Güimarin pyramidit JULKAISIJA: TENERIFEN SUOMI-KERHO CLUB FINLANDIA DE TENERIFE - PDF\nGüimarin pyramidit JULKAISIJA: TENERIFEN SUOMI-KERHO CLUB FINLANDIA DE TENERIFE\nDownload "Güimarin pyramidit 1 2015 JULKAISIJA: TENERIFEN SUOMI-KERHO CLUB FINLANDIA DE TENERIFE"\n1 Upea ilta Suomi-kerhon itsenäisyyspäiväjuhla Puerto de la Cruzissa. Sivu 8. Güimarin pyramidit Pyramidien mysteeri lumoaa Sivu 14. Näin syntyi kerhon uusi logo. Sivu 11. Teneriffan Sanomat JULKAISIJA: TENERIFEN SUOMI-KERHO CLUB FINLANDIA DE TENERIFE Anna arpisten haavojen olla! Tenerifen Suomikerhon väki osaa kliseet ja itseironian. Sauna. Joulupukki muoreineen ja apulaisineen. Ja se haikea haitari! ESSI RITAKORPI Löylyä lissää, tämähän ei tunnu missään! No ei kai, kun on näin hatara saunakin. Sauna Mikä muu kuuluisi Puerto de la Cruzin karnevaalikulkueeseen kuin sauna suomalaisväen keulilla! ESSI RITAKORPI 1 ESSI RITAKORPI\n2 PUHEENJOHTAJALTA Turbulenssia mikä talvi! Linnun laulu täyttää keväisen aamun. Elän keskellä Puerto de la Cruzin kevättä aivan ennätyskylmän talven jälkeen. Talvikausi Tenerifen Suomi-kerhossa on ollut vilkas. Mutta meitä ravisteli nyt ihan ylimääräinen turbulenssi. Vastuullisempi kauteni kerhossa alkoi heinäkuussa Puheenjohtajamme Erkki Kosonen ilmoitti jättävänsä puheenjohtajan tehtävät terveyssyistä. Alkusyksy meni kauden toimien suunnittelutöissä. Suomalaiset muuttolinnut palailivat talveksi. Tulossa olivat johtokunnan vaalit, itsenäisyyspäivä, joulujuhla, syyskokous ja muut. Kun ryhmien vetäjät olivat tulleet, kerhon aktiviteetit alkoivat pyöriä. Aloitimme syksyn toimet sovitusti Hotel Palmeras Playassa. Tanssit ja jumpat ja muut. Mutta huhu levisi: Hotel Palmeras Playa lopettaakin! Eihän! Olimme sopineet, että maaliskuuhun 2015 saamme toimia näissä tiloissa. Siispä neuvottelemaan taas. Sopimus pysyi, ja toiminta jatkui. Mutta joulujuhlassamme Palmeras Playassa henkilökunta oli oudon vaisua. He tiesivät. Vuoden 2015 johtokunta järjestäytyi. Puheenjohtajuus lankesi edelleen minulle. Huhut Palmeras Playan lopetuksesta kiihtyivät. Taas neuvottelimme. Uusi lopetuspäivä kerrottiin, mutta saatte jatkaa toimintaa entiseen malliin. Pian täsmennettiin: Ravintolatoiminta lakkaa ja henkilöstö lopettaa silloin. Todellisuus valkeni. Heti etsimään tiloja joissa kevätkausi toimittaisiin! Yöuni ja kengänpohjat ohenivat. Sitkeästi neuvoteltiin ja uskottiin asioiden järjestyvän. Muutaman takaiskun Ymmärtämystä nopeille käänteille tuli kaikkialta. jälkeen onnisti. Ravintola Tic Tac vastasi soittoomme: Tervetuloa meille! Niinpä loppukevät bingottiin siellä. Seuraavaksi menimme tuttuun Valle Luziin neuvonpitoon Tomaksen luo. Saimme siirtää kerhon tanssit ja jumpat jälleen sinne. Vielä yksi tarina. Meille luvattiin että saamme pitää myyjäiset Palmeras Playan Teide-salissa helmikuun lopussa. Mutta salin ovi oli lukittu. Kysymykseeni vastattiin: Kun kerran olette siirtyneet Valleen, pitäkää myyjäisetkin siellä. Mutta Bar Reilupeli toivotti meidät tervetulleiksi. Kiitos Päivi ja Jari, myyjäiset onnistuivat hyvin! Tieto täällä kulkee nopeasti. Se on hyvä. Ymmärtämystä nopeille käänteille tuli kaikkialta. Yhdessä me taas onnistumme. Olen iloinen, miten suurin joukoin jäsenet osallistuvat kerhomme toimintoihin. Se kertoo, että näitä lajeja tarvitaan. Kiitos kuluneesta kaudesta teille kaikille! Syksyllä aloitamme tanssit, jumpat, kokoukset ja infot tutussa paikassa Valle Luzissa. Sydämellisesti tervetuloa! MARKETTA KURU 2\n4 KERHOSSA TAPAHTUU Tule kirjastomme lukupiiriin Kerhollamme alkaa syksyllä 2015 lukupiiri. Käsittelemme viittä kirjaa. Voit lukea näitä kirjoja jo Suomessa, tai lainata kerholta. Kerran kuussa kokoonnumme kerhon tiloissa. Keskustelemme alla mainittujen kirjojen sisällöstä, yhdestä kirjasta kerrallaan. Tule rakentamaan lukupiiriä kanssamme. Voit tehdä muistiinpanoja asioista, jotka puhuttelivat kirjassa sinua. Tuo havaintosi lukupiiriimme. Keskustelemme yhdessä kirjailijan ajatuksista, jotka meitä innostivat tai häkellyttivät. Romaanit joita käsittelemme talvikaudella: Morrison Toni: Jazz Hosseini Khaled: Leijapoika Valtonen Jussi: He eivät tiedä mitä tekevät Westö Kjell: Isän nimeen Lundberg Ulla-Lena: Jää Ullalle ja Ilkalle erityiskiitokset Ulla Junkkarinen ja Ilkka Puhakka inventoivat kirjastomme. Se oli valtaisa työ. Ulla ja Ilkka ovat myös luokittaneet ja syöttäneet uudet kirjat tietokantaan. Nyt kirjoista on ajanmukainen hakemisto myös lukijoille. Kiitos kaikkien jäsentemme puolesta! Kiitos kaikille kirjastotiimiläisille. Moni on uhrannut aikaansa päivystykseen, jär- jestelyyn ja siivoukseen. Se on arvokasta työtä. Kiitos myös uusien, hyväkuntoisten kirjojen lahjoittajille. Meillä on nyt parempi kirjasto kuin monessa kylässä Suomessa. Jäsenemme ostavat kustantajien uutuuksia ja tuovat ne meille. Meillä on myös aarteita, jotka on jo Suomen kirjastoista poistettu. Iloisia kesäisiä lukuhetkiä toivottaa kirjastotiimi! RAIJA WESTMAN-HOLOPAINEN Uusi johtokuntamme 2015: Hannu Koskinen, Ari Kosunen, Olavi Koivunen, Paula Wennman, Hannu Sarkola, Aimo Hakkarainen, Matti Tolvanen ja Marketta Kuru. ÄÄNESTYS Suomen eduskuntavaaleissa 2015 onnistui Teneriffaltakin käsin. Kerhomme toimiston iloiset vaalitoimitsijat Erkki Kosonen, Marketta Kuru ja Niina Leivo. 4\n6 KANSAINVÄLISTÄ SUOMALAISPELIÄ Rantalentopalloa mustalla hiekalla Rantakadulla Puerto de la Cruzin Punta Bravassa käveleviä ihmisiä kiinnostaa peli jossa pallo liikkuu. Ihmisiä pysähtyy katsomaan, välillä kymmenittäin. Ja kun pallo lipsahtaa pelistä rantakadulle saakka, aina joku kävelijä tai katsoja palauttaa pallon peliin ja saa huikeat aplodit. Silloin hän huomaa sillä hetkellä olevansa rannan keskipiste. Syksyllä 2014 Markku Laipio lahjoitti kerhollemme uuden rantalentopalloverkon varusteineen. Näkyvyyttä toimintaan saatiin pelipaidoilla. Joulu- ja tammikuussa oli pelin sesonkiaikaa. Pelaajia oli enimmillään 32 henkeä kerralla mukana, eli neljä kentällistä. Alkusyksystä suomalaisia pelaajia oli vähemmän. Silloin otimme kentälle muitakin halukkaita. Pelaajissa olivat edustettuina ainakin Espanja, Romania, Saksa, Ranska, Englanti, Venäjä, Ukraina, Ruotsi, Italia, Valkovenäjä ja Kolumbia. Eräässä pelissä vastakkaisille puolille osuivat ukrainalainen ja venäläinen pelaaja. Kentällä vieraili pelaamassa myös henkilöitä, jotka olivat pelanneet joskus aiempina vuosina. Kuten ruotsalainen pappi Hans, joka oli aiemmin toiminut täällä pappina. Hän oli käynyt silloinkin rannalla pelaamassa. Eräänä aamuna pääsimme seuraamaan aitiopaikalta myös ammattilaisten harjoittelua. Maailmanmestaruuskisassa kahdeksanneksi sijoittunut upea pari harjoitteli vastaanottoja ja syöttöjä. Sulavasti liikkuvia naisia: peli näytti helpolta kun sen osaa! Passit napsahtivat verkolle tarkasti vaikeistakin paikoista. Moni on kertonut tulevansa lomalle Puerto de la Cruziin se takia, että pääsee pelaamaan rantalentopalloa. Ei huono syy. ARI KOSUNEN Rantakadun kulkijoita kiinnostaa peli jossa pallo liikkuu. Suomi-kerhon komea rantalentopallojoukkue. 6\n7 Tenerifen Suomi-kerhon hilpeä tikkajengi. Etualalla poseeraa porukkamme rakkaudella paapoma maskotti: Manun ja Yaniran nuorempi ravintola-apulainen Andy. TOSIKOT JA VEITIKAT KISASIVAT KANANKOPISSA TIKKAKISAA rennolla ranneotteella Lauantai-iltapäivisin kokoontui hauska ja leppoisa tikkaporukka vaihtelevalla kokoonpanolla Manun ja Yaniran ravintola Kanankoppiin eli Gallineroon Playa Jardinilla. Syksyn vetäjinä aloittivat Maria ja Christer, jatkon hoitivat keskitalvella Kati ja Rami. Sitten Ramille tuli kutsu Suomeen pilkkijäille. Vetovastuun ottivat loppukevääksi Rita ja Ego. Iloinen puheensorina alkoi iltapäivällä jo heti yhden jälkeen, kun uskaliaimmat saapuivat heittämään harjoituskierroksia ja nauttimaan maukkaita juomia kilpailujännitykseen. Ravintola täyttyi myös suuresta kannustajajoukosta. Kahdelta kaikui kutsu leppoisaan kilpailuun. Pääpalkintoina oli sekä naisten- että miesten sarjojen parhaimmille Gallineron maittavat Fajitakset. Talvikaudella heitettiin tikkaa maaliskuun lopulle mennessä kaksikymmentä kertaa. Heittäjiä oli kaikkiaan 387, eli tosi runsaasti oli porukkaa. Kiitos siitä kaikille osallistuneille! Eniten osallistui naisista Taina ja Rita; kumpikin neljätoista kertaa, ja miehistä Ismo ja Ego; kumpikin viistoista kertaa. Eniten voittoja ylivoimaisesti koko talvena oli Ismolla. Kahdeksalla voitollaan hän oli talven tikkakingi. Lauantaina 21. maaliskuuta kokoonnuttiin hieman karnevaalitunnelmissa (asu vapaa mutta ei pakollinen). Monet olivatkin panostaneet pukeutumiseen ja hauskaa oli. Kilpailut on nyt kilpailtu, ja väki suurimmaksi osaksi suunnistanut Suomeen harjoittelemaan syksyn koitoksia varten. Moni lupasi hankkia Suomessa kotiin oman harjoitustaulun. Manulle ja Yaniralle lämmin kiitos palkinnoista! Ja kaikkien talven tikkakisojen vetäjien puolesta kiitokset runsaasta osallistumisesta. Tapaamisiin syksyllä. Hasta luego! RITA JA EGO 7\n8 SUOMI-KERHON ITSENÄISYYSPÄIVÄJUHLA PUERTO DE LA CRUZISSA UPEA ILTA Olen asunut ulkomailla yli kymmenen vuotta. Suomessa tulee käytyä enää aniharvoin. Kuitenkin suomalaisuus ja kotimaa ovat lähellä sydäntä. Varsinkin joulukuun kuudentena tämä tunne tiivistyy ja puristaa sydäntä. Kyyneleet nousevat silmäkulmiin viimeistään siinä vaiheessa, kun Maamme-laulun ensitahdit kajahtavat ilmoille. Oma isoisäni oli taistelemassa talvisodassa. Sanoin en pysty kuvailemaan kunnioitustani häntä ja muita tuhansia miehiä ja naisia kohtaan, jotka taistelivat isänmaamme puolesta äärimmäisissä olosuhteissa. Yhteisen maan, yhteisen äidinkielen ja yhteisen uskonnon puolesta. Kiitos heille! Tänä vuonna minulla oli kunnia osallistua Tenerifen Suomi-Kerhon järjestämiin itsenäisyyspäivän juhliin. Itse asiassa itsenäisyyspäiväjuhlat olivat täällä elämäni ensimmäiset. Päivä oli erityinen myös siinä mielessä, että samana päivänä vietettiin Espanjan perustuslain päivää (Día de la Constitución). Siis tuplajuhlat. Itsenäisyyspäiväjuhla järjestettiin sen arvokkuuden vaatimalla tavalla Puerto de la Cruzin kongressikeskuksessa. Paikalla oli Kyyneleet nousevat silmäkulmiin viimeistään siinä vaiheessa, kun Maamme-laulun ensitahdit kajahtavat ilmoille. yli 400 juhlavierasta. Tilaisuus alkoi Kokkolan harmonikkakerhon upeilla esityksillä. Juhlavia tervehdyksiä toivat Tenerifen Suomi-Kerhon varapuheenjohtajan Marketta Kurun lisäksi Puerto de la Cruzin matkailusta vastaava Diana Morá, Las Palmasin kunniavarakonsuli Maritta Kettunen, sekä seurakunnan edustaja, Puerto de la Cruzin turistipappi Veli-Matti Ottman. Lottakuoron herkät kappaleet ja miessolisti Jiri Tammilehdon upeat tulkinnat kappaleista saivat yleisön vakuuttuneeksi siitä, että vastaavanlaista itsenäisyyspäivän juhlaa ei koko Tenerifen Suomi-Kerhon historiassa ollut koettu aiemmin. Ilta huipentui ruokailun jälkeen karnevaaliryhmän yllätysesitykseen. Iloisuus ja rytmikkyys nostattivat väen tuolista ylös tanssimaan salsan tahdissa. Karnevaaliesityksen jälkeen ilta jatkui tanssien merkeissä, kun harmonikkakerhon jäsenet vielä kertaalleen nousivat lavalle upeaäänisen solistinsa Jiri Tammilehdon kera. Ilta oli mielestäni mieleenpainuva ja merkityksensä arvoinen. Uskoisin, että moni muukin on kanssani samaa mieltä. NIINA LEIVO 8\n9 Tule kehittämään Tenerifen Suomi-kerhosta entistäkin parempi! Kerhomme on jäsenilleen mukava, mielenkiintoinen ja hyödyllinen. Voimme kuitenkin kehittää sitä edelleen. Kaipaamme panostasi ja luovia ideoitasi. Tenerifen Suomi-kerhossa valitaan johtokunnan jäsenet kahdeksi vuodeksi, erovuorossa olevien tilalle tai uudestaan. Johtokunnan vaalit ovat marraskuussa Ilmoittaudu ehdokkaaksi! 9\n10 JOUTILAAN ANTON TSEHOVIN JA HELSINGIN HERROJEN HARRASTUS BILJARDIA Puertossa Anton Tsehov novellissaan vuonna 1896 pohtii elämäänsä venäläisessä pikkukaupungissa: Senkään takia en nauttinut muitten ihmisten arvostusta, kun maleksin joutilaana ja vietin aikaani halvoissa kapakoissa biljardia pelaten. Nykyisinkin suosituin biljardipeli, 8-pallo on melko tuntematon laji. Me täällä Puertossa olemme hyvin esillä, koska pelipaikkamme Winnit (Planet Fun) on kävelykadun kulmassa. Suomi-Kerhon pelit ovat alkaneet tiistaina kello 12, torstaina 1.3. kello ja perjantaina kello 12. Pelissä noudatetaan biljardiliiton sääntöjä (myös nelinpeleissä). Aloittelevia pelaajia on neuvottu ja opastettu. Pelaajia on ollut riittävästi kolmella pöydällä ja pelit ovat sujuneet leppoisasti ja hyvässä hengessä. Kauden aikana on kilpailtu viisi kertaa. Osallistujia on ollut 95. Kieltolain aikana työttömät jätkät kuljettivat Pohjois-Suomessa pirtukanistereita satamasta selkosille. Yötulilla yksi jätkistä tokaisi: Täällä me raahaamme yötä päivää pirtua isännille, kun herrat Helsingissä konjakkia nauttii ja piliharttia pelaavat. Syksyllä jatketaan. Pilihartti on haastava ja kehittävä harrastus. Kiitos antoisista peleistä! OLA / BILJARDIVASTAAVA 10\n11 T-kirjaimeksi tyylitelty Suomen lippu ja tulivuori Teiden profiili hallitsevat kerhomme uutta logoa. Logosta on olemassa useita versioita eri käyttötarkoituksia varten. Näin syntyi kerhon UUSI LOGO Logon suunnittelun innoittajani oli ihastus monipuoliseen saareen ja sen ilmastoon. Luin viime kesänä, heinäkuun helteillä Teneriffan Sanomia ja huomasin Tenerife Suomi-kerhon logokilpailun. Olen taustaltani graafinen suunnittelija, joten tietenkin kilpailu innoitti minua. Näin heti myös vision logosta ja melkein siltä istumalta sen myös toteutin. Tenerifen Suomi-kerhon logon ajatuksena ja lähtökohtana minulla oli tietenkin kaiken keskipiste, tulivuori El Teide. Teidehän saarella on toki kuvattu moneen muuhunkin tunnukseen, joten kotimaastamme kertomaan halusin Suomen lipun. Lippu liehuu nyt T-kirjaimena. Logon väritys korostaa sinistä taivasta ja merta, mutta myös isänmaata. Vihreä vaakasuora linja antaa ryhtiä tekstille sekä tuo mukaan myös saaren pohjoisosan vehreyttä ja ikuista kevättä. Koko suunnittelun innoittajana oli itse Teneriffa. Olen hyvin ihastunut monipuoliseen saareen ja sen täydelliseen ilmastoon. Lähes sloganiksi itselläni onkin jo muodostunut sanonta: siellä on niin helppo hengittää. Monet joulut olemme perheeni kanssa siellä viettäneet. Viimeistään syksyn sateiden, koleuden ja pitkän pimeyden tullen mieli halajaa sinne yhä uudestaan. Myös tekemistä ja tutkimista riittää saarella aina. Toivottavasti joskus olisi mahdollista lomailla talvella pitempiäkin jaksoja. Suomessa toimin aktiivisesti Suomi- Espanja Seura ry:n hallituksessa. Olen SES-jäsenlehden toimitussihteeri ja hoidan muutenkin seuran viestintäasioita. Eli myös Manner-Espanja ja espanjalaisuus kiehtoo minua ja on lähellä sydäntäni. Suomi-Espanja Seurassa voin lievittää siis Espanjan ikävääni. Se on vähän sama asia, kuin pitkään ulkomailla asuvilla Suomikerho auttaa koti-ikävässä. Toivotan kerhollenne kaikkea hyvää ja aktiivista toimintaa sinne Teiden juurelle! TUIJA TUOHIMETSÄ 11\n12 Suomalaiset tutkijat saarillamme Kanarian Saaristossa on vieraillut useita suomalaisia luonnontutkijoita. Esimerkiksi Peter Forsskål, Hans Hausen ja Håkan Lindberg sekä Hannu ja Leena Aarnio. Peter Forsskål Tutkija Peter Forsskål syntyi Helsingissä vuonna Peterin isä pääsi Tukholman suomalaisen seurakunnan kirkkoherraksi, ja perhe muutti Tukholmaan. Peter oli lahjakas nuorukainen, joka pääsi ylioppilaaksi jo kymmenvuotiaana! Peteristä tuli kasvitutkija Carl von Linnén oppilas Uppsalan yliopistossa. Hänen ensimmáinen tohtorin väitöskirjansa valmistui Saksassa Göttingenin yliopistossa. Peter Forsskål palasi Ruotsiin. Hän yritti saada väitöskirjansa julkaistuksi myös Ruotsissa, mutta se oli sen ajan poliittisten käsitysten mukaan täysin hyljättävä. Suuri osa Peterin väitöskirjaan pohjautuneista, hänen itse julkaisemistaan kirjoista takavarikoitiin. Hänen mielestään ihmisillä on oltava oikeus vapaaseen ilmaisuun. Peter Forsskålia pidetäänkin Ruotsin painovapauden aikaansaajana. Carl von Linné antoi hänen kunniakseen yhdelle nokkosen sukuiselle kasville nimen hänen mukaansa. Sittemmin suomalainen nimistötoimikunta nimitti tämän Forskalia Angustifolia -kasvin, joka kasvaa Kanarian saarilla, Petteriksi. Hans Hausen Hans Hausen syntyi Helsingissä 1884, missä hän myös kuoli Hausen oli Kanarian saarten vesitutkimuksen uranuurtaja. Tärkeitä tässä yhteydessä ovat Hans Hausenin valmistamat läntisten saarten geologiset kartat. Hänen keräämiään kivnäytteitä säilytetään mm. Gran Canarialla sijaitsevassa Kanarian museossa. Imatralaiset biologit Hannu ja Leena Aarnio vetävät suomalaisten luontomatkoja saarillemme. Tässä Teneriffan Tenolla. 12\n13 Ennen kuin geologian tohtori Hans Hausen tuli Kanarian saarille, hän ehti olla kolme vuotta Argentiinan valtion geologina. Hän teki tutkimusmatkoja muun muassa Siperiaan. Julkaistuista tutkimuksista ja kirjoista voi päätellä, että hänen Kanarian saarten tutkimusmatkansa tapahtuivat vuosien välillä. Kirjailijana Hans Hausenista todetaan, että hänellä oli kyky kirjoittaa kansatajuisesti. Hausen kirjoitti mm. kirjan Det blev Kanarieöarna i stället vuonna1947. Hän sanoi olevansa vanhempi herra, mutta kulki silti ahkerasti jalkaisin tutkimassa luontoa ja ottamassa näytteitä. Hans Hausen lähti vuonna 1947 matkaan laivalla Turusta kahden muun suomalaisen luonnontutkijan kanssa. Herrojen pyrkimyksenä oli saada viisumi Kap Verden saaristoon. Sehän sijaitsee etelämpänä samalla Afrikan rannikolla. He tulivat Kanarian saarille odottamaan viisumia, jota ei koskaan myönnetty. Kirjan nimessä onkin sana istället, eli sen sijaan. Viisumin odotteluaika saarilla ei mennyt hukkaan, sillä he tutkivat ahkerasti kukin oman erikoisalansa asioita. Mielenkiintoisia olivat myös Hans Hausenin kuvaukset heidän ystävystymisestään ruotsalaisen kasvitutkijan Eric Ragnar Sventeniuksen kanssa. Tämä oli siihen aikaan Puerto de la Cruzin kasvitieteellisen puutarhan puutarhuri, sekä innokas kanarialaisten kasvien tutkija. Hans Hausenin tutkimuksia löytyy niin Suomesta kuin Kanarian saariltakin. Niitä löytyy esim. El Museo Canarian kokoelmista Gran Canarialta. Håkan Lindberg Håkan Lindberg syntyi Joroisissa toukokuussa Hän kuoli vuonna Wikipediassa Lindberg mainitaan lyhyesti. Hän oli ylimääräinen professori vuodesta Hän teki tutkimusmatkoja muun muassa Välimeren maihin ja Itä-Atlantin saarille. Hän tutki erityisesti nivelkärsäsiä ja kovakuoriaisia. Håkan Lindbergin tutkimusmatka Kanarian saarille mainitaan Santa Cruzin luonnontieteellisen museon seinällä, huoneessa 2.1. Siellä esitellään maineikkaita ulkomaalaisia hyönteistutkijoita. Kaikkein eniten Håkan Lindbergin keräämiä hyönteisiä löytyy Helsingin luonnontieteellisesta museosta, hänen nimikkokokoelmastaan. Niiden sanotaan olevan suurimat ja parhaiten säilytetyt kanarialaisten hyönteisten kokoelmat. Peter Forsskål oli ensimmäinen suomalainen Kanarian kasviston tutkija. Kuva on vuodelta Kiitos Aarnioille! Nyt saaristomme kasveilla on myös suomenkieliset nimet. Hannu ja Leena Aarnio Hans Hausen tovereineen ei saanut viisumia Kap Verden saarille. Siispä kirja kertoo Kanarian saaristosta sen sijaan. Biologit Hannu ja Leena Aarnio ovat tehneet uraauurtavan työn Kanarian saariston biologian monimuotoisuuden esittelijöinä. Aarniot ovat saaneet matkailijat huomaamaan, että saaret eivät ole pelkästään massaturistikohde. Saaristo on myös mielenkiintoinen luontomatkakohde, lähes Galapagossaarten veroinen. Leena Aarnion kiinnostuksen kohteita ovat erityisesti maaperän tuliperäisyys, kivet ja mineraalit. Hannu Aarnio on yleisbiologi, jonka suosikkiaiheita ovat päiväperhoset, kasvit ja linnut. Aarniot ovat kirjoittaneet lukuisia luontoaiheisia artikkeleita. Lisäksi he ovat tuottaneet yhdessä tai työryhmissä useita luontoaiheisia kirjoja. Esimerkiksi heidän tekemänsä Kanariansaarten luonto-opas ilmestyi 2006 Tammen kustantamana. Kiitos Aarnioille! Nyt saaristomme kasveilla on myös suomenkieliset nimet. GRACIA PENTTINEN 13\n14 Güimarin pyramidit Guanchien, vapaamuurareiden vai viljelijöiden työtä? Güimarin pyramideilla kävijä tulee saaremme ehkä kiistellyimpään kohteeseen. Alueen kauneus, rauhallisuus, itse pyramidit, auditoriossa esitettävä video ja alueen kasvimaailma tarjoavat kävijälle hetken mysteeriota. Vuonna 1990 Emiliano Bethencourt löysi Chaconasta, Güimarista, Tenerifeltä pyramideja muistuttavia rakennelmia, Hän oli perehtynyt arkistoihin ja puhunut paikallisten asukkaiden kanssa. La Lagunan yliopiston arkeologit ja historioitsijat totesivat että nämä rakennelmat olivat yksinkertaisesti tavallisia kivikasoja ja 1800-luvuilta. Paikallisen viljelijöiden katsottiin rakentaneen kasat, koska he halusivat kivet pois viljelyksiltään. (Lainaus lehdestä) Jos pyramidit ovat viljelyksiltä raivattuja kasoja, niin miksi raahata kivet näin kauas? Emiliano Bethencourtin lisäksi toinen edesmennyt journalisti Paco Padron oli kiinnostunut pyramidialueesta. Tieto kulkeutui norjalaiselle tutkimusmatkailijalle Thor Heyerdahlille. Hän innostui, jätti kaivaukset Perussa kesken, muutti asumaan Güímariin, ja vietti siellä elämänsä viimeiset vuodet. Laivuri pelasti pyramidit 1990-luvun alussa pyramidialue oli jo kaavoitettu asunnoille. Tälle neliömetrin alueelle ei koskaan rakennettu kerrostaloja, sillä Heyerdalin ystävä, norjalainen laivanvarustaja Fred Olsen osti sen. Aluetta ei hävitetty, kuten on käynyt monille saaren pyramidirakennelmille. Tämä etnografinen puisto on yksityisen Ferco-säätiön omaisuutta. Sen kustannukset ovat olleet kuutisen miljoonaa euroa. Ei voi kuvitella, että puistoa pidettäisiin yllä pääsylipputuloilla. Pyramideilla kävijöille esitetään video, jossa verrataan maailman pyramidialueita toisiinsa. Thor Heyderdalin matkat erilaisilla alkukantaisilla veneillä valtamerten yli viittaavat mahdollisuuteen, että ehkä Kanarian saarillekin tultiin meren yli. Pyramidien iästä ei mainita. Raahaisitko kiviä 3 kilometriä? Kaksi astrofyysikkoa La Lagunasta: Antonio Aparicio Juan ja César Esteban López ovat julkaisseet kirjan, jossa esitetään heidän teoriansa pyramidien synnystä. Heidän mukaansa pyramidit mainitaan ensimmäisen kerran vasta Saaren valloittajat eivät ole maininneet niitä papereissaan. >>> 14\n16 Pyramidit ovat siis herrojen mukaan rakennettu alle 200 vuotta sitten. On tietoa, että pyramidien kivet ovat peräisin 3 4 kilometrin päästä. Miksi? Jos pyramidit ovat viljelyksiltä raivattuja kasoja, niin miksi raahata kivet näin kauas? Teksti kasatuista kivistä Pyramidien löytäjän Emiliano Bethencourtin perheellä on dokumentti vuodelta 1511 jossa kerrotaan: Niillä merenpuoleisilla mailla, jotka erkanevat Kruunun tieltä (Camino Real), jotka lähtevät Chacaicasta Chogoon, jota kutsutaan Chaconaksi, missä ovat kivet kasattu, ja missä guanchit tekivät ennustuksiaan (...). Pyramidit olivat paperin mukaan siis olemassa jo 1500-luvulla. Pyramideja on kuusi. Yhden pyramidin portaat on suunnattu talvipäivänseisauksen auringonnousuun. Toisen pitkä sivu on suunnattu kesäpäivänseisauksen auringonlaskuun. Mainittujen astrofyysikoiden mukaan rakentajat olivat vapaamuurareita, koska heille nämä seisaukset olivat tärkeitä. Niin olivat alkuperäisasukkaillekin. Thor Heyerdahl ja faktat Auditoriossa esitettävässä dokumentissa Thor Heyerdahl ottaa esille seuraavat asiat: 16\n17 1. Pyramidit on rakennettu hakatuista laavakivistä. Alueen viljelysterassien kivet ovat sen sijaan koottu paikan luonnonkivistä. 2. Pyramidien terassit on niin huolellisesti rakennettu, että jokaisen kiven hakattu puoli on ulospäin. Sekä pysty- että vaakasuorassa on käytetty mittanarua seinien linjauksessa. 3. Kulmakivet on hakattu suorakulmaisiksi. Luonnonkivet on hakattu seinämään sopiviksi. 4. Pyramidikompleksin 2 4 pitkä pohjoissivu on suunnattu astronomisen tarkasti kesäpäiväntasauksen auringonlaskun mukaan. 5. Pyramidien ylätasanteet on peitetyt soralla. Portaita ei ole käytetty kivien kantamiseksi näille tasanteille. Dokumentissa kerrotaan, kuinka Heyerdahl näki nämä pyramidit linkkinä vanhan maailman eli Egyptin ja uuden maailman eli Meksikon pyramidien välillä. Kaksi auringonlaskua Kesäpäivän seisauksen iltana pyramideille keräännytään katsomaan kahta auringonlaskua. Aurinko aloittaa laskeutumisen, piiloutuu kalliokielekkeen taakse, tulee taas esiin ja laskeutuu. Tämä tapahtuu vain kesäpäiväntasauksen iltana. Alueen pysyvät näyttelyt kertovat Pääsiäissaarten kulttuureista sekä alkukantaisilla veneillä matkaamisesta Tyynellä valtamerellä. Thor Heyderdahl on kirjoittanut suuren määrän kirjoja, mutta ei Güímarin pyramideistä. Parasta on käydä siellä itse. GRACIA PENTTINEN 17\n18 18 KAHDEN paratiisisaaren loukussa\n19 Eletään joulukuun alkupäiviä 2012 Heimarmon saaressa. Kotimme on ollut siellä liki 40 vuotta. Taas mietimme sitä, millainen kelirikko ja jäätalvi nyt tulee. Se on jokasyksyinen päänvaiva saaressa asuville. Heimarmon saari sijaitsee Turun saaristossa. Saareen ei ole kiinteää yhteyttä eikä sähköälinjaa. Meillä on oma voimalaitos sekä aurinko- ja tuulienergiaa, joilla saamme infrastruktuurin saareen. Ei ole halpaa. Teneriffa on meidän juttu! Joulukuun alussa tuli ajatus, että voisihan eläkeläiset viettää talven mukavammin ja lämpimämmin. Ystäväpariskuntamme oli juuri kahden viikon lomalla Teneriffalla. He kehuivat aurinkoa ja lämpöä. Siitä paikasta varasimme lomamatkan Teneriffalle ja apartamentoksen kymmeneksi päiväksi Adejen Playa Olidista. Vuokraautolla pääsimme tutustumaan paratiisisaareen. Etelä tuntui heti alussa turistipyydykseltä. Niinpä auton nokka kohti pohjoista ja Puerto de la Cruzia. Heti tuntui paremmalta. Tämä on ilman muuta meidän juttu! Niina asuntoa etsimään Kymmenen päivää meni kuin siivillä. Paluu Suomen kylmyyteen ja pimeyteen oli edessä. Suomessa oli ollut 25 astetta pakkasta koko matkamme ajan. Meillä saaressa oli lämmitin sammunut ja vesiputket jäässä. Silloin kun lähdimme, posteljooni haki meidät jäitten keskeltä veneellä tien päähän. Kun tulimme takaisin, sama posteljooni toi meidät saareemme hydrokopterilla kiintojäätä pitkin. Jään tuleminen oli silloin aika nopeaa. Mutta lumentulon ja veden nousun ja laskun takia oli kelirikko lähes koko talven. Tämä sinetöi ajatuksemme, että on viimeinen talvi kun hakkaamme päätämme jäätä ja lunta vasten. Meillä saaressa oli lämmitin sammunut ja vesiputket jäässä. 19\n20 Netti alkoi vinkua. Pian löysimme Niina Leivon kiinteistövälitys Optiman sivuilta. Niina aloitti asunnon etsimisen. Muistutimme, että meillä tulee mukaan kaksi Beaglekoiraa: Puosu ja Oona. Asunto löytyi Puertosta, Risco de Orosta. Löimme asian lukkoon saman tien niin kuin meillä on tapana tehdä. Siitä taas alkoi nettiruljanssi koko kevään ja kesän kun katsoimme Tenerife Suomi-kerhon sivuilta kuvia tulevasta ulkosaarestamme. Matka varattiin toukokuussa yhdensuuntaisena. Saarihullut koiratkin pärjäsivät Vihdoin koitti lähtöpäivä, lokakuun Laskimme vedet pois putkistosta ja laitoimme talon kylmäksi. Menimme pojan luo Turkuun yöksi. Aamuyöstä Turusta Vantaalle ja koneeseen. Lento sujui hyvin, myös koirien lento. Se oli meille yllätys, kun ottaa ne ovat saarenhulluja niin kuin mekin ja lisäksi ajokoiria. Löysimme perille Risco de Oroon, kiitos Sinikan ajelun pitkin Googlen katunäkymiä. Oli paljon tuttuja paikkoja. Niina oli meitä vastassa avaimien kanssa helteisessä Risco de Orossa. Niin pääsimme majoittumaan. Alkoi talven vietto ilman kelirikkoa ja lumen luomista ja pakkasta. Tuntui tosi ihanalta kaiken talvea vastaan tappelemisen jälkeen. Se talvi viisi kuukautta meni kuin linnun siivillä. Kävelimme mäkiä ylös ja alas. Pahin katu oli Calle Belgica. Kerrostaloon Los Silosissa Tutustuimme uusiin mukaviin suomalaisiin Tenerife Suomi-kerhossa, johon heti liityimme. Aloimme kuitenkin kaivata vähän rauhallisempaa ja tasaisempaa maastoa. Niinpä lähdimme ajelemaan rantaa pitkin Buena Vistan suuntaan. Katselimme matkalla vuokrattavana -kylttejä talojen parvekkeilla ja kuvasimme niistä puhelinnumerot. Yksi oli ylitse muiden. Niinpä pyysimme Satu Dahlmania, joka oli toiminut tulkkinamme jo aiemmin talvella, soittamaan ja sopimaan mahdollisesta vuokrauksesta. Paikka oli ihan meren rannalla olevassa kolmekerroksisessa pienkerrostalossa Los Silosissa, 35 kilometriä Puertosta.Vuokra oli edullinen. Teimme vuoden sopimuksen johon sisältyi jatkomahdollisuus. Nyt meillä oli paikka missä säilyttää tavarat myös tulevaa syksyä ajatellen. Paluulento Suomeen olikin aika seikkailu, kun emme tienneet, ettei Teneriffalta ole enää suoria lentoja Suomeen. Pääsimme kuitenkin Gran Canarialta lentämään suoralla lennolla. Se vaati laivamatkaa Gran Canarialle ja neljäntoista tunnin odottelua Las Palmasin kentällä. Mukaan kerhon toimiin Kesä 2013 meni nopeasti lasten ja lastenlasten kanssa Heimarmon paratiisisaarella. Kalastelimme ja nautimme kuumasta kesästä. Syksyllä olin jalkaleikkauksessa. Toisen jalan päälle ei saanut varata kuuteen viikkoon. Oli rauhallinen syksy. Ei metsästystä, ei edes sienestystä. Jalkapaketin sain pois ennen lähtöä Teneriffan paratiisisaarellemme. Taas matka koirien kanssa meni hyvin. 20\n21 Paikka oli ihan meren rannalla olevassa kolmekerroksisessa pienkerrostalossa Los Silosissa, 35 kilometriä Puertosta. Kentällä tuttu autonvuokraaja vastassa auton kanssa. Pääsimme heti aloittamaan kotimatkan vuorten yli Los Silosin kotiimme. Se oli säilynyt hyvin kesän yli. Nyt alkoikin kova ruljanssi jatkuvan oleskeluluvan eli residenssin, sekä Kelan asioitten kanssa. Satun avustuksella asiat hoituivat tosi näppärästi. Marraskuun aikana saimme residenssi ja siirryimme Espanjan terveydenhuollon piiriin. Kaikki meni yllättävän helposti. Nyt olemme kirjoilla Los Silosissa. Tähän syksyyn kuului vielä sekin, että Niina sai minut houkuteltua ehdokkaaksi syksyn johtokunnan vaaliin. Tulin valituksi varajäseneksi. Se taas tiesi aikamoista rallia Los Silosin ja Puerton välillä kokouksesta toiseen. Kuitenkaan ei se ole raskasta, kun on mukavia ihmisiä joitten kanssa toimia. Nyt on vielä verotusasiat hoidettava kuntoon ennen kuin lähdemme käymään taas Suomessa. HANNU KOSKINEN 21\n22 Golfkisa puttaamalla Jarkon maljan sai haltuunsa Eila Niiranen. Toiseksi tuli Marketta Kuru oikealla ja kolmanneksi Maria Slåtte vasemmalla. Ettäkö golf miesten laji La Rosaledan golfkenttä vehreiden banaaniviljelmien kupeessa on viiden minuutin automatkan päässä Puerto de la Cruzista. Kentältä aukeaa huikaiseva näköala merelle. Pienen tuntuisen kentän kapeat väylät ovat haaste kokeneellekin pelaajalle. Maaliskuisena tiistaina käy kuhina. Jarkon maljan puttikisa alkaa. Viime syksynä Jarkko Mäki sai ystävänsä Hannu Reinikaisen kanssa idean. Pannaan pystyyn mukava golftapahtuma, joka ei vaadi liikaa taitoja. Se voisi tuoda lisää harrastajia hienoon lajiin. Ensimmäisen puttikisan voitti Paula Koskinen, toisella kerralla komean kiertopalkinnon nappasi Salosen Pentti. Nyt ratkaistaan uusi mestari. Kentän hoidosta vastaa Glenn Freeman. Hänellä on ollut aika työ väkineen saada alue kisakuntoon myrskyn jälkeen. Katkenneita oksia, puitten lehtiä ja muuta roskaa riitti. Ystävällinen Glenn on diplomin suorittanut golfopettaja. Moni suomalainen on suorittanut greencardin Glennin oppilaana. Kisan alkajaisiksi Jarkko jakoi hälisevän joukon vaimonsa Britan kanssa kolmeen ryhmään. Ryhmät lähtivät aurinkoiselle kentälle, kukin omalle alueelleen. Jokaisella kilpailijalla oli edessään kahdeksantoista reiän puttauskierros. Yksi ryhmästä toimi kirjurina. Muut vahtivat tarkasti, että lyöntien määrä täsmää. Viheriöltä toiselle siirtyessä oli aikaa pysähtyä nauttimaan virvokkeita. Parin tunnin puttailun jälkeen kulta- ja hopeasija olivat heti selvillä. Jarkon maljan sai haltuunsa Eila Niiranen. Toiseksi tuli Marketta Kuru. Kolmas sija jouduttiin katsomaan uudelleen. Maria Slåtte ja Timo Törrönen puttasivat ensin tasapelin. Toisella kierroksella varmistui naisten kolmoisvoitto. Maria Slåtte sai pronssisijan. Jälkipeli käytiin aurinkoisella terassilla iloisina ja tyytyväisinä. Seuraavaan puttikisaan luvattiin tulla, luvattiinpa houkutella muitakin mukaan. Miehiä taisi vähän jäädä kaivelemaan naisten ylivoimaisuus SOILI TÖRRÖNEN 22\n23 Toimiston yhteystiedot: Puhelin Sähköposti: Verkkosivut: Puheenjohtajan matkapuhelin: Postiosoite: Club Finlandia de Tenerife - Tenerifen Suomi-Kerho Calle Iriarte 43, Puerto de la Cruz Tenerife, España Kirjaston aukioloajat kesäkaudella: Joka kuukauden ensimmäinen tiistai kello Toimisto on auki alkaen: Maanantaina, tiistaina, torstaina ja perjantaina kello Keskiviikkoisin suljettu. Jäsenmaksu maksetaan Nordean tilille: FI Vuoden 2015 jäsenmaksu on 20 e ja liittymismaksu on 15 e. Käytäthän viitenumeroa maksaessasi, mikäli sinulla on sellainen! Marketta Kuru Matti Tolvanen Ari Kosunen Paula Wennman Hannu Sarkola Aimo Hakkarainen Olavi Koivunen Hannu Koskinen Teneriffan Sanomat 2015 Toimitusryhmä: Lauri Kotilainen (päätoimittaja), Marketta Kuru, Erkki Kosonen, Riitta Niskanen, Esko Prusti, Essi Ritakorpi, Niina Leivo Lehden ulkoasu: Petri Rotsten Painopaikka: GráficasPRINTER, La Orotava, Tenerife 23


Otto Raak Baltic Speedway -liigan ja Latvian 125cc-luokan toiseksi – Bike\nOtto Raak Baltic Speedway -liigan ja Latvian 125cc-luokan toiseksi\nFrido V Viidas ja Otto Raak. Kuva: Lea Häyrinen.\nOtto Raak Baltic Speedway -kausi sai hienon päätöksen, kun nuorikainen varmisti itselleen Baltic Speedway -liigan ja 125cc-luokan hopeatilat.\nOtto Raakin kausi sai hienon päätöksen, kun Raak ajoi lauantaina Riian Bikernieki-stadionilla Baltic Speedway -liigan ja Latvian Speedway 125cc-luokan mestaruussarjan toiseksi.\nKilpailun alku oli Raakin ja Viron Frido Viidaksen hallintaa heidän voittaessa kaikki omat kilpailueränsä, ennen keskinäistä kohtaamistaan kilpailun viimeisessä erässä. Kilpailun voitosta käytiin nuorten kuljettajien välillä todella tiukka kamppailu, jonka vei lopulta nimiinsä Viron Frido Viidas. Samalla Viidas varmisti mestaruuden.\n– Olosuhteet olivat kosteat ja rata vähän liukas, mutta se on vaan hyvää kokemusta ja harjoitusta tulevalle kaudelle. Töitä pitää kuitenkin tehdä talven aikana kovasti, että saadaan lisää vauhtia ja suoritusvarmuutta ensi kaudelle, Raak kertoo.\nRaak ja Viidas ovat kauden aikana harjoitelleet yhdessä ja yhteistyötä on nyt laajennettu myös tekniikkapuolella. Yhteistyön avulla molemmat kuljettajat ovat onnistuneet nostamaan vauhtiaan ja suoritustasoaan nousemaan, mikä lupaa hyvää ensi kauden kilpailusarjaan.\n– Kaudella 2020 ajamme Baltic Speedway -liigaa, jossa ajavat myös Frido, Silvar (Avi) ja Jakub (Gusts), joiden kanssa ajetaan myös FIM:in Euroopan Mestaruuskisoissa, joten vastuksesta ei ole puutetta, kuvailee Raak.\n– Kausi on ollut todella mahtava; 125cc luokan EM-viides, Viron ja Suomen mestari, Latvian ja Baltian 2. ja 85cc luokan Suomen Cup -mestaruus. On ollut todella hienoa ajaa hyvässä tiimissä ja valmennuksessa huippukalustolla. Kiitoksia kaikille tukijoille, jotka olette tehneet tämän mahdolliseksi, summaa Raak.\n1. Frido V Viidas, EST\n2. Otto Raak, FIN\n3. Silvar Avi, EST\n4. Jékabs Gusts, LAT\n5. Carlos Saabas, EST\n6. Damirs Filimonovs, LAT\n7. Maksims Ginko, LAT\n8. Kristians Murnieks, LAT\nTeksti: Sakke Häyrinen / Gsh457


HE 96/2017 | EDILEX\nHE 96/2017 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kiinteistöverolain 14 §:n muuttamisesta\n2.1 Nykytilan arviointi\n2.3 Ehdotettu muutos\n3.1 Vaikutukset energia-alan yrityksille\n3.2 Vaikutukset julkiseen talouteen\nLaki kiinteistöverolain 14 §:n muuttamisesta\nHallituksen esitys eduskunnalle laiksi kiinteistöverolain 14 §:n muuttamisesta\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi kiinteistöverolain voimalaitokseen sekä ydinpolttoaineen loppusijoituslaitokseen kuuluviin rakennuksiin ja rakennelmiin sovellettavaa kiinteistöveroprosenttia koskevaa säännöstä. Pieneen vesi- ja tuulivoimalaitokseen, jonka nimellisteho on enintään 10 megavolttiampeeria, sovelletaan yleistä kiinteistöveroprosenttia. Pienvoimaloita koskevaa säännöstä muutettaisiin siten, että 10 megavolttiampeerin tehoraja laskettaisiin yhteisen liittymispisteen kautta sähköverkkoon kytkettyjen voimalaitosten yhteenlasketun nimellistehon perusteella. Säännöstä sovellettaisiin kaikkiin voimalaitoksiin niiden sähköntuotantomuodosta riippumatta.\nLaki on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian. Sitä sovellettaisiin ensimmäisen kerran vuodelta 2018 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa.\nKiinteistöveroa suoritetaan kiinteistöverolain (654/1992) mukaan rakennuksista ja maapohjasta. Kunnanvaltuuston on määrättävä vuosittain ainakin yleinen kiinteistöveroprosentti, joka on vähintään 0,93 ja enintään 1,80, vakituiseen asumiseen käytettävien rakennusten veroprosentti, joka on vähintään 0,41 ja enintään 0,90, sekä muiden asuinrakennusten veroprosentti, joka on vähintään 0,93 ja enintään 1,80.\nKunta voi määrätä erikseen veroprosentin kiinteistöverolain 14 §:n nojalla voimalaitokseen sekä ydinpolttoaineen loppusijoituslaitokseen kuuluville rakennuksille ja rakennelmille, 13 a §:n nojalla yleishyödyllisen yhteisön omistamille rakennuksille ja 12 a §:n nojalla rakentamattomille rakennuspaikoille. Jollei erillistä veroprosenttia ole määrätty, sovelletaan yleistä kiinteistöveroprosenttia.\nVoimalaitosrakennuksille ja rakennelmille määrättävä veroprosentti on 14 §:n 1 momentin mukaan enintään 3,10. Vesi- ja tuulivoimalaitokseen, jonka nimellisteho on enintään 10 megavolttiampeeria, sovelletaan 14 §:n 2 momentin mukaan kuitenkin yleistä kiinteistöveroprosenttia. Voimalaitoksen nimellisteho on sen generaattoreiden kilpiarvoista ilmenevä yhteenlaskettu bruttoteho.\nVoimalaitoksina pidetään kiinteistöverotuksessa kaikenlaatuisia sähköä tuottavia laitoksia. Näitä ovat vesivoimalaitosten ohella tuulivoimalaitokset, ydinvoimalaitokset ja erilaisia palavia polttoaineita käyttävät laitokset. Voimalaitoksiksi ei kuitenkaan katsota pelkästään lämpöä tuottavia tai energian jakelutoimintaa harjoittavia lämpölaitoksia tai lämpökeskuksia. Jos samassa laitoksessa tuotetaan sekä sähköä että lämpöä, rakennuksen käyttötarkoitus on korkeimman hallinto-oikeuden ennakkoratkaisun (13.4.2007 taltio 980) mukaan määritettävä pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaan. Myöskään asuinrakennusten yhteydessä olevia lämpökeskuksia ja teollisuuslaitosten sisäisiin prosesseihin lämpöä tuottavia laitoksia ei arvosteta voimalaitoksina.\nVoimalaitosrakennusten ja rakennelmien verotusarvo on muiden rakennusten ja rakennelmien tapaan jälleenhankinta-arvo vähennettynä vuotuisilla ikäalennuksilla.\nVesivoimalaitoksen ja sen rakenteiden jälleenhankinta-arvosta säädetään valtiovarainministeriön asetuksessa vesivoimalaitoksen ja sen rakenteiden jälleenhankinta-arvon perusteista (1429/2016). Jälleenhankinta-arvo perustuu asetuksen 1 §:ssä määritettyjen voimalaitosrakenteiden alkuperäisiin hankintakustannuksiin ja muihin kustannuksiin. Jälleenhankinta-arvo on 75 prosenttia rakennuskustannusindeksin muutoksen perusteella vuosittain tarkistetuista kustannuksista. Jos alkuperäisistä rakennuskustannuksista ei ole luotettavaa selvitystä, jälleenhankinta-arvo määritetään asetuksen mukaisten rakennuskustannusten keskimääräisten arvojen perusteella.\nMuiden voimalaitosrakennusten ja rakennelmien jälleenhankinta-arvo määräytyy rakennusten jälleenhankinta-arvon perusteista annetun valtiovarainministeriön asetuksen (1430/2016) perusteella. Asetuksessa ei ole erikseen säädetty voimalaitosten jälleenhankinta-arvosta. Niiden jälleenhankinta-arvo määräytyy asetuksen 21 §:n mukaisesti vastaavan rakennuksen rakennuskustannusten perusteella. Asetuksen 21 §:ää sovelletaan, jos rakennus on sen laatuinen, että siihen ei voida soveltaa asetuksen 4–19 §:ssä eri rakennustyypeille säädettyjä arviointiperusteita, tai jos kysymyksessä on rakennelma. Jälleenhankinta-arvo on 75 prosenttia vastaavan rakennuksen rakennuskustannuksista, joita tarkistetaan rakennuskustannusindeksin muutosta vastaavasti.\nIkäalennuksista säädetään varojen arvostamisesta verotuksessa annetun lain (1142/2005) 30 §:ssä. Vesivoimalaitokseen kuuluvan rakennuksen ikäalennus on 1 prosentti ja välittömästi ydinvoimalaitostoimintaa palveleva rakennus tai rakennelman sekä tuulivoimalaitokseen kuuluvan rakennuksen ja rakennelman ikäalennus 2,5 prosenttia. Verotusarvo on kuitenkin vähintään 40 prosenttia jälleenhankinta-arvosta. Muiden voimalaitosrakennusten ikäalennus on 4 prosenttia tai, jos rakennus on puinen, 5 prosenttia ja verotusarvo vähintään 20 prosenttia jälleenhankinta-arvosta.\nVuonna 2013 voimaan tulleella lainmuutoksella, jota sovellettiin ensimmäisen kerran vuodelta 2014 toimitetussa kiinteistöverotuksessa, tuulivoimaloiden ikäalennus alennettiin nykyiseksi aiemmasta 10 prosentista ja verotusarvon vähimmäisarvo korotettiin nykyiseksi aiemmasta 20 prosentista.\nKoneet ja laitteet, kuten turbiinit, generaattorit, säätö-, muunto- ja kytkinlaitteet sekä vesivoimalaitoksen patoluukut, eivät kuulu kiinteistöveron perusteeseen.\nVuonna 2017 maksuunpantavasta kiinteistöverosta noin 1 800 miljoonasta eurosta noin 63 miljoonaa euroa kertyi voimalaitosten korotetun kiinteistöveron piiriin kuuluvista voimaloista. Vuodelle 2017 kaikkiaan 173 kuntaa on määrännyt voimalaitosrakennuksille ja rakennelmille erillisen kiinteistöveroprosentin. Näistä 72 soveltaa lain sallimaa enimmäismäärää 3,10 prosenttia. Keskimääräinen voimalaitosten kiinteistöveroprosentti on 2,63 ja voimalaitosten verotusarvolla painotettu veroprosenttien keskiarvo 3,04.\nVerohallinnon rekistereissä on noin 450 tuulivoimalaa, jotka sijaitsevat 43 eri kunnan alueella. Tuulivoimalaitosten yhteenlaskettu verotusarvo vuonna 2017 on 320 miljoonaa euroa ja laskennallinen kiinteistövero 3,6 miljoonaa euroa. Verohallinnolla ei kuitenkaan ole tietoa tuulivoimaloista täysin kattavasti, koska voimalaitoksen sijaintikunnan rakennusviranomainen tai muu kunnan viranomainen ei välttämättä aina ilmoita tietoa tuulivoimalarakennelman rakennustyypistä. Tähän kunnalla ei ole taloudellista intressiäkään, koska tuulivoimalaan sovelletaan joka tapauksessa yleistä kiinteistöveroprosenttia.\nSuomen Tuulivoimayhdistys ry ylläpitää hankeluetteloa Suomen tuulivoimaloista ja hankkeista. Yhdistyksen mukaan Suomen asennettu ja tuotannossa oleva tuulivoimakapasiteetti tällä hetkellä on 552 tuulivoimalaa. Hankeluettelossa hankkeista mainitaan sijaintipaikkakunta sekä tuuliturbiinien lukumäärä ja teho megawatteina.\nEnergiavirasto hallinnoi uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetun lain (1396/2010) mukaista syöttötariffijärjestelmää. Tukea maksetaan laissa määritellyn tavoitehinnan ja sähkön markkinahinnan erotuksena. Lisäksi sähkön tuottaja osallistuu sähkömarkkinoille ja saa sähkön markkinahinnan tuottamansa sähkön myynnistä. Tavoitehinta on 83,50 euroa megawattituntia kohti, ja määrärahatarpeen arvioidaan valtion talousarviossa vuonna 2018 olevan vajaat 250 miljoonaa euroa. Järjestelmään ovat voineet hakeutua tuulivoimalat, jotka on otettu uutena kaupalliseen käyttöön myöhemmin kuin 1 päivänä tammikuuta 2009. Syöttötariffijärjestelmään hyväksytty voimalaitos voi saada tukea 12 vuoden ajan. Nykyinen syöttötariffijärjestelmä sulkeutuu 1 päivä marraskuuta 2017, jolloin hakemus tuulivoimalan hyväksymisestä syöttötariffijärjestelmään on viimeistään jätettävä. Tämän jälkeen tuulivoimaloita ei hyväksytä sen piiriin. Maksatukset järjestelmässä oleville voimaloille päättyvät siten 2020-luvun loppuun mennessä.\nTällä hetkellä syöttötariffijärjestelmän piiriin kuuluu 106 tuulivoimalaitosta, jotka koostuvat yhdestä tai useammasta tuuliturbiinista. Energiavirastolla on järjestelmään kuuluvista tuulivoimalaitoksista yksityiskohtaiset sijainti- ja muut tiedot, joita voi tarkastella tuotantotuen sähköisen asiointijärjestelmän SATUn julkisella puolella.\nKiinteistöverolain 14 §:n 2 momentin säännös, jolla pienvoimalat on rajattu voimalaitosten erityisen veroprosentin soveltamisalan ulkopuolelle, tuli voimaan vuoden 2006 alusta samalla, kun muiden voimalaitosten kuin ydinvoimalaitosten veroprosenttia korotettiin lähes 80 prosentilla. Tehorajausta perusteltiin lakiesityksen perusteluissa ( HE 145/2005 vp) sillä, että voimalaitosten erityistä kiinteistöveroa ei ole tarkoituksenmukaista kohdistaa sellaisiin uusiutuviin tuotantomuotoihin, joita samaan aikaan pyritään edistämään investointituella tai verotuella. Taustalla oli myös pienvesivoiman muuta vesivoimaa heikompi kannattavuus.\nLakiesityksen perusteluissa otettiin kantaa myös säännöksen soveltamiseen niin sanotuissa tuulivoimapuistoissa. Perustelujen mukaan tuulivoimalaitoksena olisi pidettävä yhtä itsenäisesti toimimaan kykenevää tuulivoimalaa silloin, kun samalla alueella sijaitsee useita voimaloita. Tuulivoimapuiston kutakin voimalaitosta on siten tehorajan suhteen käsiteltävä erillisenä voimalaitoksena, jollei poikkeuksellisesti ole kyse tilanteesta, jossa tuulivoimalaitoksen ei voida katsoa kykenevän toimimaan itsenäisesti.\nTekniikan kehittymisen myötä tuulivoimaloiden tehot ovat kasvamassa, mutta suurimpienkin uusien voimaloiden teho jää edelleen noin viiteen megavolttiampeeriin, joten ne eivät kuulu voimalaitosveroprosentin piiriin.\nTuulivoimaloiden kiinteistöverokohteluun on viime vuosina kohdistettu kritiikkiä eri näkökulmista. On esitetty, että tuulivoimaloiden aiheuttamiin maisema- ja äänihaittoihin nähden tuulivoimaloiden muita voimaloita kevyempi verotus ei ole perusteltua. Kuntien kiinteistöverotulot tuulivoimaloista jäävät suhteellisen vähäisiksi senkin vuoksi, että tuulivoimalan hankintakustannuksista esimerkiksi 70 prosenttia voi kohdistua roottoriin ja muihin laitteisiin, jotka eivät kuulu kiinteistöveropohjaan. Kunnille tuulivoimaloista kertyvän kiinteistöveron määrän kasvattamista on pidetty perusteltuna myös siitä näkökulmasta, että näin voitaisiin kannustaa kuntia kaavoittamaan alueita tuulivoimarakentamiseen ja siten edistää tuulivoiman lisärakentamista. Nykytilannetta voidaan edelleen arvostella eri sähköntuotantomuotojen neutraalin verokohtelun näkökulmasta.\nHallitus päätti syksyn 2016 budjettiriihessä sen selvittämisestä, miten voimalaitosten kiinteistöverotuksessa noudatetun 10 megavolttiampeerin raja voitaisiin laskea useamman, samalla alueella sijaitsevan voimalaitoksen yhteenlasketun tehon perusteella. Huomiota oli kiinnitettävä energiamuotoneutraalisuuteen ja tavoitteena muutoksen käyttöönotto vuonna 2018.\nKirjausta tehtäessä on pidetty silmällä ennen muuta tuulivoimapuistoja. Käsitettä ei ole lainsäädännössämme määritelty, ja vaikka käsite tuntuu mielikuvatasolla melko selvältä, sille on luotava verotusta varten määritelmä, joka täyttää verolainsäädännöltä edellytettävät tarkkuusvaatimukset.\nValmistelussa on arvioitu useita vaihtoehtoja, jotka perustuvat kaavoitukseen, tuulivoimaloiden välisiin etäisyyksiin, edellä mainittujen yhdistelmään sekä tuulivoimaloiden tuotannollis-tekniseen yhteyteen perustuvaa ratkaisua. Vaihtoehtoja arvioitaessa on otettu huomioon energiamuotoneutraalisuus siten, että eri vaihtoehdot soveltuvat myös pienvesivoimaan ja muuhun pienessä mittakaavassa tapahtuvaan sähköntuotantoon, kuten aurinkovoimaan.\nKaavamääräys voimalaitoskokonaisuuden määrittelyn perusteena\nVoimalaitoskokonaisuuden määrittely pelkästään sillä perusteella, että tuulivoimalat sijaitsevat asema- tai yleiskaavassa voimalaitosrakentamiseen osoitetulla alueella esimerkiksi samassa kunnassa, ei ole toteuttamiskelpoinen, koska erillisiä tuulivoimapuistoja voi sijaita kunnan eri osissa siten, että niitä ei voida pitää samana tuulivoimapuistona. Lisäksi voimaloita rakennetaan myös ilman kaavamääräyksiä. Ympäristöministeriö on suhtautunut pelkästään kaavamääräyksiin perustuvaan määritelmän toimivuuteen hyvin varauksellisesti.\nKaavamääräys ja voimaloiden keskinäinen etäisyys määrittelyn perusteena\nVoimalaitoskokonaisuus voitaisiin määritellä myös osin kaavoitusratkaisujen perusteella ja osin kaava-alueiden tai yksittäisten voimaloiden keskinäisen etäisyyden perusteella. Samana tuulivoimalakokonaisuutena pidettäisiin voimalaitoksia, jotka sijaitsevat yhdellä tai useammalla voimalaitosrakentamiseen kaavoitetulla alueella, jotka sijaitsevat enintään määrätyn etäisyyden, esimerkiksi 1 000 metrin, etäisyydellä toisistaan; tai siten, että yhdenkään voimalan etäisyys lähimmästä toisesta voimalasta ei ylitä esimerkiksi 1 000 metriä. Määritelmä soveltuisi myös tilanteessa, jossa voimalat on rakennettu toistensa läheisyyteen ilman kaavamääräyksiä, samoin kuin sellaisiin yleiskaavamääräyksiin perustuviin tuulivoimapuistoihin, jossa voimalat sijaitsevat kukin erillisellä kaavassa voimalaitosrakentamiseen osoitetulla lähellä toisiaan sijaitsevalla pienalueella.\nMääritelmä tavoittaa kohtuullisen hyvin mielikuvan tuulivoimapuistosta, mutta on siten keinotekoinen, että määritelmän piiriin voi kuulua yksittäisten omistajien voimaloita samalla alueella, vaikka voimaloilla ei ole mitään tuotannollis-teknistä yhteyttä keskenään.\nToimeenpano hallinnollisesti olisi työlästä, koska toimeenpanoon edellytettäisiin kaavamääräysten ja etäisyyksien tutkimista kaikissa niissä kunnissa, joissa tuulivoimaloita on. Etäisyysmittaukset voisivat vaatia myös maastotyötä. Mallin toimeenpano on altis virheille ja on siksi omiaan johtamaan verovelvollisten keskenään erilaiseen kohteluun, etenkin käyttöönottovaiheessa. Lisäksi etäisyyteen perustuva veron määräytymisperuste saattaisi johtaa korkeamman veron välttämiseksi tehottomaan (harvaan) rakentamiseen tuulivoimatuotantoon soveltuvilla alueilla.\nTässä vaihtoehdossa tuulivoimapuistomääritelmän tulisi olla kuntakohtainen, koska muutoin yhden kunnan alueella tapahtuvat laiminlyönnit tietojen ilmoittamisessa Verohallinnolle heijastuisivat toisenkin kunnan kiinteistöverotukseen. Jos määrittely ei ole kuntakohtainen, kuntien olisi selvitettävä alueensa tuulivoimalat ja –puistot naapurikunnan veroetujen turvaamiseksi silloinkin, kun kunta itse ei ole määrännyt erillistä voimalaitosveroprosenttia. Tämä ei olisi ongelmatonta ajatellen kuntien itsemääräämisoikeutta.\nYhteinen liittymispiste jakelu- tai kantaverkkoon määrittelyn perusteena\nKolmas esillä ollut päävaihtoehto perustuu ratkaisuun, jossa 10 megavolttiampeerin tehoraja raja laskettaisiin niiden voimaloiden yhteenlasketun nimellistehon perusteella, jotka on kytketty sähköverkkoon saman liittymispisteen kautta. Mallin valinnalle on tuotannollis- taloudellisia ja hallinnollisia perusteita.\nTuulivoimapuiston liittäminen yleiseen sähköverkkoon on valtaosassa tuulivoimapuistoista toteutettu siten, että puiston voimalat on ensin yhdistetty puiston alueella sijaitsevaan puiston yhteen tai useampaan omaan sähköasemaan. Puiston sähköasemat on puolestaan yhdistetty liittymispisteen kautta jakelu- tai kantaverkkoon. Liittymispiste on raja, jossa tuulivoimapuiston sisäinen sähköverkko loppuu ja verkonhaltijan verkko alkaa. Tuulivoimapuisto voidaan liittää joko jakeluverkkoon tai kantaverkkoon. Jakeluverkonhaltijoina toimivat alueelliset sähköyhtiöt. Fingrid Oyj on puolestaan kantaverkon verkonhaltija.\nTavallisesti tuulivoimapuiston kaikki voimalat on kytketty saman liittymispisteen kautta jakelu- tai kantaverkkoon. Joissakin tapauksissa liittäminen on voitu tehdä muutaman voimalan ryppäissä.\nAjateltavissa olevaa mahdollisuutta verotuksen kiertämiseen pilkkomalla tuulivoimapuistoja osiin siten, että ne olisivat keinotekoisesti yhdistettynä eri liittymispisteiden kautta verkonhaltijan verkkoon, rajoittaa verkonhaltijan määräysvalta tarkoituksenmukaisesta liittymisestä verkkoon, korkeat liittymiskustannukset uutta liittymäpistettä varten rakennettavista muuntoasemista, niiden vaatimista maa-alueista ja lupaprosesseista.\nLiittymispisteen kautta määritellyn voimalaitoskokonaisuuden korkeampaa verotusta voidaan perustella sillä, että siihen kuuluvat voimalaitokset käyttävät tuulivoimapuiston yhteistä infrastruktuuria, mikä tuo niille tuotannollis-taloudellisia hyötyjä. Malli soveltuisi myös vesivoimaloihin.\nEhdotus perustuu viimeksi kuvattuun vaihtoehtoon, jossa voimalaitoskokonaisuus määritetään yhteisen sähköverkkoon liittymispisteen perusteella. Kiinteistöverolain 14 §:n 2 momenttia muutettaisiin siten, että kunnanvaltuuston 1 momentin nojalla voimalaitoksille erikseen määräämää veroprosenttia sovelletaan vain, jos voimalaitoksen nimellisteho ylittää 10 megavolttiampeeria tai, jos useampi voimalaitos on kytketty jakelu- tai kantaverkkoon yhteisen liittymispisteen kautta, niiden yhteen laskettu nimellisteho ylittää 10 megavolttiampeeria. Säännöksessä viitattaisiin sähkömarkkinalain (588/2013) 3 §:n 2 kohdan mukaisen jakeluverkon ja 3 kohdan mukaisen suurjännitteisen jakeluverkon määritelmiin ja lain 31 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaiseen kantaverkon määritelmään.\nEri sähköntuotantomuotojen kohtelemiseksi neutraalisti säännös koskisi vesi- ja tuulivoimalaitosten lisäksi myös muita tuotantomuotoja. Muutos merkitsisi sitä, että lähtökohtaisesti esimerkiksi aurinkovoimalat tulisivat säännöksen piiriin. Tältä osin muutoksella ei olisi käytännössä vaikutusta, koska sähköntuotantolaitteistot eivät kuulu kiinteistöveropohjaan ja koska erillisiä rakennuksia tai rakennelmia aurinkovoiman tuotantoa varten ei juuri esiinny. Aurinkovoimaa tuotetaan suuremmassa mittakaavassa tyypillisesti liike- ja teollisuusrakennusten katoille asennetuilla aurinkokennoilla, jolloin rakennus itsessään ei ole osa aurinkovoimalaa. Itsenäisen, omalle perustukselleen asennettavan ja pysyvään käyttöön tarkoitetun aurinkovoimalan rakennelmat – perustukset ja tukirakenteet – kuuluisivat muiden edellytysten täyttyessä voimalaitosten veroprosentin piiriin. Suurimmatkin aurinkovoimalat jäävät tällä hetkellä kauas 10 megavolttiampeerin tehorajasta.\nMuutos koskee myös vesivoimalaitoksia, jotka kuitenkin on käytännössä liitetty yleiseen sähköverkkoon kukin erillisessä liittymispisteessä.\nJos eri tuotantomuotojen voimalaitoksia poikkeuksellisesti on kytketty ehdotetulla tavalla sähköverkkoon, huomioon otettaisiin niiden yhteenlaskettu nimellisteho.\nUudistus lisäisi tuulivoimalla sähköä tuottavien yritysten kustannuksia pienentäen yritysten voittoa ja omistajille jaettavissa olevaa määrää.\nTuulivoimayrityksiä on maassa runsaat 70. Yritysten koko vaihtelee huomattavasti vain yhdellä pienellä voimalalla toimivista yrityksistä useita kymmeniä voimaloita omistaviin yrityksiin. Suurimmalla alan yrityksellä oli vuoden 2016 lopussa noin 100 voimalaa, ja sen osuus tuulivoimaloiden kokonaistehosta 1 533 megawatista oli lähes neljännes. (Lähde: Suomen Tuulivoimayhdistys ry).\nTuulivoimainvestoinnin kustannuksiksi nykyisin arvioidaan noin 1,5 miljoonaa euroa megawattia kohden. Nykyisin tyypillisen 3 megawatin tehoisen voimalan investointikustannukset olisivat siten 4,5 miljoonaa euroa. Jos investointikustannuksesta 30 prosenttia muodostuu kiinteistöveron perusteena olevan tuulivoimalan perustusten, tornin ja konehuoneen rakentamiskustannuksista, jälleenhankinta-arvoksi muodostuisi noin 1 miljoonaa euroa, kun jälleenhankinta-arvoa laskettaessa huomioon otetaan 75 prosenttia rakentamiskustannuksista. Laskennallinen kiinteistövero verotusarvoltaan mainitun arvoisesta tuulivoimalasta keskimääräisellä yleisellä 1,0:n määräisellä kiinteistöveroprosentilla olisi 10 125 euroa vuodessa. Ehdotuksen johdosta kustannus nousisi 23 887 eurolla 31 387 euroon, jos sijaintikunta on määrännyt voimalaitosten veroprosentiksi sallitun enimmäismäärän 3,10. Ikäalennukset alentavat verotusarvoa 2,5 prosentilla vuodessa. Koska kiinteistövero on tuloverotuksessa vähennyskelpoinen meno, vaikutus tulokseen veron jälkeen on yhteisöverokannan piiriin kuuluvalla yrityksellä esimerkkitapauksessa noin 19 110 euroa.\nMainitun tehoisen tuulivoimalaitoksen vuosituotanto on suuruusluokaltaan 10 000 megawattituntia vuodessa, mikä nykyisellä syöttötariffien tasolla vastaa 835 000 euron vuosituloa. Tästä nykyisellä sähkön markkinahinnalla 40 prosenttia muodostuu sähkön markkinahinnasta ja loput syöttötariffista. Tuulivoimalaitoksen vuotuisten menojen määrä on suuruusluokaltaan 100 000 euroa. Jos investointikustannus poistetaan oletetun 25 vuoden käyttöaikana tasapoistoin, vuosipoisto on 180 000 euroa ja tulos 20 prosentin yhteisöveron jälkeen 444 000 euroa, mikä merkitsee 9,9 prosentin tuottoa sijoitetulle pääomalle.\nEsimerkkitapauksessa kiinteistöverokustannuksen nousu pienentäisi veron jälkeistä voittoa 4,3 prosentilla. Muutoksen vaikutus tuulivoimayritysten tulokseen on siten varsin vähäinen siltä 12 vuoden ajalta, jolta sähkön tuottajalla on oikeus syöttötariffiin. Lisäksi verokustannus vähitellen alenee jälleenhankinta-arvosta vuosittain tehtävän 2,5 prosentin ikäalennuksen johdosta.\nTuulivoimalahankkeita toteutetaan eri tavoin, kuten esimerkiksi siten, että hankekehittäjä huolehtii toiminnan käynnistämisen vaatimista toimenpiteistä ja myy valmiin voimalaitoksen sijoittajalle. Kauppahinnassa otetaan huomioon tuotot ja oletetut kustannukset, mukaan lukien kiinteistövero. Toimintatapa ei vaikuta verokustannuksen määrään, vaan kustannuksen jakautumiseen osapuolten välillä kauppahinnan määrittelyn kautta.\nMuutoksella ei olisi vaikutusta uusinvestointeihin nykyisen syöttötariffijärjestelmän aikana, koska järjestelmä sulkeutuu edellä kuvatun mukaisesti tuulivoimaloilta 1 päivänä marraskuuta 2017.\nValtioneuvoston selonteossa kansallisesta energia- ja ilmastostrategiasta vuoteen 2030 (Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja 4/2017) on linjattu sähkön tuotantotuen kehittämisestä. Tavoitteena on hankkeiden toteutuminen tulevaisuudessa markkinaehtoisesti. Ylimenokauden ratkaisuna on selonteon mukaan tarpeen ottaa käyttöön teknologianeutraalit tarjouskilpailut, joiden perusteella maksetaan sähkön tuotantotukea ainoastaan kustannustehokkaimmille ja kilpailukykyisille uusiutuvan sähkön tuotantoinvestoinneille. Tuotantotuen ja siihen liittyvän kilpailutuksen malli täsmennetään asiaa koskevan hallituksen esityksen valmistelun yhteydessä. Tuotantotukijärjestelmää valmisteltaessa ja sovellettaessa otetaan huolella huomioon yhteiskunnalliset vaikutukset, mukaan lukien yritys-, ympäristö- ja terveysvaikutukset.\nValittavasta kilpailutuksen mekanismista osin riippuu kiinteistöveromuutoksen vaikutus uuden tuotantotukijärjestelmän piiriin tulevien tuulivoimayritysten tulokseen samoin kuin se, lisääkö tuulivoimayritysten kasvava kiinteistöverokustannus välillisesti valtion talousarvion kautta maksettavan tuotantotuen määrää, jolloin kiinteistöveron vaikutus tuulivoimayritysten tulokseen myös pienenisi.\nVaikutukset kuntien verotuloihin riippuvat siitä, mitkä tuulivoimalat muutoksen johdosta tulisivat voimalaitosten korotetun veroprosentin piiriin, mistä ei ole toistaiseksi käytettävissä luotettavia arvioita, sekä siitä, miten kunnat hyödyntävät tarjolla olevaa veropohjan laajennusta.\nJos oletetaan, että tuulivoimalaitoksista niiden verotusarvon määrällä mitattuna 75 prosenttia ylittäisi muutetuksi ehdotetulla tavalla 10 megavolttiampeerin nimellistehon, kuntien verokertymä kasvaisi Verohallinnon rekisterissä olevien tuulivoimaloiden osalta vajaalla 3,6 miljoonalla eurolla, jos kunnat soveltavat nykyisiä veroprosentteja. Tuulivoimalaitosten 43 sijaintikunnasta Manner-Suomessa 10:ssä ei ole käytössä voimalaitosten korotettua veroprosenttia ja yhdessä kyseinen veroprosentti on määrätty yleistä kiinteistöveroprosenttia pienemmäksi. Jos nämä 10 kuntaa määräisi erillisen veroprosentin 3,00:n määräisenä, näiden kuntien kiinteistöverotulot kasvaisivat lisäksi vajaalla 800 000 eurolla.\nYksittäisistä kunnista kymmenen muutoksesta eniten hyötyvää olisivat Ii, Kalajoki, Raahe, Sodankylä, Pori, Pyhäjoki, Tornio, Siikajoki, Tervola, Kemi ja Vaasa. Suurin potentiaalinen hyötyjä olisi Ii, jolle verotulojen lisäys olisi runsaat 700 000 euroa, jos kaikki sen alueella olevat tuulivoimalat kuuluisivat voimalaitosten korotetun veroprosentin piiriin. Järjestyksessä kymmenenneksi sijoittuvalle Kemille lisäys olisi runsaat 170 000 euroa.\nKoska tietoa tuulivoimalarakennelmien rakennustyypistä (tuulivoimala) ei ole kattavasti Verohallinnon tiedossa, vaikutukset olisivat edellä kuvattua suuremmat. Jos Verohallinnon tiedoista puuttuu tuulivoimaloista verotusarvolla laskien esimerkiksi viidennes, kuntien verotulojen kasvu olisi edellä kuvatuilla oletuksilla 4,3—5,3 miljoonaa euroa.\nKoska kiinteistövero on tuloverotuksessa vähennyskelpoinen meno, jos kiinteistöä, rakennusta tai rakennelmaa käytetään elinkeinotoiminnassa tai muussa tulonhankkimistoiminnassa, tuulivoimayrityksiltä kertyisi vähemmän tuloveroa. Osakeyhtiömuotoisessa yrityksessä kiinteistöverokustannuksen nousu vaikuttaa yhteisöverokantaa vastaavalla osalla korotuksen määrästä, jolloin yhteisöveron tuotto vähenee vastaavasti. Kuntien osuus siitä olisi kuntien yhteisövero-osuuden mukainen 30,34 prosenttia ja valtion osuus 69,66 prosenttia. Tuulivoimayrityksiltä kertyvän tuloveron määrän voisi edellä mainituilla oletuksilla alentua 0,86—1,06 miljoonalla eurolla.\nTuulivoimapuiston kiinteistöverotusmuutoksella ei ole vaikutusta kuntien valtionosuuksiin, koska vain ydinvoimalaitokset ovat mukana verotuloihin perustuvassa valtionosuuksien tasauksessa.\nMuutoksen toimeenpanemiseksi Verohallinto pyytäisi kiinteistöverolain 14 §:n 3 momentin nojalla voimaloiden omistajilta tiedot muun muassa kunkin erillisen voimalaitoksen tehosta ja maapohjan kiinteistörekisteritunnuksesta liittymispisteittäin. Lainkohdan mukaan voimalaitoksen omistajan on esitettävä selvitys voimalaitoksen nimellistehosta. Samaan liittymispisteeseen kytkettyjen voimaloiden nimellistehot laskettaisiin yhteen, jolloin saadaan selville voimalaitosveroprosentin piiriin kuuluvat voimalat. Näin määriteltynä tuulivoimaloiden omistuksella tai sijainnilla eri kiinteistöllä tai eri kuntien alueella ei olisi vaikutusta siihen, onko tuulivoimala osa tuulivoimapuistoa vai ei. Jos määritelty voimalaitoskokonaisuus sijoittuisi kahden tai useamman eri kunnan alueelle, verotulot kertyisivät kunkin erillisen voimalaitoksen sijaintikunnalle. Sovellettava veroprosentti määräytyisi kunkin kunnan oman yleisen veroprosentin tai erikseen voimalaitoksille määrätyn veroprosentin mukaan.\nPerustietojen keruu olisi luonteeltaan kertaluontoista. Myöhemmin tuulivoimapuistorekisteriin täydennettäisiin tapahtuneet lisäykset ja muutokset. Järjestelmän käyttöönotosta aiheutuvaa hallinnollista taakkaa voidaan pitää kohtuullisen vähäisenä niin tuulivoimayrityksille, Verohallinnolle kuin kunnillekin.\nVerokohtelun muuttuessa on sekä kuntien veronsaaja-aseman turvaamiseksi että verovelvollisten yhdenvertaisen kohtelun kannalta tärkeää, että Verohallinnolla on kattavasti tiedossaan niin ehdotetun määritelmän piiriin kuuluvat voimalat kuin sen ulkopuolelle jäävät voimalat ja että kunnilla ja Verohallinnolla on yhtenevät tiedot. Tämän saavuttamiseksi on tärkeää, että tuulivoimalarakennelmat rekisteröidään kuntien toimesta väestötietojärjestelmään, jolloin ne saavat rakennustunnukset, joiden avulla tuulivoimalat voidaan yksilöidä sekä kuntien että Verohallinnon tarpeisiin. Verohallinnon rekisterissä tällä hetkellä olevista tuulivoimaloista runsas viidennes on merkitty väestötietojärjestelmään pysyvällä rakennustunnuksella. Tuulivoimaloiden rekisteröinti väestötietojärjestelmään ei kuitenkaan ole ongelmatonta. Tähän liittyvää sääntelyä on tämän vuoksi tarkoitus tarkistaa.\nTuulivoiman myönteiset ympäristövaikutukset liittyvät energiatuotannon hiilidioksidi- ja hiukkaspäästöjen vähenemiseen. Tuulivoiman rakentamisesta ja käytöstä aiheutuu kielteisiä vaikutuksia muun muassa maisemakuvaan, maaperän muokkauksen seurauksena kasvustolle ja eläinkunnasta ennen muuta linnustolle luonnontilaisen elinympäristön muuttumisen ja jossain määrin myös törmäyskuolleisuuden seurauksena. Tuulivoimaloiden aiheuttamasta melusta ja välkkeestä aiheutuu jonkin asteista haittaa ihmisille ja eläimistölle, mukaan lukien tuotantoeläimet. Teollisen mittaluokan tuulivoimaa koskeviin kaavoitus- ja rakennuslupaharkintaan liittyy säännönmukaisesti ympäristövaikutusten huomioon ottaminen.\nEsityksellä voi olla ympäristövaikutuksia, jos tuulivoimaloiden tarjoama veropohja kannustaa kuntia kaavoittamaan alueita voimalaitosrakentamiseen. Kaavoitus on kuitenkin hidas prosessi, joten näitä vaikutuksia ei ole ennen 1 päivää marraskuuta 2017, jolloin syöttötariffijärjestelmä sulkeutuu tuulivoimaloilta. Myöhemmin kiinteistöveromuutoksen vaikutus tuulivoiman rakentamiseen riippuu myös siitä, millaiseksi sähkön tuotantotukijärjestelmä muodostuu.\nEnergia- ja ilmastostrategiaa koskevan selonteon mukaan työ- ja elinkeinoministeriö teettää riippumattoman ja kattavan selvityksen tuulivoiman terveys- ja ympäristöhaitoista ennen tuotantotukea koskevan lain valmistelua.\nAsia on valmisteltu valtiovarainministeriössä. Esitysluonnoksesta ovat antaneet lausuntonsa 20 viranomaista, kuntaa ja järjestöä.\nMaa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry, MTK Keski-Pohjanmaa ry, Suo-men Kuntaliitto, Veronmaksajain Keskusliitto, Kemin ja Tornion kaupungit sekä Ke-minmaan, Simon, Tervolan, Iin, ja Ylitornion kunnat kannattavat esitystä.\nTyö- ja elinkeinoministeriö pitää kiinteistöveron korotusta kohtuuttomana käytössä oleville tuulivoimaloille. Muutos hidastaisi markkinaehtoista tuulivoimakapasiteetin kasvua tai lisäisi valtion menoja, jos tuulivoimakapasiteettia rakennetaan valtion tuella. Jos lisäkapasiteetti ei toteudu, tavoite uusiutuvan energian osuuden lisäämisestä 50 prosenttiin 2020-luvulla jäisi todennäköisesti saavuttamatta. Kiinteistöveron korotus siirtyisi todennäköisesti täysimääräisenä tuotantotukeen.\nElinkeinoelämän Keskusliitto ja Energiateollisuus ry vastustavat ehdotettua muutosta. Muutos heikentäisi tuulivoiman kilpailukykyä ja vaikeuttaisi hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteiden saavuttamista. Uudessa tuotantotukijärjestelmässä, jonka valmistelusta hallitus on kesäkuussa 2017 päättänyt, vero todennäköisesti kasvattaisi tuen tarvetta uusille voimalaitoksille. Lisäksi muutos kannustaisi rakentamaan tuulivoimaloita epätarkoituksenmukaisesti pieniin kokonaisuuksiin. Suomen Tuulivoimayhdistys ry vastustaa ehdotusta edellä mainituin perustein ja kiinnittää lisäksi huomiota tuulivoimaloiden heikompaan kilpailuasetelmaan tuotantotuen kilpailutuksessa verrattuna voimalaitosten kiinteistöveroprosentin ulkopuolelle jääviin lämmön ja sähkön yhteis-tuotantolaitoksiin.\nEnergiavirasto pitää esityksen taloudellisia vaikutuksia sähkön tuottajille melko vähäisinä.\nEnergiateollisuus ry:n lausunnon johdosta esityksen vaikutusarviota on täydennetty lausunnossa kuvatulla tuulivoimahankkeen vaihtoehtoisella toteuttamistavalla. Myös esityksen perutteluja on täydennetty Energiaviraston ja Verohallinnon lausuntojen johdosta.\nEsitys olisi käsiteltävä eduskunnassa niin hyvissä ajoin, että kunnat voivat määrätä ja ilmoittaa kiinteistöveroprosentit Verohallinnolle kiinteistöverolain 11 §:n 4 momentissa säädetyssä ajassa eli viimeistään 17 päivänä marraskuuta. Verohallinnon, kuntien ja verovelvollisten tulee lisäksi ehtiä tekemään tarvittavat selvitykset ennen vuoden 2018 kiinteistöverotuksen toimittamista.\nLaki ehdotetaan tulevaksi voimaan mahdollisimman pian. Lakia sovellettaisiin ensimmäisen kerran vuodelta 2018 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa.\nmuutetaan kiinteistöverolain (654/1992) 14 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 1131/2005, seuraavasti:\nEdellä 1 momentissa tarkoitettua veroprosenttia voidaan soveltaa vain, jos voimalaitoksen nimellisteho ylittää 10 megavolttiampeeria tai, jos useampi voimalaitos on kytketty sähkömarkkinalain (588/2013) 3 §:n 2 kohdassa tarkoitettuun jakeluverkkoon tai pykälän 3 kohdassa tarkoitettuun suurjännitteiseen jakeluverkkoon taikka 31 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuun kantaverkkoon yhteisen liittymispisteen kautta, niiden yhteenlaskettu nimellisteho ylittää 10 megavolttiampeeria.\nTätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2018 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa.


Tarvitseeko rekrytointi terästystä? 5 kriittistä kysymystä luottokumppanin löytämiseksi | Oikotie Työpaikat\nTarvitseeko rekrytointi terästystä? 5 kriittistä kysymystä luottokumppanin löytämiseksi\nMonilla aloilla osaajista käydään kovaa kamppailua. Voittajaksi ei selviydy se, jolla on kovin ääni vaan yritys, jolla on apunaan näkemyksellisin ja muuttuvan rekrytointikulttuurin lainalaisuudet parhaiten tunteva kumppani.\nRekrytointi on tänä päivänä työpaikan, työnantajan ja työympäristön myyntiä kovan luokan osaajille. Kaikki, mikä yrityksestä ja sen toiminnasta näkyy ja kuuluu ulospäin, vaikuttaa potentiaalisten työntekijöiden mielikuvaan yrityksestä työnantajana. Se asettaa haasteensa myös yritysten rekrytointiprosesseille.\nRekrytointi on kuin markkinointia\nMuiden markkinoijien tavoin rekrytoivan yrityksen on tunnettava kohdeyleisönsä, kohdennettava viesti datapohjaisesti ja osattava viestiä kohdeyleisön kiinnostuksen herättävällä tavalla. Lisäksi yrityksen on mietittävä, kuinka yrityksen sisäistä ja ulkoista työnantajamielikuvaa rakennetaan ja miten sitä voidaan kehittää.\nRekrytointi-ilmoitus on työpaikan ja työnantajamielikuvan markkinointia. Menneisyydestä tutut vaatimuslistat on unohdettava viimeistään nyt – nykypäivän ammattilaiseen tehoaa työpaikkailmoitus, joka herättää huomion heti ensivilkaisulla ja jonka sisältö synnyttää halun hakea ja työskennellä yrityksen riveissä, vaikka työpaikanvaihto ei olisi ollut edes mielessä.\nTehokas työpaikkailmoitus toimii kuin hyvä mainos: se kertoo tarinan ja luo työnantajasta niin houkuttelevan mielikuvan, että ilmoitusta on vaikea ohittaa reagoimatta.\nTyö täällä, tekijä tuolla\nUudet mediat ja digitaalinen aika haastavat rekrytoijat selvittämään, mistä potentiaaliset työntekijät voidaan tavoittaa. Rekrytoijan tavoittelema kohderyhmä on pirstaloitunut – työvoima liikkuu enemmän kuin koskaan, ja työtä tehdään yhä enemmän etänä.\nPaikkariippumattomuus on yksi työelämän kasvavista trendeistä, ja vaikka useilla toimialoilla työ vaatii yhä fyysistä läsnäoloa, ahertavat monet osaajat läppärin välityksellä satojen kilometrien päässä ja jopa paratiisirannalla toisella puolen maailmaa. Yhtälöä hankaloittavat passiiviset hakijat, joita ei rekrytointiportaaleista tavoita.\nTässä uusien medioiden ja rekrytointikanavien tuntemus korostuu. Työnhakijat – passiiviset mukaan lukien – on nyt mahdollista tavoittaa ajasta ja paikasta riippumatta. Rekrytoivien yritysten on ymmärrettävä kanavien ja rekrytointi-ilmoituksen muodonmuutos. Muuten riskinä on, että rekrytointi tapahtuu väärissä kanavissa, väärin keinoin, kalliilla hinnalla ja mikä pahinta, kohderyhmää tavoittamatta.\nKumppani avuksi rekrytointiin\nParas ratkaisu on valita yrityksen rinnalle taktinen rekrytointikumppani, joka tuntee nykyaikaisen mediakentän ja ymmärtää toimialakohtaiset haasteet. Näin työnantaja voi säästää resursseja ja olla varma siitä, että yrityksen palkkalistoille päätyy juuri sellaisia osaajia, joita ollaan etsimässä.\nMutta miten voidaan varmistua, ettei kumppanin kanssa astuta harhaan? Ennen lopullista päätöstä on potentiaaliselta kumppanilta varmistettava vähintään seuraavat viisi asiaa:\n1. Kuinka kumppani näkee rekrytoinnin haasteet?\nEi riitä, että tuleva kumppani tuntee tehokkaan rekrytoinnin yleiset lainalaisuudet, vaan sen on ymmärrettävä toimiala- ja positiokohtaiset haasteet.\nVarmista, että tuleva kumppanisi tuntee yrityksesi toimialalle tyypilliset sudenkuopat ja tietää, millaiset paikat ovat haastavia täyttää, mistä alan osaajat voidaan tavoittaa ja miten se tehdään menestyksekkäästi. Näkemyksellinen kumppani ymmärtää, että erilaisuus on jokaisen organisaation voimavara ja osaa kääntää erilaisuuden rekrytointiviestinnän valtiksi.\n2. Kuinka kumppani auttaa tavoittamaan oikean kohderyhmän ja passiiviset hakijat?\nParas rekrytointikumppani on toimija, joka tuntee sekä organisaatiokulttuurin että suomalaiset työnhakijat. Se, jonka käsissä on laajin ja laadukkain data sekä kattavin tavoitettavuus, saavuttaa varmimmin myös passiiviset työnhakijat.\nMedia- ja toimialaymmärryksen lisäksi kumppani taitaa rekrytointiprosessin rikastamisen datalla ja osaa muotoilla viestin kohderyhmää kutsuvaksi. Vaikka osaajien rekrytointi on haastavampaa kuin ennen, mahdollistavat uudet ratkaisut aiempaa monipuolisemman rekrytointiprosessin. Monimediaisuuden lisäksi kumppani voi tuoda rekrytointiprosessiin uusinta teknologiaa, kuten osaajia hakemisen kanssa avustavan chatbotin, jonka ansiosta rekrytoiva yritys voi kiriä alan edelläkävijäksi.\n3. Kuinka kumppani varmistaa, että rekrytoinnin tarpeet ja ratkaisut kohtaavat?\nParhaan hyödyn saamiseksi on kumppania ajateltava pitkän tähtäimen taktiikalla. Varmista, että tuleva kumppani kykenee räätälöimään rekrytoinnin ratkaisuja skaalautuvasti tarpeiden mukaan nyt ja tulevaisuudessa. Vain harva yritys on tarpeiltaan tismalleen samanlainen tänään ja vuoden kuluttua.\nPitkän tähtäimen partneruuteen sitoutunut kumppani tuo yritykselle lisäarvoa auttamalla sitä tutkimaan ja kehittämään sekä sisäistä että ulkoista työnantajakuvaa, hyödyntämään näitä tuloksia kaikessa rekrytointiviestinnässä sekä nykyaikaistamaan rekrytointiprosessin käytäntöjä suunnittelusta jälkihoitoon asti.\n4. Kuinka kokonaisvaltaista palvelua kumppani voi tarjota?\nRekrytointi ei lopu uuden osaajan palkkaamiseen, vaan siihen kuuluvat olennaisesti työnantajamielikuvan ja datapohjaisten prosessien jatkuva kehittäminen.\nRohkene vaatia kumppaniltasi enemmän. Kun saat saman katon alta rekrytoinnin mediaosaamisen, työnantajakuvan kehittämisen, analytiikan ja datan hyödyntämisen, monimediatuotannon ja markkinointiviestinnän palvelut, voit luottaa kumppanisi asiantuntijuuteen eikä apua tarvitse etsiä olemassa olevien verkostojen ulkopuolelta.\nVielä ennen lopullista valintaa rekrytoivan yrityksen on syytä varmistua tulevan kumppanin tuoreimmista referensseistä. Olemassa olevien asiakkaiden määrä ja kokemukset kertovat myyjien kaunopuheita paremmin, millaista käytännön hyötyä yritykset kokevat potentiaaliselta rekrytointikumppaniltasi saaneen. Oikotien työnantajapalvelujen asiakasreferensseihin voit tutustua täällä.


Espanjan kielikoulu Malagassa | Sprachcaffe\nEspanjan kielikoulu Malaga\nEspanjan kielikoulu Malagassa\nVanha huvilarakennus 100 metrin päässä rannasta\nMalagan espanjan koulun varustelu\nSprachcaffen espanjan kielikoulu Malagassa koostuu kolmesta eri rakennuksesta, jotka ovat 25 metrin päässä toisistaan. Nämä rakennukset ovat kauniita, tyypillisiä andalusialaisia huviloita, jotka ovat 100 metrin päässä rannasta. Oppitunnit pidetään joskus myös pihalla tai kattoterassilla.\nYleiskuva Malagan espanjan koulun tiloista:\n24 ilmastoitua luokkahuonetta\nTietokonehuone, jossa Internet-yhteys (maksua vastaan)\nKioski (juomia ja pieniä välipaloja myytävänä)\nPieni baari "La Tortuga"\nMalagan kielikoulun sijainti\nEspanjan kielikoulumme Malagassa sijaitsee vanhassa andalusialaisessa huvilassa, Pedregalejon alueella, vain 2 kilometrin päässä keskustasta ja 100 metrin päässä rannasta. Se on loistava paikka opiskella ja asua. Voit nauttia naapuruston rauhallisuudesta, mutta alue ei ole kuitenkaan kaukana "El Palo"-alueesta, jossa järjestetään monia tapahtumia ja jossa voit tutustua Malagan yöelämään erityisen hyvin.\nMalagan keskusta on nopeasti ja helposti tavoitettavissa bussilla, lähin bussipysäkki on koulun ulkopuolella.\nMonet baarit ja kalaravintolat sijaitsevat rantakadulla, mm. koulun oma kapakka, "La Tortuga". Järjestämme siellä joka maanantai tervetuliaisjuhlan, sekä muina päivinä muita juhlia. Rantabaarimme on loistava paikka pitää hauskaa ja tavata ystävällisiä ihmisiä ympäri maailmaa.\nMalaga on ainutlaatuinen kaupunki, jossa on monia kiinnostavia kohteita ja paikkoja. On mahdotonta tylsistyä Malagassa, aurinko paistaa melkein koko vuoden. Malagan aito andalusialainen elämäninto, ruokanautinnot, mahtavat vesiurheilumahdollisuudet, pitkät hiekkarannat ja alueen ikivanha kulttuuri. Pidätpä sitten shoppailusta, rannalla loikoilusta, paikalliseen kulttuuriin tutustumisesta tai yöelämästä, löydät varmasti Costa del Solin helmestä kiinnostavia ja monipuolisia vierailukohteita ja makunautintoja.\nEspanjan kielikoulumme Malagassa järjestää retkiä museoihin, kaupunkikierroksia, sekä baari-, elokuva- ja teatteri-iltoja. Ystävälliset työntekijämme ovat myös valmiina auttamaan sinua muiden aktiviteettien järjestämisessä ja antavat sinulle mielellään lisätietoja kaupungin helmistä. Ainoaksi ongelmaksesi jää, että sinun täytyy pystyä valitsemaan sinulle mieluisimmat vapaa-ajan ohjelmat suuresta valikoimasta!


Terapiat - Hoitonetti\nPsykologin, psykiatrian erikoislääkärin, psykiatrisen erikoissairaanhoitajan tai muun psyykkiseen hyvinvointiin perehtyneen ammattilaisen antamaa hoitoa ja neuvontaa voi saada erilaisissa puitteissa. Tällaista apua tarvitaan kun pelkästään omat hallintakeinot, läheisten tuki tai esimerkiksi oman lääkärin antama hoito ei riitä.\nHoitava lääkäri voi ohjata potilaan psyykkisten ongelmien hoitoon erikoistuneelle taholle, esimerkiksi työterveyspsykologille työterveyshuollossa tai psykiatriselle erikoissairaanhoitajalle terveyskeskuksessa. Terveyskeskuslääkäri voi tehdä lähetteen psykiatrian poliklinikalle.\nJos ongelmat vaikuttavat pitkäkestoisilta, ihmisen persoonallisiin toimintatapoihin liittyviltä tai vakavan kriisin laukaisemilta, voidaan suositella psykoterapiaa. Psykoterapia eroaa esimerkiksi psykologin antamasta neuvonnasta siten että psykoterapia on pitkäkestoisempaa, siinä on potilaan kanssa sovitut tavoitteet ja terapeutilla on selkeämmin hänen psykoterapiakoulutukseensa pohjautuva lähestymistapa.\nPsykoterapiaa voidaan antaa hyvin rajoitetusti julkisella sektorilla resursseista johtuen. Useimmiten psykoterapia toteutuu yksityisen ammatinharjoittajan toteuttama siten, että potilas kustantaa hoidon itse joko kokonaan tai saa siihen taloudellista tukea esimerkiksi Kansaneläkelaitokselta.\nKeskusteluterapia-nimitystä käytetään kaikista yksilö-tai ryhmäterapioista, joita annetaan koulutetun psykoterapeutin toimesta. Psykoterapeutti nimikettä saa käyttää henkilö, jolle Terveydenhuol...\nKognitiivinen psykoterapia on toinen yleisimmistä Suomessa harjoitettavista yksilöpsykoterapiamuodoista psykoanalyyttisen psykoterapian ja psykoanalyysin ohella. Sen kesto vaihtelee vuodesta useamp...\nKriisiterapia on kestoltaan lyhyehköä ja sen kohdistuu nimenomaan tilanteeseen, jossa ihmistä on kohdannut vakava ja yllättävä traumaattinen kriisi. Tällaisia kriisejä voivat olla esim. läheisen yl...\nPerheterapiassa hoidon ja yhteisen tutkimisen kohteena on koko perhe tai useampia perheenjäseniä ja nimenomaan heidän välinen vuorovaikutuksensa. Tavoitteena on tunnistaa ja tarvittaessa muuttaa us...\nVarsinainen psykoanalyysi kestää vähintään 3-5 vuotta, usein enemmänkin ja istuntoja on 3-5 viikossa. Psykoanalyysissa potilas on makuuasennossa vapaan assosioinnin helpottamiseksi. Tavallisemmin t...\nLyhyet psykoterapiat vaihtelevat pituudeltaan joustavasti sovitusta muutamasta käynnistä esim. 20 sovittuun tapaamiskertaan. Yhteistä niille on rajatusti sovittu vaikuttamisen alue, esim. oire, ong...\nRyhmäpsykoterapiassa ongelmia tutkitaan ja hoidetaan ryhmässä, yhdessä muiden kanssa. Ryhmällä on vetäjä, ryhmäpsykoterapiaan koulutuksen saanut henkilö ja yhteensä n. 6-10 potilasta. Ryhmäpsykoter...


Toisen romu on meidän aarre! Keittiö sai uuden ilmeen rottinkiselkäisistä tuoleista. Vanhat likaantuneet tuolinpäälliset olivat kar...\nOmpelin neuletakit laatikkopaitakaavalla. Ompelin AARREkidin neuloksesta ihanat neuletakit. Kurkkaa tärpit maanantaina alkaville kang...\nMorsiamen hiuskoru hakusessa Kauniit hiuskorut sopivat boheemille morsiamelle. Kuvat löydetty täältä . Viime vuosina boheemit hiusk...\nKurkista kanssamme sisälle kartanoon Kuokkalan kartanon kauniit juhlasalit eivät koristeita kaipaa. Runsaskoristeiset huonekalut ja hyvi...


Mari H: 2015\nLähettänyt Mari klo 21:02 2 kommenttia :\nTässä on tullut ihan huvikseen muutamina päivinä selattua intternetin kauppatarjontaa ja alennuksia. Mitään en ole tilannut, mutta Booztilla pari juttua kyllä kutkuttaa. Tavoistani poiketen, selasin läpi designer salen.\nTässä meitsin suosikit:\nMun laukkukokoelma kaipaisi siivousta ja sen jälkeen täydennystä oikeasti laadukkailla tuotteilla. By Malene Birgerin iso kassi on nyt -25 % alessa.\nHahaa keskellä talvea shortsit mukana.. Mutta jotkut tuollaiset lörttöshortsit tuntuisi kivalta ajatukselta ensi kesänä. Noiden kans menis niin ikkupikkuiset topit kuin esimerkiksi se mun valkoinen lörttö-Adidas.\nJostain syystä Calvin Klein -paita innostaa.\nIhan tavallisen väriset farkut pitäisi hommata omaan vaatekaappiin. Nyt tuntuu olevan farkkujen ostamisen kulta-aika, kun aika useat yksilöt irtoavat 30 euron pintaan.\nMusta hevonen! Eikun valkoinen.. Tää paita on jotenkin ihan ylihieno. Kaikille heppafrendeille!\nLisää By Malene Birgeriä. Tossa kuosissa on jotain koukuttavaa. 100 % puuvillaa. Löytyypi täältä.\nInnostaako teitä nämä yhtään?\nLähettänyt Mari klo 15:01 Ei kommentteja :\nPoikkean valtavirrasta. Jollain tavalla tai ehkä kaikella tavalla, en tiedä. Se näkyy vähän kaikessa. Tänään nauratin Instrussa optikkonaista koko asiointini ajan, mikä sinänsä oli harvinainen tapahtuma siinä mielessä, että sillä tavalla samalla levelillä olevaa ihmistä tulee harvoin tavattua. Että ei tarvitse sanoa kuin yksi sana ja kumpikin nauraa samalle vitsille.. Lisäksi optikkonaisen mielestä silmänpohjani olivat kauniit mitä luultavimmin samalla tavalla kuin minusta kirjanpito on erittäin kivaa. Jos olisin sairaanhoitaja, tykkäisin varmaan lääkelaskuista (vai voiko niistä tykätä kukaan?).\nHuomioin ympäristössäni erilaisia asioita ja mikä tärkeintä, yritän aina keksiä syyn seuraukselle. Olin esimerkiksi hyvin mielissäni, kun jouluna luin artikkelin, jossa sanottiin d-vitamiinin puutoksen ehkä olevan yhteydessä ärtyneeseen suoleen. Luulen myös leukaihoni epäpuhtauksien johtuvan jonkun vitamiinin puutoksesta/rasvaisesta ruuasta/sokerista. Luulen päänahkani kuivuuden johtuvan sisäisestä öljyn puutteesta ennemmin kuin ulkoisen.\nOlen huomannut ärsyyntyväni mitä ihmeellisimmistä asioista. Esimerkiksi veden juonti ja ikuiset laihdutuskuurit (vaikka itseni täytyy myös jatkaa laihtumista edelleen). Miksi asettaa joku tavoitelitramäärä päivälle veden suhteen, jos omaa nestetasapainoa voi tarkkailla ihan siinä, kun käy vessassa? Juo vettä, jos on nestehukan oireita tai tietysti mielellään muki vettä jo ennen kuin tulee oireita. Mutta miksi laskea? Saavuttaako sillä jotain ihmeellistä ja maagista, jos juo vettä päivässä enemmän kuin 1,5 litraa?\nMinä join ennen vettä liikaa. En tiedä montako litraa, mutta liikaa silti. Sen tiesi siitä, että piti yöllä herätä vessaan. Sen seurauksena olin väsynyt joka päivä. Järkyttävä kierre. Päällä oli myös kova stressi, mikä ei parantanut vireystasoani.\nToinen on laihduttaminen mitä ihmeellisimmillä kitudieeteillä. Tiedän todella hyvin tunteen, kun syö liikaa päivästä toiseen ja sitten vaan lihoo. Siinä myös meni tosi kauan, että aloin mennä kohti vähempiä syömisiä. Nykyään syön varmaan puolet vähemmän kuin esim. vuosi sitten ja sekin jopa näkyy jossain:\nNiin, siitä dieettihommasta vielä.. että miksei voi vaan lisätä ruokavalioon kasviksia ja hedelmäisiä välipaloja? Ja lopettaa suklaan/karkin/lightlimsojen/sokerilimsojen/mehujen syömistä.\n(Bonusärsytys: jossain blogissa puhuttiin eilen valkoisesta sokerista. Ei sellaista ole. Tai on, mutta ei sillä sokerin värillä ole mitään merkitystä sen kannalta, että se on sokeria.)\nAlennusmyynnit.. Niin paljon odotin, mutta niin vähän löytämisen arvoista. Kun kävelin Stockan läpi ja tajusin Stockan alen olevan -30 %, mua ärsytti. Eikö joulun jälkeen kuuluisi olla vähintään -50 %, jotta jaksaa edes nousta sohvalta? Vaadinko liikaa? Olenko yksin tämän asian kanssa? Enkö ymmärrä, että Stockan kalliista hinnoista -30 % saattaa jopa olla aika paljonkin?\nIllan viimeiset ärsytykset koskevat jälleen kerran samoja blogeissa törmättäviin asioihin. Kun joku bloggaaja kertoo laiskasti, ettei oikein jaksaisi avata tietokonetta. Mä en osaa samaistua siihen. Mä tiedän, että osa blogien suosiota perustuu just siihen, kun lukija pystyy samaistumaan. Siksi oon varmaan välillä niin hukassa koko blogi-identiteettini kanssa, kun en vaan oo niin kuin muut. Mun mielestä tietokoneen avaaminen on parasta joka päivä. Mun välilehdet on täynnä kiinnostavia asioita: twitter, bloglovin, eri blogeja, oman blogin tilastot, face, netflx..\nJa sitten se toinen perinteinen, josta selviää, etten ole kuin muut. Joku bloggaaja aloitti tekstinsä tänään sillä, että on ollut vissiin kivaa, kun kamerassa ei ole yhtään kuvia. Sehän se onkin se mittari ajanvieton kivuudelle? Ei mun elämässä. Mitä enemmän mun kamerassa on kuvia, sitä kivempaa mulla on ollu. Rrrrrakastan valokuvaamista. Rrrrrrakastan tilanteita, jotka osaan tallentaa jokaisen hetken vaatimalla tekniikalla. Rrrrrakastan kauniiden hetkien taltiointia kauniisiin kuviin. Tässä elämässä on ollut 3 tilaisuutta tänä vuonna, joissa en ole osannut kuvata ja syy sille ei ole ollut ilonpito pelkästään vaan se, etten ole vain tiennyt mitä ja miten kuvata. I love me -messut, Indiedaysin blogipäivä ja omat blogibileet alkukuusta.\nMietin eilen illalla tavoitteellista bloggaamista verrattuna kuvien ja tekstin räiskimistä ajattelematta. Että kyllähän niissä vähän eroa on ja että voihan siitä tavoitteellisesta bloggaamisesta jopa kehittää stressin, jos vaan haluaa. Eikö se kuitenkin ole homman juju! Kun bloggaaja nauttii tekemisestään, nauttivat lukijatkin? Toisekseen juju on myös siinä samaistumisessa sekä inspiroitumisessa. Luulen, että kuulun johonkin yhteen yksinäiseen prosenttiin näiden omien mieltymysteni kanssa. Että te lukijat pystytte samaistumaan ennemmin niihin bloggaajiin, jotka tykkäävät tietokoneesta kansi alhaalla ja kamerasta, kun se on laukussa. Vai? Loppujen lopuksi, mitä väliä? Yleensä asiat, joista ärsyyntyy, ovat turhia. Ärsyyntyminen estää ihmistä toimimasta parhaalla mahdollisella tavalla.\nSellasta tänään. Kovin on ollut ärsytyksiä, mutta ihan kiva päivä mulla on oikeasti ollut. Kävin siellä optikolla ja pistin uudet lasit tilaukseen. Löysin Cubuksesta uudet housut, jotka ovat kokoa L (luulin, että XL on kohtaloni) ja pupu on tänään saanut olla koko päivän vapaana. Tykkään myös Uudesta Sherlockista ja mua nauratti, kun osasin samaistua siihen miksi Sherlockia pikkujäynät naurattivat. Tiedän just sen kujeilutunteen! Ja sen, kun nauraa omaan partaansa eikä sitä kujeilun kohdetta naurata yhtään. Oma nokkeluus, paras nokkeluus ;)\nLähettänyt Mari klo 01:22 2 kommenttia :\nLuin just twitteristä jotain liittyen vuoteen 2016 ja tajusin, etten oo yhtään valmis vielä mihinkään uuteen vuosilukuun. Joku 2016, huh! 2015 on ollut niin kiva ja hyvä, että mitä sitä nyt vielä uuteen vuoteen? Ajan kulumista on kuitenkin aika vaikea estää, joten ei se varmaan auta rimpuilla vastaan..\nOon tänään päässyt vähän paremmin jo sinuiks sen pösilön pupun kanssa, vaikka ei se kyllä vieläkään syliin halua. Käy kuitenkin haistelemassa uteliaana vähän, mutta sen jälkeen ponkaisee pois. Päivällä päästessään pois häkistä se veti järkyttävät rallit, alkuillasta ei oikein napostellut vapaus ja nyt illalla kannat kopsui kattoa kohti hienosti. On se kyllä eläin.\nVähän siinä ja tässä kannattaako ottaa kissa vai pupu. Pupun ruokinta ja jätösten siivous on paljon helpompaa kuin kissan, mutta pupulle puhuminen on yhtä tyhjän kanssa, kun ei sitä vaan kiinnosta. Kissa sentään esittää tykkäävänsä emännästä ja tulee kehräämään syliin, kun tarvitsee jotain. Pupu on vaan like a boss ja kusee emännän repun päälle, jos sitä huvittaa. Pupulla on myös hienommat korvat kuin kissoilla. Kissan rötköuniasennot taas voittaa pupun asennot. Jos kissat ei syö pupuja, kannattaa varmaan ottaa molemmat?\nSiinä on kuvassa mun viimepäivien kuumista kuumin asukokonaisuus! Tukka piti letittää, kun halusin sen kiinni, mutta kuitenkin niin, että pipon saa päähän hyvin. Ulkona on tänään ollut pakkasta monta astetta ja joutuu jo jopa ihan tosissaan pukeutua. Enää ei viipoteta "äkkiä käymään ulkona" millään t-paidalla.\nt-paita - Adidas (saatu blogin kautta)\nkalsarit - H&M\nvillasukat - mummolta\nKun sain joku aika sitten lahjakortin Junkyardille, tiesin heti mihin sen käytän. Mun oli saatava ihan perus valkoinen Adidaksen paita. En ole vielä päässyt yhdistämään sitä mihinkään ihan normaaleihin sinisiin farkkuihin, koska en just nyt omista sellaisia. Hyvin se kuitenkin toimii mun superhienojen talvikalsareiden kanssakin. Eiksje?\nNeuletakin kävin nappaamassa eilen Skanssista alennusmyynneistä. Puoleen hintaan. Siinä on seassa vähän villaa ja se onkin ollut tarpeen tässä vanhassa talossa. Vilu meinaa välillä aina iskeä.\nPupurallista jopa yksi kuva:\nTänään piti saada ite tehtyjä hamppareita. Googletin taas puoli elämää sitä yhtä tosi hyvää jauhelihapihviohjetta ja nyt kirjoitan kyllä ylös miten sen löysin! Nää ei oo mitään karppipihvejä, kun nää on vaan eka hakutulos, kun ettii hampurilaispihvejä. Paketti jauhelihaa, 2 munaa, 2 rkl sinappia ja mausteet. Ihan ylihyvää!!\nMun piti syödä kaksi hampparia, mutta en vaan pystynyt. Jännä, että joulun jäljiltä on muka edelleen mahalaukku yhtä pieni kuin oon sen menneen syksyn aikana opettanut. Sämpylöinä toimi eksoottisesti juustosämpylät :D Poikaystävän valinta! Nomsnoms!\nVarmaan tässä saisi kohta jo mennä nukkumaan. En oo yhtään varma olenko muistanut mainita olevani lomalla? Enivei, olen kuitenkin. Mutta silti pitää mennä nukkumaan, kun mun pitää huomenna keretä päivällä keskustaan.\nLähettänyt Mari klo 01:03 Ei kommentteja :\nTunnisteet: eläin , päivän asu , ruokaa\nMulla on täällä pupu taas irti, kun se on joutunut pitkän yön ja aamun olemaan häkissä. Se veti taas järkyttävät rallit pitkin taloa, kunnes nyt lepää tuolla yhden huoneen nurkassa.\nAamulenkin ja Länsikeskuksessa käymisen jälkeen on arvonnan voittajan selvittämisen aika. Arvonta päättyi eilen ja teitä kommentoijia oli meikäläisen mielestä huikea määrä! Kiitos kaikille! Kiitos kommenteista myös, niitä oli ihana lukea!\nVähän sellainen olo kuin olisi ollut avaruudessa yksin monta vuotta ja sitten yhtäkkiä löytyykin ihmisiä!\nTämän kivan voidepaketin voittaa: JASMINELLA82!! Onnea!! :) Laitan sulle sähköpostia ihan pian!\n(Random number generator suoritti arvonnan :))\nLähettänyt Mari klo 15:15 Ei kommentteja :\nPari sanaa näistä elukoista, joiden kanssa me täällä nyt asutaan viikko. Ollaan asuttu näiden kanssa aiemmin 2 vuotta sitten myös, kun isäntäväki oli matkoilla. Koirat on aika helppoja hoidettavia, mutta toki kissat vielä helpompia.\nTäällä toinen koirista on Ransu - mun lemppari. Se on niin söpö, hassu ja pieni. Päättäväinen silloin, kun tarvii jotain. Se on rodultaan joku terrieri vissiin.\nSitten on Kamu. Tää noutaja on ihan hirveä touhottaja. Aina pitäisi olla leikkimässä. Eikä mitenkään kivasti ja nätisti vaan silleen miesten tyyliin, you know. Rajusti ja lujaa.\nUutena tulokkaana täällä on pupu. Olin aivan innoissani, kun kuulin pupun jäävän meille myös. En myöskään pahemmin ressannut asiasta, koska mitäpä tuollanen pieni söpö luppakorva.. Kunnes tässä illalla vajaa pari tuntia sitten yritin lakata kynsiä (yritin = jouduin pestä kaikki pois) ja aloin kuunnella mikä hirveä ryske sen kanin häkistä kuului. No, en välittänyt vaan jatkoin. Sitten uudestaan sama ryske. Pakko oli mennä katsomaan ja sieltähän se Frodo yritti murtautua ulos. Sai helposti häkin auki puskemalla ja olin ihan ihmeissäni mikä nyt on hätänä. Päästin sen ulos ja kauhea ralli.. Lopulta sain sen häkkiin takaisin ja tajusin vesipullon jääneen ilmeisesti jotenkin huonosti ja eläimellä oli kauhea jano. Siinä se sitten joi, söi, laittoi maaten, heräsi, joi lisää, söi lisää, pesi, veti rundia ympäri häkkiä, puski taas pari kertaa häkin auki, söi ja joku aika sitten nukkui ihan rötkönä kyljellään. Kunnes se taas oli herännyt puoli tuntia sitten, söi heinää ja ihmetteli..\nNyt pelkään, etten osaakaan hoitaa sitä ja se kuukahtaa tämän viikon aikana. Ei sen saisi ainakaan osata aukaista häkkiään, koska meillä menee aika paljon sähköjohtoja täällä lattioilla intternetin ja läppäreiden takia. Pystyn kyllä nostamaan jonku laatikon siihen kohtaan, mistä se yrittää aina murtautua ulos, mutta täytyisihän elukka saada pidettyä niin tyytyväisenä, ettei se yritä edes ulos. Toivon, että tämä kaikki nyt vaan johtui siitä huonosta vesitilanteesta.\nKoirien ulkoiluttaminen on joulun syömisten ja juomisten jälkeen piristävää. Etenkin hyvässä kelissä. Tänään oli ihanan aurinkoista ja löydettiin mukava polku lähistöltä.\nMeikäläisen ulkoiluvaatteet ovat vähän niin ja näin.. Tarvisin kotoa lenkkarit ainakin.\nKamun ja Ransun mielestä kaikki höntsä on tosi jees.\nRansu vahtii Frodoa aina, kun Frodo on irti. Minä vahdin, ettei Ransu syö sitä. Ja seuraavaksi käyn katsomassa vieläkö se hengittää eikä se ole karannut. Paljonkohan kaneille pitäisi oikeasti pitää seuraa? Tietääkö joku? Pitäisikö sen antaa olla enemmän irti?\nLähettänyt Mari klo 00:41 2 kommenttia :\nEilen, kun oli valoisaa ja lumikin vielä maassa, käytiin ajelulla Vimpelin perämetikössä Hallapurolla. Se on sellainen paikka, jonka kaupungissa asuvat varmaan mieltävät erämaaksi. Tai no - ei tarvitse kyllä olla edes kaupunkilainen.. Muutama talo siellä tulee aina silloin tällöin vastaan, mutta muuten on aika hiljaista. Sillä tavalla oikeastikin hiljaista, kun autosta ponkaisee ulos. Yksi koira siellä haukkuu 24/7.\nMulla oli kova suunnitelma kuvata Hallapurolla linnunrataa (koska pimein paikka mun maailmassa), mutta nuo keksivät, että sinne täytyy päästä valoisaan aikaan ja toisekseen eihän täällä ollut edes taivas auki koko iltana eilen. Revontulien kuvaus olisi nimittäin ollut toinen ajatus ja sen olisi voinut suorittaa ihan vaan takapihalta.\nPääsin kuvaamaan sitten vain Mustapuron pyörteitä. Hienoja nekin. Tuossa jorpakossa olisi kai tarkoitus uida joskus, mutta saattaa jäädä meikäläiseltä väliin.. On se niin mustaa vettä nimittäin.. (Tai emminä tiedä voiko vesi olla mustaa, mutta mikä nyt ikinä sitten tekeekään joesta noin tumman..)\nTäksi päiväksi on kuulemma suunnitelmissa peurojen pällistelyä, pitäisi jonnekin ajelulle taas lähteä. Lunta ei enää ole ja vettä sataa kuin Esterin pyllystä.. Kyllä on maailma mennyt ihmeelliselle mallille. En välttämättä arvosta ilmastonmuutosta.\nOnneksi on silti joulu ja kinkkuakin vielä jäljellä. Nauttikaahan joulupäivästä!\nLähettänyt Mari klo 14:29 Ei kommentteja :\nJouluaatto! Riisipuurot ja kinkut on pöydässä :)\nEilen ajeltiin Varsinaisesta Suomesta Etelä-Pohjanmaalle pimeydessä. Ajomatka meni yllättävän hyvin pimeästä huolimatta. Tiet olivat kuivat osan matkaa eivätkä ajovalot syöpyneet asfalttiin. Lapualta Vimpeliin joutui sitten jo vähän keskittyä, kun oli kova sumu ja tiedän villieläinten asuvan sen välin metsissä.\nSeinäjoen lentokentän kohdalla oli myös tehty ansa tällaiselle Pohjanmaan karkulaiselle eikä missään lukenut isolla, notta "TÄSTÄ MENNÄÄN SEINÄJOELLE, KÄÄNNY TÄSTÄ IDIOOTTI" ja sitten iski paniikki, kun kaikissa kylteissä luki vaan Kokkola ja luulin etten pääse mistään kääntymään takaisin Seinäjoelle. Ristus. Tämän episodin myötä lähti kyllä meikäläiseltä hyvän suunnistusvaiston sulka hatusta.\nPääsin tupsahtamaan Seinäjoen suuntaan onneksi lopulta Tanelinrannan takaa ja niin sai Hannatic joululahjansa. Hän keitti meille hyvät iltakahvit ja sitten matka jatkui vielä tänne Viinilaaksoon.\nJuuri tällä sekunnilla muuten aurinko päätti vihdoin ja viimein nousta! Oon noin 3 tuntia sitä tässä nyt kytännyt.\nNyt lisää aamukahvia nousevan auringon kunniaksi, Turussa on julistettu joulurauha ja meillä on LUNTA!!\n(Pahoittelen, jos teksti on huonoa suomea, mutta ihan kohtuupaljon oli häiriötekijöitä tässä ympärillä..)\nLähettänyt Mari klo 14:04 Ei kommentteja :\nKeksin tänään haluavani joulutorttuja. Koska en ollut ehtinyt tekemään niitä aikasemmin, kun on ollut kaikenlaista meneillään eikä varmaan jouluna tuu kuitenkaan tehtyä.. Nyt oon sitten syönyt jo niin monta torttua, että kohta napa paukahtaa. Noh, hyvä harjoitella ahmimista tälleen ajoissa ennen kuin se kinkku sitten putkahtaa ulos sieltä uunista.\nTänään on talvipäivänseisaus. Olen jo viikko sitten miettinyt kuinka siistiä, kun tän päivän jälkeen mennään taas valoa kohti. Nyt se on täällä ja mua väsyttää taas. Väitin poikaystävälle sen johtuvan d-vitamiinin puutteesta eikä suinkaan näistä kaikista nopeista hiilareista, joita nautiskelen harva se päivä. Poikaystävä ei vakuuttunut. Krhm.\nAsukuvia hei! Vaikka en välttämättä kaikilta osin oikein tykännyt tästä koko asusta, mutta niin.. voisinhan varmaan kertoa miksen tykännyt.. Vain siksi, että paidastani näkyi läpi sen alla olevat asiat. En tiedä häiritseekö asia ketään muuta, mutta mun mielestä se näytti vähän tyhmältä, kun aluspaitani ei ollut musta housujen tavoin.\nkengät - Gyllene Gripen\nSilti jotenkin tykkään tosta reikäneuleesta. Mietin tänään olisiko sen aika jo siirtyä ilahduttamaan jotain toista, mutta taidan antaa sille vielä vuoden lisäaikaa. Jos käytän sitä vuodenkin päästä, se jääköön mun kaappiin edelleen. Täytyisi kokeilla sitä joidenkin normaalien sinisten farkkujen kanssa myös. Paitani kaltainen väri nimittäin sopii sinisen sävyjen kanssa erittäin hyvin, kun taas harmaaseen en sitä sekottaisi.\nEn voi ymmärtää muuten kuinka kukaan tässä maailmassa voi pukeutumisessa tai missään muussakaan sekoittaa ruskean ja harmaan. Kertokaa minulle olenko jotenkin värirajoittunut vai näyttääkö se teidänkin silmiinne väärältä?\nLähettänyt Mari klo 22:21 Ei kommentteja :\nEi vitsit, oon ollut ihan onnessani kaikista kommenteista, joita ootte jättäneet eiliseen arvontapostaukseen!! Tein havainnon blogit.fi-sivuston suosiosta keskuudessanne, ehkäpä siis ihmiset käyttävät sitä nykyään blogilistan sijasta. Itse sinnikkäästi luen bloglovinin kautta ja tiedän, että mun seuraamisnappula blogit.fi-sivulle puuttuu kokonaan blogin sivupalkista. En tiedä kuinka suuri virhe se on, mutta luultavasti jonkin asteinen, koska aikoinaan en itse jaksanut palata blogeihin, joista ei löytynyt blogilistan kautta seuraamisnappulaa.\nJust nyt väsyttää ihan sikana. Oon totuttanut itteni juomaan viikonloppuisin monta isoa mukillista aamukahvia ja näin maanantaisin paluu arkeen on nykyään puolet suurempi, koska sallin itselleni töissä vain 2 pientä mukia kahvia. Pysyn kyllä päivällä hyvin hereillä, mutta taisteluväsymys iskee sitten illalla.\nOlin kyllä jo eilenkin vähän väsynyt akka, kun olisi voinut ihan hyvin käydä lenkillä, mutta en vain saanut aikaiseksi. Puin kyllä lenkkivaaatteet päälleni ja kävin kaupassa :D Tilasin nimittäin jostain aikaisemmasta alesta Sportamorelta Niken juoksutakin enkä ole vielä testannut sitä ollenkaan. Pakko ensi viikolla etsiä mun oikeat urheiluliivit, jotta pääsen vähän juoksentelemaankin jo. Liian pitkä tauko tullut jo!!\nNäissä kuvissa päätähtenä kuitenkin mun parhaat juoksukengät. En vain voi lakata ylistämästä näitä. New Balance mallia 890, parasta ikinä. Silloin, kun metsästin näitä omakseni, näitä ei meinannut löytyä mistään. Lopulta löysin Seinäjoen Sportiasta kuvan yksilöt.\nNykyään näitä jo jopa saa netistäkin aika helposti. Nelly, Sportamore, Zalando..\nKuitenkaan millään kovin alhaisella hinnalla nämä eivät silti irtoa mistään kaupasta ja oikean koon metsästys on melkein se vaiken juttu. Just nyt Nelly tarjoaa parhaimman alennuksen tästä mallista: 79,95 euroa. Jos siis olet vailla kapealestistä juoksukenkää, hanki nämä!\nNellyn sivu väittää vasemman puoleisia vaaleanpunaisiksi, eh.. Enivei, löytyvät täältä ja "yllättäen" toi mun metsästämä koko 37 on loppu. Oikealla lojuvat ovat minun silmääni pinkit ja niistä ei valitettavasti enää ole muita kokoja kuin 40 jäljellä.\nSportamorelta tosta pinkistä löytyy vain koko 37,5 (täällä) ja oranssista melkein kaikkia kokoja, mutta hinnatkin ovat sitten taas korkeammat.\nMä jotenkin muistin, että noi mun omat olisi olleet 37,5, mutta olivatkin tasan 37. Ihan hyvä, että tarkistin, sillä varmaan ensi vuonna on pakko alkaa harkita lenkkareiden uusimista. En tarkalleen tiedä kuinka usein lenkkarit kannattaa ostaa, mutta varmaan viimeistään sitten, kun alkavat tuntua turhan littanoilta ja epävaimeilta. Mullahan on kengänkoko korkkareissa 35 ja normikengissä 36.\nSanotaan, että lenkkikenkä on silloin oikeanlainen, kun se istuu kuin sukka ja tää 890 on sellainen kenkä, joka itselläni täyttää tuon ajatuksen. On ihanaa, kun on löytänyt sen oikean ;)\nOnko New Balance teille tuttu merkki?