, että kriittisillä kommenteillasi täällä foorumilla pidät sedän pahimmat ostointoilut kurissa jatkossakin. Massen määrä ja voittosarake kun ovat aina etusijalla. Toki peukutkin ovat tärkeitä, mutta niitähän ei Gnumerot jaa - poikkeuksena se yksi sedälle mielenhäiriössä tullut ja se onkin nyt seurakuntasalin peräseinällä lasikehyksissä\nMasse & masse, tasokas parivaljakko\ng3235286 23. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 17.49 #17\nToki peukutkin ovat tärkeitä, mutta niitähän ei Gnumerot jaa - poikkeuksena se yksi sedälle mielenhäiriössä tullut\nOot näemmä saanut peräti kaks sydäntä ja viisi muuta saanut yhden. Äkkiseltään en löytänyt, mistä nään sydämistetyt viestit\ng3235286 24. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 19.32 #18\nNyt Rinne aikoo sitten alentaa arvonlisäveroa. Eli sdp:n ilmastoystävällinen teko on lisätä kulutusta alv:a laskemalla?\nEnsin liha, sitten maito ja lopuksi pelastusrengasta haettiin tästä alv:sta. Ajavat vaan itteään enemmän suohon tässä verokeskustelussa.\nMasse 24. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 11.15 #19\nOot näemmä saanut peräti kaks sydäntä\nYES! Masse saanut Gnumeroilta yhteensä 2 peukkua. Ikä tekee tepposet: ihminen alkaa iän myötä löystyä ja tämä näyttää tapahtuneen jo aikaa sitten Masse-sedälle ja nyt jo Gnumeroillekin.\nMasse, FA, nykyisin vain varjo entisestä tiukkapiposta\ng3235286 31. Maaliskuu[ta] 2019, [klo] 02.02 #20\nPerussuomalaiset on parannellut koko ajan asemiaan gallupeissa. Vissiin parissa edellisissä vaaleissa persut saaneet pari prosenttiyksikköä suuremman osuuden äänistä kuin mitä gallupit näyttäneet. Voi tulla melko mielenkiintoset loppuratkasut tähän. Suunta kun säilyy samana, niin persut on suurin puolue vaalien jälkeen. Kieltämättä jostain syystä haluisin nähdä sen tilanteen, miten siihen reagoitaisiin.\nJos persut ovat hallituksessa, niin voitaisiin nähdä EU-politiikankin osalta se tilanne, että suomi ei enää olisi vain se myötämielinen mallioppilas. Voisi olla jopa EU-tasollakin merkittävämpää vaikutusta, sillä monet asiat vaatii yksimielisiä päätöksiä.\nHalla-aho vaikuttaa oikeesti sellaselta mieheltä, jolla kannatus ei ole pääasia ja äänestäjiä ei mielistellä. Pidetään reilusti oma linja ja sen taakse tulee äänestäjiä, jos tulee. Persut on ainoa puolue, joka myöntänyt leikkaavansa julkisia menoja. Mikään muu puolue ei tällaseen kykene. Tässä kuitenkin nähdään, että äänestäjät arvostavat uskottavuutta ja rehellisyyttä.\nHelppo tietenkin sivuuttaa nää tosiasiat sillä, että persut ottaa rahat maahanmuutosta. Niin ottaakin ja se on puolueen valinta. Muut puolueet haluaa vain leikellä juustohöylällä sieltä sun täältä, jos leikkauksille ilmenee tarvetta, mutta persut tekee valintoja ja priorisoi.\nVoihan persutkin toki tehdä takinkääntöjen takinkäännön vaalien jälkeen, mutta en usko siihen niin kauan kun Halla-aho on puheenjohtajana. Vaikka tekisikin, niin sehän ei olisi politiikassa mitään uutta\nNyt menee jo vähän persuhypetykseks, mutta jostain syystä oon alkanu pitää tästä Halla-ahon tavasta tehä politiikkaa. Sen verran täytyy vielä lisätä, että nää näkemykset perustuu pitkälti Halla-ahoon ja sitä kautta persuihin. Puolueena persut ei niin kiinnosta, mutta Halla-aho tekee asiasta mielenkiintosen.\nAstrix 01. Huhtikuu[ta] 2019, [klo] 09.20 #21\nMutta ketä sijoittajan kannattaa äänestää? Haluaisin löytää ehdokkaan, joka esim ymmärtää markkinoiden päälle, kannattaa markkinaliberalismia ja mielellään sijoittaa itsekin. Välillä joku potentiaalinen ehdokas tulee vastaan, mutta puolue on valitettavasti mulla vielä hukassa.\nKoska olen duunarina pk-yrityksessä, en paljoa huutele kahvitauolla mitä asioita priorisoin omalta ehdokkaalta. Tottakai 99% kollegoistani haluaa että työläisten asioita ajetaan, joka on hyvä, mutta omasta mielestäni ehdokas joka ajaa kansankapitalismia eteenpäin on jo kova sana. Jottei isompia riitoja tule, en lähde avaamaan, mitä asioita en haluaisi ajaa eteenpäin, tai mitä en pidä niin oleellisena. Mutta joo.\nTuleeko @g3235286 (tai kellään muulla) ketään hyvää ehdokasta mieleen Pirkanmaalta? Mutta se puolue on edelleen mulla vielä kysymysmerkki.\nPyysingillä on ihan ajankohtaisia kolumneja ollut viimeaikoina. Tässä viimeisin https://www.sijoitustieto.fi/sijoitusartikkelit/mainettaan-parempi-hallitus-taksiuudistuksineenkin\nB.Madoff 01. Huhtikuu[ta] 2019, [klo] 12.38 #22\nJos joku muu keksii Lepomäen kloonin pirkanmaalta niin minuakin kiinnostaisi kyllä kovasti;P\nMasse 01. Huhtikuu[ta] 2019, [klo] 16.44 #23\nSais ilmeisesti löytyä muistakin vaalipiireistä. Sedälle Elina L. on vähän liian nuori ehdokas, mutta lähipiiristä on useampikin juniori kysellyt ihan samaa asiaa. Lienevät lukeneet jotain Elinan ajatushautomoa ja tykästyneet.\nMasse, vanhan kansan äänestäjä


Palokuntien SM-PILKKI 2020 by Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö - Issuu\nLauantai 7.3.2020, Ähtärinjärvi\nLa 7.3.2020 Ähtärinjärvi, kilpailualueen kartan saa kilpailupaikalta. Kilpailukeskuksena toimii Kahvila Suninsalmi, osoitteessa Eino Uusitalontie 480, 63500 LEHTIMÄKI .\nKilpailun järjestäjä ja osallistumisoikeus\nKilpailun järjestää Lehtimäen VPK ja Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö. Osallistumisoikeus on kaikilla palokuntien organisaatioon kuuluvilla ja heidän perheenjäsenillään. Kilpailunjärjestäjä pidättää oikeuden tarkistaa osallistumisoikeudet.\n21.2.2020 mennessä Lehtimäen VPK:n kotisivujen kautta, jossa ilmoittautumislomake: www.lehtimaenvpk.fi\nOsallistumismaksut Henkilökohtainen kilpailu: aikuiset 20 € nuoret 10 € Joukkuekilpailu:\n20 € / joukkue Osallistumismaksut tilille Lehtimäen VPK FI45 5224 0120 0198 30 Viitteeksi SM-Pilkki 2020. Jälki-ilmoittautuminen 30 €, maksu paikan päällä käteisellä. Huom! Maksusta kuitti mukaan, jolla voi lunastaa kilpailukortit kilpailukeskuksesta.\nHarrastesarjaan osallistuneiden kesken arvotaan 100 € Neste-polttoainelahjakortti\n• Miehet (18-59 v.) • Naiset • Veteraanit (60 v. ja vanhemmat) • Nuoret (15-17 v.) • Nuoret (14 v. ja nuoremmat) • Harrastesarja (sekasarja), henkilöille joilla ei ole kokemusta pilkkimisestä\nPalo- ja pelastusalan SM-pilkissä noudatetaan soveltuvilta osin Suomen vapaa-ajankalastajien liiton SM-pilkin sääntöjä, löytyvät Lehtimäen VPK:n kotisivuilta. Harjoittelu, akkukairan ja GPS:n käyttö sallittu, kilpailukalana on ahven. Kaikissa sarjoissa kilpaillaan 2-3 henkilön joukkueissa. Joukkueen jäsenten tulee edustaa samaa palokuntaa ja kilpailla samassa henkilökohtaisessa sarjassa. Lisäksi kilpaillaan ison kalan palkinnosta, johon käy mikä tahansa mitat täyttävä kala. Palkintona 100€ Neste-polttoainelahjakortti.\n7:30-9:00 Ilmoittautuminen 9:15 Kilpailun avaus 9:30\tSiirtyminen kilpailualueelle 10:00-14:00\tSM-pilkki 2020 (kilpailuaika) 14:00-14:30 Siirtyminen punnitukseen 14:00-15:00\tPunnitus 15:00\tJoukkueenjohtajien kokous 15:30\tPalkintojenjako OTTAKAA KIERTOPALKINNOT MUKAAN!!!\nMajoitusta tarvittaessa yhteys yhteyshenkilöön, myös Google auttaa hyvin. Keittoruokailumahdollisuus 10 e/annos (sis. keitto + leipä + ruokajuoma)\nOTTAKAA KIERTOPALKINNOT MUKAAN!\nLisäksi Lehtimäen VPK myy makkaraa, kahvia ja virvokkeita kilpailupaikalla.\nPilkkiminen jokamiehenoikeuksien puitteissa, maihinnousu vain kilpailupaikalta! Jäälle ei jätetä roskia, tölkkejä tai muuta roinaa, vaan toimitetaan ne kilpailupaikalle roskiksiin asiallisesti.\nJuha Yli-Kesäniemi 040 557 1182, juha.yli-kesaniemi@neste.lehtimaki.fi\nFM-pilktävlingen ordnas lördag 7.3.2020 av Lehtimaen VPK i samarbete med SPEK. Tävlingen ordnas i Ähtärinjärvi. Anmälning senast 21.2.2020 Registreringar måste betalas till konto: FI45 5224 0120 0198 30, ref. SM-Pilkki 2020.\nPalokuntien SM-PILKKI 2020


Oranssi Pazuzu - Sivu 5 8:stä - Soundi.fi\nArtisti: Oranssi Pazuzu\nAmerikkalainen raskaan musiikin erikoislehti listasi vuoden parhaat levyt – Oranssi Pazuzu mukana kärkikahinoissa\nAsiaa Vesa Siltanen 18.11.2016\nVuosi lähenee loppuaan hitaasti, mutta varmasti. Vaikka vuotta 2016 ei tulekaan ikävä kaikkien suru-uutisten jälkeen, julkaistiin tänäkin vuonna kuitenkin varsin paljon mainiota musiikkia. Niinpä vuodenvaihde tuo tullessaan myös lukuisat vuoden paras artisti/levy -listaukset.\n25.10.2016 Maailman pelottavimmat metallibändit valittu – ykkösenä komeilee psykedeelisella black metallillaan kauhistuttava suomalaisbändi!\n16.6.2016 Palkittu musiikkialan uutissivusto listasi alkuvuoden parhaimpia levyjä – Mukana suomalaista black metalia\n25.4.2016 James Hetfieldillä on hyvä maku – Suomalaisbändi mukana Metallica-nokkamiehen soittolistalla\nMaailman pelottavimmat metallibändit valittu – ykkösenä komeilee psykedeelisella black metallillaan kauhistuttava suomalaisbändi!\nAsiaa Anssi Eriksson 25.10.2016\nMaskit naamaan ja torille!\n12.1.2016 Päivän psykedeelishypnoottisen annoksen tarjoaa Oranssi Pazuzu – Kuuntele ja ahdistu\nArvio julkaistu Soundissa 6/2016. Antti Luukkanen\nPalkittu musiikkialan uutissivusto listasi alkuvuoden parhaimpia levyjä – Mukana suomalaista black metalia\nVesa Siltanen 16.6.2016\nVuonna 2002 perustettu ja vuosien varrella erinäisiä alan palkintoja pokannut musiikkiuutissivusto ja -blogi Stereogum on listannut alkuvuoden 50 parasta albumia. Melko pop-pitoisen listan kärkipää ei varsinaisesti yllätä. Top kymmenestä löytyy muun muassa Beyoncé, David Bowie, Radiohead, Kanye West ja Rihanna.\nKumarrus kaikelle psykedeeliselle ja raskaalle – Kiarama marssittaa Turkuun Greenleafin, Death Hawksin, Oranssi Pazuzun ja kumppanit\nMatalien taajuuksien ja psykedelian palvojat huomio! Kiarama järjestää Turussa kolmipäiväisen sisäfestivaalin, jonka artistikattaus on yhtä massiivinen kuin fuzz-pedaalin läpi rantasaunasta räjähtävä bassoriffi.\n14.4.2016 Hexvessel, Oranssi Pazuzu, Asteroid… – Uleåborg Festival Of Psychedelia julkisti kesän kattauksensa\nJames Hetfieldillä on hyvä maku – Suomalaisbändi mukana Metallica-nokkamiehen soittolistalla\nVesa Siltanen 25.4.2016\nMetallican jäsenillä on Spotifyssa omat, viralliset soittolistat, joilta löytyy kunkin musikantin suosikkeja vuosien varrelta sekä uusia tuttavuuksia. Lars, Kirk ja Robert eivät kovin aktiivisesti päivitä omia listojaan, mutta James Hetfieldin soittolista puolestaan elää ja päivittyy kiitettävän tiuhaan.\n18.4.2016 Täysimittainen Metallica-keikka levykaupan lauteilla vuonna 2016 – tässä\nHexvessel, Oranssi Pazuzu, Asteroid… – Uleåborg Festival Of Psychedelia julkisti kesän kattauksensa\nEero Tarmo 14.4.2016\nOulussa hämyillään jo toistamiseen.\n23.3.2016 Uusi Hexvessel-video julki – Soundin toimittaja kiertää bändin matkassa Eurooppaa


Palkkatyöläinen 5.3.2003 2/2003 ajankohtaista tyky rapakuntoinen liikunta\nRapakuntoisia mahamiehiä käsiteltävä silkkihanskoin\nTYKY ei tavoita oikeita ihmisiä\nTYKYä pitäisi uudistaa\nMonipuolisemmalla liikunnalla tuloksiin\nSuomen Urheiluopiston testauspäällikkö Matti Heikkilä on urallaan testannut toista sataa tuhatta työntekijää. Viime vuosina hän on tehnyt selkeän havainnon: TYKY-toiminnan liikuntaosuus ei palvele oikeita ihmisiä. Huonokuntoiset, ylipainoiset kaverit eivät kursseille ilmesty. Siis he, joiden työkyvyn ylläpito ja ennen kaikkea henkilökohtainen hyvinvointi vaatisi elämäntapamuutoksia.\n– He kokevat, ettei asia koske heitä. Henkilöstö- ja työhyvinvointiorganisaatioiden pitäisikin mennä itseensä ja miettiä, miten motivoida juuri tätä porukkaa. TYKYä on todella tuuletettava, muuten rahat menevät hukkaan.\nHeikkilä näkee syyn työpaikkojen ohjauskyvyssä. Liikunta-TYKYä ei osata markkinoida oikealla tavalla ja sen vuoksi resurssit ajautuvat luonnostaan niille, jotka jo muutenkin liikkuvat ja hoitavat itseään. Heikkilä myöntää myös kritiikin edustamaansa liikuntalaitosta kohtaan. Kukapa huonovointinen ja ylipainoinen innostuisi lähtemään kursseille opistolle, jossa treenaavat vain timmit urheilijat.\nHeikkilästä kysymys on muokkauksen alla olevasta mielikuvasta — ovia halutaan pitää auki ennen kaikkea tavallisille meikäläisille.\nHeikkilä tekee parasta aikaa tehdas- ja yritysvierailuja selvittääkseen työntekijöiden motivaation puutetta ja tarjotakseen uudenlaisia työvälineitä TYKY-vastaaville.\nKokemuksestaan hän tietää, että kun kunto on riittävän huono, kielteisen asenteen tehokkaana kyytipoikana toimii itseinho, häpeä ja mukava tv-tuoli.\nHeikkilästä terveysliikuntaa on lopultakin lähestyttävä uudesta näkökulmasta. Taikasanoja ovat henkilökohtaisuus ja oman elämän arvostaminen. Vasta sen jälkeen voidaan puhua työssä jaksamisesta, sairauksien ehkäisystä tai kansantaloudellisista hyödyistä.\nElämäntapojen muuttaminen vaikeinta\nHeikkilä näkee sielunsa silmin, miten fittness-maineella pilatulle kuntosalille marssii tusina mahakkaita paperityöntekijöitä. Hän on varma, että liikettä alkaa tapahtua heti, kun kaverit ovat ensin saaneet kertoa arjestaan, elämästään ja voinnistaan ilman että yksikään terveysterroristi heristää sormeaan kaljan juonnille tai makkaran syönnille.\nElämäntapojen muuttaminen on yksi vaikeimmin toteutettavia asioita. Yleinen pelko lienee se, että muutoksessa joutuu luopumaan jostain itselleen tärkeästä. Remonttiin ryhtymisen ensimmäinen askel onkin usko siihen, että muutos antaa eikä ota.\nHeikkilä haluaa käsitellä muutoksen tekijää silkkihanskoin etsimällä myönteisiä asioita juuri tämän ihmisen arjesta. Millaiset asiat miellyttävät, mitkä tökkivät, miten arki sujuu, miten vuorokausi rakentuu, missä vaiheessa uuvuttaa.\nKysymys on paitsi psykologisesta avauksesta, myös hämmästyttämisestä. "Enpä olekaan tullut ajatelleeksi."\n– Työpaikka, koti ja sänky on kolmio, jonka sisälle pääseminen vaatii aivan uudenlaiset eväät. Auditorioissa jaettu terveysvalistus ei kosketa ketään.\nHeikkilä on ottanut itselleen haasteen rapakuntoisista, huonovointisista työntekijöistä — itse asiassa heistä on tullut Heikkilälle miltei lähetyskenttä.\n– Liikunta on muutakin kuin hikeä, räkää ja verta. Se on itsestään välittämistä ja oman elämän arvostamista. Viime kädessä jokainen haluaa olla itselleen hyvä. Kaikki tämä kuulostaa helposti kliseeltä, mutta voin vakuuttaa, että kun uskaltautuu kokeilemaan, saa sellaisen tunnekokemuksen, joka ei jätä rauhaan, hän julistaa.\nKaiken takaa löytyy yksi ainoa, kylmä fakta: ruumiillisen työn taakse ei voi enää kukaan paeta. Nykyinen työ ei tarjoa kropalle riittävästi liikuntaa ja voitelematon kone hyytyy takuuvarmasti.\nMieti tarkasti, mikä laji TODELLA innostaa sinua.\nAloita pikkuhiljaa omia tuntemuksia kuulostellen, vaikkapa rauhallisella kävelyllä. Vähitellen voit hiukan lisätä vauhtia siten, että tulee hiki ja syke nousee.\nKunnon kohotukseen tarvitaan kaksi kertaa viikossa hien ja sykkeen nostattava suoritus ja sen lisäksi palautumiseen vaikkapa rauhallinen kävely (10—30 min.) muutaman kerran viikossa\nÄlä tarkkaile muita, keskity omaan suoritukseesi.\nOpettele kuulostelemaan itseäsi; käy suorituksen jälkeen läpi sekä mielen että kropan tuntemuksia.\nÄlä missään nimessä aloita laihduttamista yhtä aikaa. Yksi muutos kerrallaan on tarpeeksi.\nJos homma jää kesken, älä soimaa itseäsi. Yritä myöhemmin uudelleen.\nMuutokset näkyvät parissa kuukaudessa\nRasva alkaa palaa, lihakset kasvavat ja vyötärö kapenee, vaikka paino pysyisi ennallaan.\nVerenkiero ja aineenvaihdunta paranevat, alat näyttää paremmalta.\nJaksaminen, vireystila ja mieliala kohenevat.\nJaksat saman suorituksen kevyemmin ja voit halutessasi lisätä panoksia.\nSukupuolinen aktiivisuus lisääntyy.\nHenkinen työkyky unohdettu\n– Ennen jaksoi tehdä hommia huonokuntoisempikin. Nyt tehtaalla pitäisi olla 400 metrin juoksija jaksaakseen lentämistä ja pompottelua. Kunnon parantaminen on tärkeää, mutta tärkeintä TYKY-toiminnassa olisi saattaa eettiset puheet henkisestä työkunnosta myös osastoille, toteaa Kymi Paper Oy:n pääluottamusmies Ari Wahlberg, itsekin keski-ikäinen, kuntoremontin tarpeessa oleva kaveri.\nTYKY-toiminta keskittyy useimmissa työpaikoissa fyysisen kunnon parantamiseen. Toki kulttuuri- ja viihderientojakin tuetaan. Vähiten toteutetaan henkisen työssä jaksamisen uudistuksia, niistä kuitenkin puhutaan työpaikoilla eniten.\nMonien luottamusmiesten ja TYKY-vastaavien mielestä TYKY-toiminta vaatisi uudistamista. Nyt voimat ja varat menevät hyväkuntoisten, aktiivisten työntekijöiden liikuntaharrastuksiin. Huonokuntoiset eivät jaksa innostua.\nAslak-kursseilla tätä väkeä käy, mutta niille mennään Kelan tuella ja tuolloin on jo kärsitty vaivoista ja saadaan kuntoutusta. TYKY-toiminta pyörii yksinomaan yrityksen omalla budjetilla ja sen tavoite on ennaltaehkäisevä.\nPääluottamusmies Ari Wahlberg näkee TYKY-toiminnassa valheellisia piirteitä, jotka eivät suinkaan paranna työntekijän työkuntoa. Heillä työntekijöiden keski-ikä hipoo neljääkymmentä viittä ja huonokuntoisia on enemmän kuin riittämiin. Wahlbergin mielestä ilmaiset uimaliput tai lenkkeilyä kannustavat kilpailut eivät riitä motivaatioksi elämäntapamuutoksille.\n– Mikäpä koiran väkisin mettään ajaisi, palopuheilla ei ketään salille houkutella. Tiedän sen jo itsestäni. Vaikka harrastin nuorena jopa kilpaurheilua, nykyisin on vaikea lähteä liikkeelle. Jos härskisti sanoo, porukan saa liikkeelle vain se, että vie kaljakorin kauas mettään ja antaa juosta perään.\nWahlberg arvelee, että kesi-ikäisen miehen saisi liikkumaan vain riittävän mukava, itselle läheinen asia, vaikkapa kalastusharrastukseen syttyminen.\nKaiken kaikkiaan hän keskittäisi TYKY-toiminnan varat ensin henkistä työkykyä ylläpitäviin toimenpiteisiin.\n– Nyt TYKY tuntuu lähinnä työnantajan politikoinnilta. TYKY-ryhmissä ei istu niitä käytännön tason johtajia, jotka toimivat pahimpina piiskureina.\n– En halua ampua TYKYä alas, mutta sen ympärillä touhuavat väärät ihmiset. Kunnon kohottamiseen aina silloin tällöin joku innostuukin, mutta käytännössä viisikymppisen jaksamista rasittaa eniten pelko työn vaihtumisesta, irtisanomisesta ja yleensä jatkuvasta pompottamisesta.\nMyös Schauman Woodin Heinolan tehtaan pääluottamusmies Terho Leppänen näkee sekä työkyvyn ylläpitotoiminnassa että kuntoutuksessa terävöittämistä. Fyysisen kuntoutuksen ikäkynnys pitäisi olla harkinnanvaraista ja kunnon parantamiseen olisi löydettävä työkalut, joilla kunto pysyisi hyvänä vielä kurssien päätyttyäkin. Heidänkin muutamat kuntoutusjaksoilla olleet työntekijät syttyivät kursseilla, mutta pian lopahti into ja kunto kuin lehmän häntä. Leppäsen mielestä kuntoutusta pitää antaa tarpeen eikä iän perusteella.\n– Jotkut ovat tulleet taloon 18-vuotiaina ja ovat nelikymppisinä uupuneita ja huonossa kunnossa. On sitten kyse TYKY-toiminnasta tai työperäisestä sairaudesta, kuntoutukseen pitäisi päästä jo alle nelikymppisenä.\nLeppänen heittääkin epäilyksensä, empiikö työnantaja huolehtia nuorten kavereiden kunnosta — hehän saattavat lähteä pois talosta.\nSandvik Tamrocin työsuojeluvaltuutettu Juha Ulmanen niinikään toteaa ikuisuusongelmaksi huonokuntoisen väen innostamisen. Sandvikilla TYKY-toiminta keskittyy pääasiassa ilmaisten liikunta- ja kulttuuriharrastusten tarjoamiseen. Nyt ollaan lähdössä myös Aslak-projektiin, jonka yhteydessä haetaan nimenomaan riskiryhmään kuuluvia.\n–TYKYn suhteen meillä on sama ilmiö kuin muuallakin. Sitä käyttävät vain ne, jotka ovat muutenkin aktiivisia. Hiljaista joukkoa yritetään kannustaan muun muassa harrastusten laajalla valikoimalla, ilmaiseksi voi harrastaa yhtälailla porukka- tai yksilölajia ja lajeja on valittavana paljon aina pallopeleistä uintiin ja ratsastukseen.\nUlmanenkin näkee liikunta-TYKYn vain osana työyhteisön kehittämistarpeista.\n– Keskeistä tässä kaikessa on se, että työnteko on tällä hetkellä kovaa ja työtä on paljon. Se vaatii paljon tekijältään. Uupumusta on, se näkyy lisääntyneissä sairaslomissa.\nMyös Suomen Kuntourheiluliiton teettämä gallup todistaa, että aktiiviset ja terveet työntekijät vievät suurimman osan työpaikkaliikuntavaroista. Tutkimuksessa haastateltiin 150 liikunnasta vastaavaa henkilöstöjohtajaa. Lähes kolmannes työntekijöistä kuuluu ryhmään, joiden kunto on alentunut. Kuntourheiluliitto on parhaillaan tekemässä ohjelmaa tilanteen korjaamiseksi. Tarkoitus on saada työterveyshuolto enemmän mukaan kehittämään vajaakuntoisten työntekijöiden liikuntamuotoja. Eräänä välineenä pidetään työntekijöiden säännöllisiä kuntotarkastuksia. Kuntourheiluliiton mallia on kokeiltu UPM Kymmenen työpaikkaliikunnan kehittämisessä. Tämän johdosta yhtiön terveysliikkujien määrä on kasvanut huimasti.\nSchauman Woodin Heinolan Vaneritehtaalla 27 vuotta työskennellyttä Reijo Malinia puri 90-luvun alussa liikuntakärpänen ja seuraukset olivat arvaamattomat. Puolivälissä viittäkymmentä käyvä levymestari tietää kokemuksestaan, mihin kuntoon kroppa voi ajautua. Raskas kolmivuorotyö ja oman talon rakentaminen ajoivat miehen voimat äärirajoille. Selkä tuikki ja hartianseutu jumiutui, krooninen väsymys oli tuttu seuralainen. Työterveyshuollosta tarjottiin alvariinsa särkylääkettä. Reijo sanoo tajunneensa aika pian, mikä on homman nimi.\nPikkuhiljaa hän alkoi käyttää enemmän aikaansa kävelyihin, pyöräilyyn ja uintiin. Reijo kävi myös muutamilla kuntoremonttijaksoilla ja löysi niiltä kelpo vinkkejä työpäiviinsä, hän alkoi muun muassa liikkua työrupeamien aikana monipuolisemmin. Pää ei enää pyöri kuin väkkärä trukin ohjaamossa, sillä hän otti peilit käyttöön. Jumppaohjeet ja fysioterapeutin kanssa käydyt kehityskeskustelut tuottivat pian tulosta.\n– Ehkä tehokkain kannustin kuntoremonteissa on kuntotesti, joka on lahjomaton. Testin jälkeen ei ole epäilyksiä siitä, mihin pitäisi itsessään keskittyä.\n– Minulla oli sen verran liikuntataustaa, että aloittaminen oli helpompaa. Tavoitteet ovat kuitenkin jokaisella henkilökohtaisia — täällä on paljon kavereita, jotka ovat tyytyväisiä jos pystyvät solmimana itse kengännauhansa.\nReijo näkee kuntoremonteissa myös parantamisen varaa. Hän satsaisi enemmän rentoutuksen opettelemiseen ja henkisen työkyvyn harjoittamiseen. Työpaine ja kaikenpuolinen jännittyneisyys kasvaa samaa vauhtia kuin työ lisääntyy ja väki vanhenee.\n– Parasta TYKYä täällä verstaalla olisi puhua enemmän henkisestä puolesta, missä mennään, miten jaksaa kun ollaan kiireen ja henkisen sietokyvyn rajoilla. Myös uusien työntekijöiden ohjaukseen paneutuminen merkitsisi kaikkien hyvinvointia.\nParempi fiilis, uusi elämäntapa\nReijo ei ensimmäisenä ole listaamassa omaa liikkumistaan työkykyä ylläpitäväksi toiminnaksi. Hänelle se merkitsee ennen kaikkea fiilis- ja elämäntapajuttua. Sitä, kun kroppa rankan työpäivän jälkeen huutaa sauvakävelylenkille tai uimaan. Tai sitä, kun ensin hikipäässä luo lumet, pilkkoo puut ja urakan päälle oikaisee itsensä kiukaan kuiskeeseen.\n– Yhtä lailla liikunta on pitkiä kävelyjä avovaimon ja koirien kanssa, siinä voi jutella kaiken maailman asiat. Televisiosta olen vieraantunut lähes kokonaan. Illalla on rento, rauhallinen olo ja syvä, mahtava uni. Liikunta on tuonut minulle tasapainoa elämään ja vastapainoa työnteolle.\nLiikunta-TYKYyn vaneritehtaalla satsataan jonkun verran, mutta kuntotempauksissa ja sählyporukoissa käy vain kourallinen työntekijöitä. Liikkuminen ei ole väkeä yhdistävä tekijä — siitäkään huolimatta vaikka Reijo tai muutama muu intoliikkuja kuinka vakuuttaisivat, miten paljon hauskaa irtoaa sählyporukan peli-illoista ja jälkipuinneista. Joskus Reijo on pannut merkille hyväkuntoisen työkaverin olevan enemmänkin punainen vaate. Parhaaksi kannustimekseen hän arvelee oman olemuksensa.\n– Olen oppinut ottamaan niskalenkin kiireestä, joskus kiireen kanssa on jopa haastavaa. Niin, minullahan on kaiken aikaa hyvä mieli ja hauska olla.\nLakisääteistä, työterveyshuoltoon, työsuojeluun ja henkilöstön kehittämisohjelmiin liitettyä toimintaa, joka pyrkii tukemaan ikääntyvän työntekijän työkyvyn säilymistä siten, että ennenaikainen työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen ei olisi ainoa vaihtoehto, jos työkyky syystä tai toisesta on alentunut tai työn vaatimukset ovat kasvaneet siten, että ylikuormittumisen uhka on ilmeinen.\nSelvitysten mukaan tuloksia saadaan aikaan kehittämällä samanaikaisesti työntekijän terveyttä ja toimintakykyä, työympäristön terveellisyyttä ja turvallisuutta ja työyhteisöä.\nTYKY tapahtuu useimmiten työnantajan ja henkilöstön yhteistyönä.\nVastuu kuuluu työnantajalle, esimiehille, työpaikan yhteistyöelimille ja henkilöstöryhmille sekä yksittäisille työntekijöille.\nKustannuksista on tietoa niukasti. Tämä johtuu siitä, että työterveyshuoltoa lukuun ottamatta sitä toteutetaan yleensä osana yritysten ja työpaikkojen yleistä kehittämistoimintaa.\nHarvinainen uudistus, joka on yrityksissä kustannus-hyötysuhteeltaan positiivinen eikä aiheuta valtakunnallisella tasolla kustannuksia.\nLähde: Työterveyslaitos, 2002\nTyöntekijä elää joustojen keskellä\nSAK: Talouskasvu talouskasvun perämoottori\nEikö SAK:ta kiinnosta rauhan puolustaminen?


Näin haet tanssijantaiteen maisteriohjelmaan | Taideyliopisto\nNäin haet tanssijantaiteen maisteriohjelmaan\nKevään 2021 yhteishaku. Hakuaikataulu, tarvittavat todistukset, ennakkotehtävät ja tietoa valintakokeisiin osallistumisesta.\nKevään 2021 valintakokeet\nMateriaalien toimittaminen Opintopolku-järjestelmässä\nPandemiatilanteen vaikutus valintakokeisiin\nTanssijantaiteen maisteriohjelman valintakoetehtävät on muutettu koronatilanteen vuoksi etätehtäviksi. Sen lisäksi valintakokeiden rakennetta on muutettu 2-vaiheisesta 3-vaiheiseksi. Valintakokeiden 2. vaihe toteutetaan videotehtävien muodossa. 3. vaiheen aikatauluun on lisätty yksi varapäivä (21.5.). Jatkoon päässeitä hakijoita tiedotetaan muutoksesta sähköpostitse. Hakukohteen valintaperusteet säilyvät ennallaan.\nTutkintokieli: suomi tai englanti\nTaideyliopistoon haetaan korkeakoulujen yhteishaussa Opintopolku.fi:ssä. Hakuaika: 7.-20.1.2021 (klo 15.00).\nTanssitaiteen maisterin tutkintoon johtavaan 2-vuotiseen tanssijantaiteen maisteriohjelmaan voidaan hyväksyä henkilö, joka on suorittanut:\ntanssitaiteen alemman korkeakoulututkinnon tai muun soveltuvan alemman korkeakoulututkinnon\nBA- (Bachelor of Arts) tasoisen soveltuvan ulkomaisen tutkinnon, joka asianomaisessa maassa antaa kelpoisuuden vastaaviin korkeakouluopintoihin\njolla on opintojen, taiteellisen toiminnan ja työkokemuksen perusteella hankitut korkeakoulun toteamat riittävät tiedot ja valmiudet.\nTämä valintaperuste on tarkoitettu hakijoille, joiden alemman korkeakoulututkinnon suorittaminen on jäänyt aiemmin kesken tai joilla on muita erillisiä korkeakouluopintoja taidealalta (esim. avoimessa yliopistossa suoritettuja).\nHakijalla tulee olla vähintään 60 ECTS-opintopistettä korkeakouluopintoja, joiden soveltuvuus harkitaan tapauskohtaisesti. Opinnot voivat sisältää oman taiteenalan, niin tanssitaiteen kuin esittävän taiteen tai niitä tukevia korkeakouluopintoja ja ne on oltava suoritettuna hakuajan päättymiseen mennessä. 60 korkeakoulussa suoritetun opintopisteen lisäksi hakijalla tulee olla vahva näyttö taiteellisesta toiminnasta ja työskentelyä omalla taiteenalallaan, joka vastaa n. 120 opintopisteen opintoja / kahden vuoden päätoimista työskentelyä hakukohteen taidealalla.\nValintapäätös tehdään ehdollisena sellaisten maisteriopintoihin tai -ohjelmiin valinnan kautta hyväksyttyjen hakijoiden osalta, joiden kandidaatin tutkinto tai muu soveltuva alempi korkeakoulututkinto on vielä hakuvaiheessa kesken. Kyseisten hakijoiden on toimitettava todistus suoritetusta kandidaatin tutkinnosta tai muusta soveltuvasta alemmasta korkeakoulututkinnosta hakijapalveluihin 16.7.2021 klo 15 mennessä, muuten heidän osaltaan tehty ehdollinen valintapäätös raukeaa. Ehdollinen päätös ei koske hakijoita, jotka tulevat hyväksytyiksi opintojen, taiteellisen toiminnan ja työkokemuksen perusteella.\nKorkeakouluun hyväksytyltä maisteriopiskelijalta voidaan vaatia täydentäviä opintoja koulutusohjelmansa minimiopintopistelaajuuden lisäksi koulutuksessa tarvittavien valmiuksien saavuttamiseksi. Lähtökohtana on soveltuva alempi korkeakoulututkinto ja täydentävien opintojen määrä voi olla enintään yhden vuoden opintoja edellyttävän määrä.\nTäydentävät opinnot tulee suorittaa lähtökohtaisesti ensimmäisenä opiskeluvuonna ja ne merkitään opiskelijan henkilökohtaiseen opintosuunnitelmaan. Hakijalle tiedotetaan häneltä vaadituista täydentävistä opinnoista valintapäätöksen yhteydessä.\nTanssijantaiteen maisteriohjelman tutkintokielet ovat suomi tai englanti. Opetuskielet ovat suomi ja/tai englanti.\nOhjelmaan voidaan valita sekä suomen kielellä, että englannin kielellä opiskelevia opiskelijoita. Jos ohjelmaan valitaan englannin kielellä opiskelevia uusia opiskelijoita, on osa opetuksesta englanninkielistä koko vuosikurssille.\nOpiskelijalla on oikeus opetuksen yhteydessä ja opintosuorituksissa käyttää ruotsin kieltä sekä suullisesti että kirjallisesti ellei opetussuunnitelmassa toisin määrätä tai opetuksen luonteesta niin johdu. Suurin osa ryhmäopetuksesta on kuitenkin suomen kielellä.\nVoidakseen tulla hyväksytyksi tutkinto-opiskelijaksi hakijalla on oltava hakukohdekohtaisen opetuskielen mukainen kielitaito, joka on osoitettava hyväksyttävästi suoritetulla kielitestillä, aiemmalla pohjakoulutuksella tai muilla aikaisemmilla opinnoilla.\nHakijan tulee osoittaa riittävä kielitaito 27.1.2021 klo 15 mennessä:\nmikäli hän osoittaa riittävän kielitaidon jollain muulla tutkinnolla kuin vuonna 1990 tai sen jälkeen suoritetulla suomalaisella ylioppilastutkinnolla. Hakijan tulee toimittaa tutkintotodistus.\nmikäli hän osoittaa riittävän kielitaidon osana opintoja ja suoritettava tutkinto on vielä kesken (esim. abiturientit ja hakijat, joiden kandidaatin tutkinto on kesken). Hakijan tulee toimittaa peruskoulun päättötodistus tai opiskelutodistus ko. koulutuksen suorittamisesta sekä arvioitu valmistumisaika.\nHakijan tulee osoittaa riittävä kielitaito 10.3.2021 klo 15 mennessä:\nmikäli hän osoittaa riittävän kielitaidon kielikokeella (esim. YKI, TOEFL, IELTS). Hakijan tulee toimittaa todistus hyväksytysti suoritetusta kielikokeesta.\nHakija voi todistaa kielitaitonsa seuraavilla tavoilla:\nPerusopetus, toisen asteen tutkinto tai muu korkeakoulukelpoisuuden antava tutkinto suoritettu suomen kielellä (päättötodistuksessa suomi äidinkielenä hyväksytyllä arvosanalla\nSuomalaisen ylioppilastutkinnon äidinkielen koe (suomen kielessä) suoritettu vähintään arvosanalla approbatur (A)\nSuomalaisen ylioppilastutkinnon suomi toisena kielenä -koe suoritettu vähintään arvosanalla approbatur (A)\njonka opetuskielenä on suomi\njoka sisältää vähintään alemman korkeakoulututkinnon kirjallisen lopputyön tai korkeakoulussa hyväksytyn kypsyysnäytteen suomeksi\njossa suomen kieli pääaineena\njoka sisältää korkeakoulussa suoritetut perus- ja aineopinnot (60 op / 35 ov) suomen kielessä\njossa korkeakoulussa suoritettu ja tutkintoon sisältyvä suomen kielen kielikoe tai kieliopinnot, jotka osoittavat suomen kielen (toisena kotimaisena kielenä) suullista ja kirjallista taitoa, vähintään arvosanalla hyvä\nA-tason suomi (literature / language and literature / literature and performance) suoritettu vähintään arvosanalla 2\nB-tason suomi suoritettu vähintään arvosanalla 5\nEnnen vuotta 2013 suoritetun IB-tutkinnon A1-suomi suoritettu vähintään arvosanalla 2 TAI A2-suomi vähintään arvosanalla 5\nsuomi L1-kielenä suoritettu hyväksytysti (vähintään arvosana 4)\nsuomi L2-kielenä suoritettu vähintään arvosanalla 7\nsuomi äidinkielenä -kirjallinen koe suoritettu hyväksytysti (vähintään arvosana 4)\nsuomi äidinkielenä -suullinen koe suoritettu vähintään arvosanalla 8\nsuomi toisena kielenä suoritettu vähintään arvosanalla 8\nsuoritettu tasolla 4 kokeen kaikissa osakokeissa (tekstin ymmärtäminen, kirjoittaminen, puheen ymmärtäminen ja puhuminen)\nvaihtoehtoisesti ylimmän tason (tasot 5 ja 6) kokeesta vähintään kolme osakoetta suoritettuna hyväksytysti (eri tutkintokertoja voi yhdistellä)\nsuoritettu arvosanalla hyvä\nLue englanninkielisestä Näin haet tanssijantaiteen maisteriohjelmaan -oppaasta englannin kielen taidon osoittamisesta englanninkielisessä hakukohteessa.\nTaideyliopisto perii EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta tulevilta vieraskielisessä perustutkintokoulutuksessa opiskelevilta opiskelijoilta 5000 euron lukuvuosimaksun lukuvuonna 2021-2022. Maksu pysyy saman suuruisena ko. opiskelijalle myönnetyn tutkinnonsuoritusoikeuden ajan.\nTaideyliopiston Teatterikorkeakoulun opiskelijavalinnoissa 2021 lukuvuosimaksu koskee hakijoita jotka hakevat englanninkieliseen koulutukseen;\nMaster’s Degree Programme in Choreogrephy (Koreografian maisteriohjelma)\nMaster’s Degree Programme in Comparative Dramaturgy and Performance Research\nMaster’s Degree Programme in Dance Performance (Tanssijantaiteen maisteriohjelma)\nMaster’s Studies in Directing (Ohjauksen maisteriopinnot)\nEnnakkotehtävissä ja valintakokeissa kiinnitetään huomiota hakijan:\ntaidollisiin ja tiedollisiin valmiuksiin tanssitaiteen alalla\ntehtävien rajauksien ymmärtämiseen ja niiden luovaan artikulaatioon\ntaiteellisen toiminnan reflektiokykyyn\nluovuuteen ja ilmaisun kokonaisvaltaisuuteen\nyhteistyökykyyn ja vuorovaikutuksellisuuteen\nmotivaatioon ja sitoutuneisuuteen\nEnnakkotehtäviä ei tarkenneta eikä selitetä. Ennakkotehtävät voi tehdä suomen, ruotsin tai englannin kielellä. Merkitse nimesi jokaiseen tehtävään.\nKirjoita essee, jossa tuot ilmi omaan tanssijantyöhösi ja taiteiljuuteesi liittyviä tämän hetken keskeisimpiä teemoja ja kysymyksiä. Sido ajatteluasi laajempaan kontekstiin käyttäen vähintään 2 lähdettä, jotka voivat olla esim. taideteoksia tai tekstejä, ja viittaa lähteisiin asianmukaisesti. Tuo esiin esseessäsi myös mitä toivot maisteriopinnoilta.\nEsseen pituus 2-3 liuskaa (A4) koneella kirjoitettua tekstiä, fonttikoko 12, riviväli 1,5\nNimeä tiedosto: sukunimi_essee\nLähetä 5min videonäyte, jossa työskentelet liikkeellisesti jonkin esseessä avaamasi teeman tai kysymyksen parissa 3min ja avaat suullisesti työskentelysi lähtökohtia 2min. Pysy aikarajoissa. Nimeä tiedosto: sukunimi_video\nValmista omaa taiteellista työtäsi esittelevä digitaalinen portfolio. Sisällytä portfolioon kuvaa, videota/videolinkkejä ja/tai tekstiä. Nimeä tiedosto: sukunimi_portfolio\nEnnakkotehtävät arvioidaan ja niiden perusteella tehdään ensimmäinen karsinta. Ennakkotehtävät ovat osa valintakoetehtäviä ja vaikuttavat hakijan lopulliseen kokonaisarviointiin.\n2 vaiheen tehtävä\nHakijan on varauduttava esittämään itse valmistamansa soolo (n. 5 min).\nTanssijantaiteen maisteriohjelma löytyy Opintopolun hakulomakkeelta nimellä;\nMaisterihaku: Tanssijantaide, tanssitaiteen maisteri (2 v)\nTäytä sähköinen hakulomake hakuaikana 7.1. – 20.1.2021 klo 15 mennessä Opintopolussa\nToimita ennakkotehtävät ja liitteet 27.1.2021 klo 15 mennessä Opintopolussa\nNimeä ennakkotehtävätiedostot tehtävänannon yhteydessä ilmoitetun ohjeen mukaisesti.\nSelkeä listaus suorittamistasi opinnoista sekä alaan liittyvästä taiteellisesta toiminnasta ja työkokemuksesta\nNimeä tiedosto: sukunimi_etunimi_cv\nKoulutustaustan osoittavat dokumentit\nTutkintotodistus suoritetusta maisteriopintoihin soveltuvasta pohjakoulutuksesta ja opintosuoritusote tai opiskelutodistus ja opintosuoritusote kesken olevasta koulutuksesta.\nMahdolliset muut todistukset opinnoista, jotka haluat huomioitavan valinnassa.\nNimeä tiedostot sukunimi_etunimi_dokumentin nimi, esim.: sukunimi_etunimi_tutkintotodistus, sukunimi_etunimi_opintosuoritusote\nJos haet ulkomaisella tutkinnolla toimita DS. Jos Diploma Supplementia ei ole saatavilla toimita erillinen selvitys ulkomaisen tutkinnon asemasta opiskelumaan koulutusjärjestelmässä ja kuvailu opinnoissa käytetystä arvosteluasteikosta.\nNimeä tiedosto sukunimi_etunimi_dokumentin nimi, esim.: sukunimi_etunimi_ds\nTodistus opetuskielen mukaisen kielitaidon osoittamiseksi, mikäli sitä ei voida todentaa suoritetusta korkeakoulututkinnosta (todistus toimitettava 27.1. tai 10.3. mennessä, katso ohjeet kohdasta kielitaitovaatimus).\nJos osoitat kielitaitosi aiempien opintojesi perusteella, tulee toimittamastasi tutkintotodistuksesta tai sen liitteestä käydä selkeästi ilmi millä kielellä tutkinto on suoritettu.\nNimeä tiedosto sukunimi_etunimi_dokumentin nimi, esim.: sukunimi_etunimi_yki\nLukuvuosimaksusta vapauttava dokumentti\nJos haet opiskelemaan englanninkieliseen koulutukseen ja tulet EU/ETA-maasta tai Sveitsistä, sinun tulee toimittaa Teatterikorkeakouluun lukuvuosimaksusta vapauttava dokumentti (esim. kuva passista).\nNimeä tiedosto sukunimi_etunimi_dokumentin nimi, esim.: sukunimi_etunimi_passi\nTäytettyäsi sähköisen hakulomakkeen Opintopolku.fi -palvelussa, toimita ennakkotehtävät ja/tai muu vaadittu materiaali Taideyliopistoon Opintopolun hakulomakkeen kautta annettuun määräaikaan mennessä. Voit täydentää hakemustasi liitteiden osalta joko Oma Opintopolku -palvelussa tai sähköpostitse saamassasi vahvistusviestissä olevan muokkauslinkin kautta.\nMuistathan tarkistaa vielä ennen hakemuksen edelleen lähettämistä, että olet ladannut kaikki tarvittavat liitteet mukaan hakemukseesi ja että antamasi tiedot ovat oikein. Vain osittain ladatut ja lähetetyt ennakkotehtävät tullaan automaattisesti hylkäämään. Tarkista myös, että kaikki lataamasi materiaali aukeaa ja toimii niin kuin on tarkoitus.\nNimeä kaikki tiedostosi ilmoitetun ohjeen mukaisesti. Tiedostoja nimetessä ei pidä käyttää skandinaavisia merkkejä (å, ä, ö) tai erikoismerkkejä.\nJärjestelmä hyväksyy seuraavat audio- / video- / dokumentti- / kuvaformaatit:\nVideo – mpeg, mpg, mp4, mov, avi, wmv, m4v, vob (suosittelemme mp4 formaattia)\nDokumentit – kaikki tekstitiedot toimitetaan pdf-formaatissa\nKuvat – jpeg, png, gif, jpg\nHuomioi, että suurin sallittu tiedostokoko on 1 GB.\nVarmista, että tietokoneesi ja internet-selaimesi on ajan tasalla (päivitetty). Käytä materiaalien lataamiseen vakaata internet-yhteyttä. Varmista myös, ettei koneesi mene virransäästö-tilaan kesken latausten.\nHakemuksen (hakulomake, ennakkotehtävät, liitteet) lähettäminen tapahtuu lähettäjän vastuulla.\nLataa materiaalit järjestelmään mahdollisimman aikaisessa vaiheessa\nSuuret tiedostot saattavat latautua jopa useamman tunnin ajan, mikäli järjestelmässä on ruuhkaa. Voit nopeuttaa esim. videon toimitusta pakkaamalla videotiedoston pienemmäksi. Taideyliopisto suosittelee, että lataaminen aloitetaan jo hyvissä ajoin ennen määräaikaa.\nValintakokeita on muutettu koronatilanteen vuoksi. Jatkoon päässeitä hakijoita tiedotetaan muutoksesta sähköpostitse.\nHakijoiden hakukelpoisuuspäätöksistä lähetetään hakijoille tieto sähköpostitse viimeistään viikolla 9-10. Ennakkotehtävien perusteella jatkoon päässeille lähetetään sähköpostitse kutsu toiseen vaiheeseen viimeistään viikolla 17 sekä mahdolliset lisätehtävät. Annettua valintakoeaikaa ei vaihdeta. Myös ennakkotehtävien perusteella karsituille ilmoitetaan asiasta sähköpostitse.\n1 vaihe Opintopolun hakemus sekä ennakkotehtävien ja liitteiden toimittaminen\n2 vaihe ma 17.5. – to 20.5.\nValintakokeet järjestetään Teatterikorkeakoulun Haapaniemenkadun 6 olevissa tiloissa.\nValinnat ovat monivaiheiset ja eri vaiheiden välillä karsitaan. Ennakkotehtävät arvioidaan ja hakijoita voidaan karsia jo niiden perusteella. Valintakoeraati voi tehdä myös välikarsintoja eri vaiheiden aikana. Valmistelua vaativia lisätehtäviä voidaan antaa valintakokeiden aikana.\nValintakokeissa on ohjattuja nykytanssiin, improvisaatioon, esiintyjäntyöhön ja ryhmätyöskentelyyn keskittyviä tehtäviä sekä kirjallinen tehtävä että haastattelu.\nValintojen yksilötehtävät voi suorittaa joko suomen, ruotsin tai englannin kielellä, ryhmätehtävät ainoastaan suomen ja/tai englannin kielellä. Tehtävien kirjalliset osat hakija voi suorittaa suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi.\nYksilölliset järjestelyt valintakokeissa\nMikäli pandemiatilanne niin vaatii, paikan päällä toteutettaviksi suunnitellut valintakokeet muutetaan etäkokeiksi. Tässä tapauksessa edellä ilmoitettuihin aikatauluihin voi tulla muutoksia.\nMahdollisista pandemiatilanteen aiheuttamista muutoksista ilmoitetaan viimeistään 16.3.2021.\nTeatterikorkeakoulu julkaisee valintakokeiden tulokset 12.5. ja 2.6. Opintopolussa ja Taideyliopiston www-sivuilla. Voit hakulomaketta täyttäessäsi valita, ettei nimeäsi saa julkaista verkossa.\nOpiskelijavalinnan tulos 12.5. klo 9\nComparative Dramaturgy and Performance Research -maisteriohjelma\nEsittävien taiteiden lavastuksen maisteriopinnot\nLive Art and Performance Studies -maisteriohjelma\nNäyttelijäntaiteen maisteriopinnot (suomenkielinen)\nOpiskelijavalinnan tulos 2.6. klo 9\nEsittävien taiteiden lavastuksen koulutusohjelma\nNäyttelijäntaiteen koulutusohjelma (ruotsinkielinen)\nNäyttelijäntaiteen koulutusohjelma (suomenkielinen)\nOpiskelupaikan voi ottaa vastaan joko Opintopolussa tai hyväksymiskirjeen mukana lähetettävällä opiskelupaikan vastaanottoilmoituksella, joka tulee toimittaa Taideyliopiston hakijapalveluihin. Opiskelupaikka tulee ottaa vastaan viimeistään 16.7.2021 klo 15.00.\nKevään 2021 opiskelijavalinnoissa valittavat uudet opiskelijat aloittavat opintonsa koulutusohjelmasta riippuen elo-syyskuussa 2021 (vko 32-34).