Isot menolisäykset vievät Suomea väärälle tielle - Mielipide | HS.fi\nIsot menolisäykset vievät Suomea väärälle tielle\nBudjettiriihessä selviää, kuinka paljon uusi hallitusohjelma käytännössä muuttaa Suomen talouspolitiikkaa. Julkisen sektorin kasvattamista olisi syytä varoa.\nAntti Rinteen (sd) hallituksessa olevat puolueet nousivat valtaan vetoamalla eriarvoisuuden vähentämisen puolesta maailman tasa-arvoisimpiin kuuluvassa maassa. Nyt hallitus on lunastamassa vaalilupauksiaan talouden kannalta vaarallisella strategialla.\nJulkisen talouden kokoa kasvatetaan rakenteellisesti ensimmäistä kertaa sitten Urho Kekkosen päivien ja Kalevi Sorsan hallitusten.\nHallitus lisää menoja bruttomääräisesti lähes 8 miljardia euroa hallituskauden aikana suhteessa siihen, miten menot kehittyisivät ilman uusia aktiivisia toimia. Summasta tulee kumulatiivisesti suuri, koska menoja lisätään etupainotteisesti heti ensi vuodesta alkaen.\nKaikki lisäykset ovat luonnollisesti hyvää tarkoittavia. Alijäämän ja kestävyysvajeen aikana kaikkia menolisäyksiä tehtäessä olisi kuitenkin pohdittava, kuinka vakavaa akuuttia ongelmaa menolisäys korjaa – ja muistaa, että kaikki menolisäykset pahentavat lastemme velkataakkaa.\nHallitus väittää toimintaansa kestäväksi, sillä samalla aiotaan korottaa veroja, myydä valtion omaisuutta, parantaa työllisyyttä ja kohottaa julkisen sektorin tuottavuutta. Osa menojen bruttolisäyksistä myös palautuu tuloina julkiselle sektorille. Nämä palautukset tulevat esimerkiksi uusien opettajien palkoista ja korkeammista tulonsiirroista maksettavista veroista.\nNettomääräisesti julkinen talous palaakin tasapainoon vuonna 2023, jos kasvu pysyy hallituskauden termein ”normaalina” ja omaisuuden myynti sekä aiotut uudistukset onnistuvat. Suuri osa menolisäyksistä pitää myös pystyä lopettamaan suunnitellusti seuraavia vaaleja edeltävänä vuonna. Julkisen talouden kannalta kriittisintä on saada työllisyys nousuun.\nHallituksen strategia on vaarallinen, sillä se nojaa ylioptimistiseen työllisyystavoitteeseen sekä luo painetta velkaantua ja kiristää jo valmiiksi kireää verotusta. Menoja lisätään, vaikka julkinen talous on jo alijäämäinen. Nousukauden aikana terve kansantalous olisi kääntänyt julkisen taloutensa ylijäämäiseksi. Edessä ovat ikääntymisen pahimmat vuodet, joita varten tarvittaisiin puskureita eikä lisävelkaa.\nLähes 90 prosenttia menolisäyksistä kohdistuu julkiseen kulutukseen ja tulonsiirtoihin. Niiden työllisyysvaikutus on pieni suhteessa menolisäyksiin. Loput ovat investointimenoja, lähinnä rakentamista.\nRakentaminen lisää työllisyyttä, mutta vain jos yksityinen rakentaminen on ehtinyt pysähtyä. Julkiset rakennushankkeet vain syrjäyttävät yksityisiä, mikäli talouskasvu jatkuu normaalina ja rakennusmiehet ovat muutenkin töissä.\nBusiness Finlandin ja Suomen Akatemian lisärahoituksella, VTT:n pääomittamisella ja koulutusmenojen lisäyksellä voidaan mahdollisesti kiihdyttää talouden ja työllisyyden kasvua. Vaikutukset syntyvät kuitenkin paljon yhtä hallituskautta pidemmällä aikavälillä.\nHallituksen suunnalta kuullut työmarkkina-avaukset lähinnä heikentävät työllisyyttä. Aktiivimalli halutaan purkaa, perhevapaita tahdotaan lisätä, kotitalousvähennystä pienennetään ja työajan lyhentymistä visioidaan.\nTyömarkkinajärjestöiltä ei ilmeisesti ole juurikaan tulossa yhteisiä työllisyyttä vahvistavia ehdotuksia budjettiriiheen.\nKoska kertaluonteisetkin lisäpanostukset ovat valtaosin julkista kulutusta ja tulonsiirtoja, niiden lopettaminen on vaikeaa.\nOn myös mahdoton nähdä, miten nykyinen hallitus onnistuisi merkittävästi edeltäjiään paremmin julkisen sektorin tuottavuuden kohottamisessa. Hyvin suunniteltuna sosiaali- ja terveyspalvelujen valinnanvapaus olisi sen tuonut, mutta nyt sitäkään vaihtoehtoa ei ole olemassa.\nHallitusohjelman tulopohja pettää maailmantalouden hidastuessa tai vajotessa taantumaan. Hallitus on tosin jo valmiiksi elvytyskannalla, mutta nyt kaavaillut menolisäykset sopivat huonosti elvytyskeinoiksi. Silloinkin kannattaisi mieluummin elvyttää investoinneilla kuin kulutuksella.\nBudjettiriihessä nähdään uuden hallituksen lopullinen linja. Näin selkeää julkisen sektorin kasvattamista olisi nykyisessä tilanteessa syytä varoa. Muuten hallitusohjelmassa lunastettavat vaalilupaukset käyvät Suomelle kalliiksi.\nKirjoittaja on Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen (Etla) toimitusjohtaja.


Itälä: Hoitotakuu käyttöön - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nItälä: Hoitotakuu käyttöön\nKotimaa Julkaistu 24.03.2002 13:07 (Päivitetty 25.03.2002 15:57)\nSisäministeri Ville Itälä ehdottaa Etelä-Suomen Sanomiin kirjoittamassaan kolumnissa niin sanotun hoitotakuun käyttöönottoa.\nSisäministeri Ville Itälä haluaa selventää potilaiden oikeuksia.\nKokoomuksen puheenjohtaja, sisäministeri Ville Itälä haluaisi ottaa käyttöön niin sanotun hoitotakuun, joka takaisi asianmukaisten terveyspalvelujen riittävän nopean saannin. -Tulee määritellä selvästi, missä ajassa potilaalla on oikeus lääkärin arviointiin, erikoislääkärillä käyntiin ja lopulta lääketieteellisesti perusteltuun hoitoon, Itälä kirjoittaa Etelä-Suomen Sanomien kolumnissa.\nItälän mielestä nämä potilaan oikeudet on kirjattava lakiin riittävän selvästi. Hän haluaisi myös kuntakohtaisten erojen kaventuvan. -Kunnat ovat viestittäneet, että terveydenhuollon ongelmat johtuvat kuntatalouden riittämättömistä resursseista. Toisaalta kuntien taloudellinen tila ei aina riitä selittämään suuriakin eroja terveyspalveluiden saatavuudessa ja laadussa.\nMerkittävä osa eroista johtuu siitä, että joissakin kunnissa terveydenhuoltoon on panostettu riittävästi ja järjestelmä on luotu tehokkaaksi. Itälä pitäisi hoitotakuun periaatteiden mukaisena sitä, että palveluiden järjestäminen on myös tulevaisuudessa kuntien vastuulla. -Sitä vastoin palveluiden tuottaminen voi yhä enemmän tapahtua yksityisen sektorin ja kolmannen sektorin voimin, Itälä kirjoittaa.\nAhmavaara: Jättiosingot uhkaavat tulosopua Naiset taiteilevat yhä työn ja kodin välillä


Tiistai 5.10.10 | Panu Rajala\nKaksi lehtijuttua ilahdutti suuresti mieltäni.\nMatti Apunen parantaa juoksua päästyään Helsinkiin ja kirjoittaa nasakasti tästä Kaupunginteatterin Koljatista. Eilen juuri oli puhetta alumnien tilaisuudessa siitä, että kulttuurikritiikki on käynyt hampaattomaksi. Kunnon teilauksia ei enää näy. Tässä nyt on hyvä esimerkki kerrankin suorapuheisesta kulttuurikritiikistä. Ei Matti suotta saanut ensioppiaan Erkka Lehtolalta Aamulehden parhaina aikoina.\nKun Kirsti Mäkinen, jota on pidettävä kokeneena ja luotettavana teatterikatsojana, arvioi Koljatin ennakon perusteella samaan suuntaan, suorastaan häpeällisen huonoksi, epäilyksille ei enää jääne sijaa. Eri mieltä olen Apusen kanssa kyllä siitä, etten pitänyt kirjaakaan hyvänä. Mutta siitähän on hohtimilla löydetty joitain syvempiä tasoja, jotka ilmeisesti on onnistuttu jynssäämään pois tästä teatteriteelmyksestä. Ilmeisesti teatterin tekijät, jotka yrittävät poliittista satiiria (myös tv:ssä) eivät tunne ja tiedä käytännön politiikasta juuri mitään. Heille riittävät omat hervottomasti rökelehtivät mielikuvansa.\nToinen tyydyttävä juttu olikin omani, nimittäin Pentti Laitisen muistokirjoitus Hämeenkyrön Sanomissa. Kirjoitin sen mielelläni Juhani Vuorisen pyynnöstä, olihan Pentti Myllykolun teatterin kantavia voimia sen parhaina vuosina 70-luvulla. Lehti oli laittanut jutun peräti komeasti esiin, isosti varsinkin ottamani valokuvan Myllykolun harjoitustauolta. Näin poistuvat joukosta parhaat kaverit, viimeksi Markku Kontro.\nMuistin häntä, kun kävin Puolan elokuvaviikolla illalla katsomassa Andrzej Wajdan uusinta elokuvaa Sweet Rush – Tatarak. Kokeellisen otteen vanhoilla päivillään löytänyt mestariohjaaja kuvasi monitasoisesti kuolemaa ja elokuvan tekemistä, yhtenä aiheena keski-ikäisen syöpään kuolevan naisen ihastus parikymppiseen nuorukaiseen. Vaikuttavia jaksoja, melankoliaa ja tragediaa.\nMuistin vuorostani Elinaa, senkin vuoksi että tapasin päivällä Pirjo Haapojan Viiskulman Primulassa, ja hän puolestaan johdatteli ohjelma-aihettaan tuntemiini naisiin. Olen varomattomasti kyllä luvannut mennä MTV3:n Studio 55:n uhriksi torstaiaamuna. Ehkä siitä selvitään.\nMutta minuutin hiljaisuus Laitisen Pentin muistolle – ehjä tyyppi, miehistä parhaita. Laitan nekrologin tuonne kirjoitusten osastoon, voihan olla jokunen Pentin ystävä, joka ei saa Kyröläistä heti käsiinsä.


Kodin Kuvalehti – Blogit | Parempaa kuin ihan huonoo – Kana-nachosalaatti\n19.10.2014 klo 12:11\nKana-nachosalaatti on mukavaa vaihtelua peruskanasalaateille. Tulinen kana sopii hyvin rapeiden maissilastujen kaveriksi ja rapeat salaatit, tomaatti ja kurkku antavat kokonaisuuteen kivaa raikkautta. Ohje on peräisin sisareltani, joka on taas peräisin ajalta, jolloin ohjeet tuli kirjoitettua vielä kalenterin väliin muistiinpanosivuille :)\n400 g kanafilettä tai filesuikaletta\n1 pkr kermaviiliä\n1 pussi tacodippi mausteseo\nLa Chinata savupaprikaa\n(1 yksikyntinen valkosipuli)\nSekoita tacosippi ja kermaviili ja laita jääkaappiin maustumaan. Kanat voit joko maridoida valmiiksi edellisenä iltana tai maustaa paistovaiheessa. Tähän kanamarinadiin laitoimme oliiviöljyä, suolaa, pippuria ja La Chanitaa. Paista kana kypsäksi ja mausta se suolalla, pippurilla ja savupaprikalla jos et ole kanaa marinoinut. Muista annostella La Chinataa varovasti, ettei kanasta tule liian tulista.\nRevi salaatit tarjoilukulhoon. Pilko tomaatit ja silppua sipuli kuutioiksi ja lisää salaattiin. Lisää joukkoon myös maissi ja pilkottu kurkku. Laita salaattiin viimeisenä lämpimät kanat ja nacholastut. Sekoita varovasti. Tarjoile heti tacodipin kanssa.\nkana-nachosalaatti, la chinata\nla chinata, savupaprika\nklo 17:26 | 14.10.2014\nTämä pasta syntyi lauseesta "missä se poro on?!" Lounaaksi piti olla porokeittoa, mutta kah, poro unohtui kauppaan. Olimme mökillä saaressa, joten ruuaksi valmistui "yllätyspasta" niistä aineksista mitä oli saatavilla. Olemme omaksuneet pastaopit Safkaa -kirjoista hyvin ja tämä onkin selkeä mukaelma kirjan resepteistä. Kasvimaalla viihtyi onneksi vielä rosmariinia sekä muutama papu, loput ainekset löytyivät kaapeista.\nMetukkapasta kahdelle (reilu annos mistä jäikin vielä):\nn. 1/4 tl chilihiutaleita, tulisemman ystävälle 1/2 tl\n1 dl paremsania raastettuna\nvihreitä papuja (esikeitettyinä)\nn. 150 g meetvurstia\n(100 g fetajuustoa murennettuna)\npuolikas rasiallinen kirsikkatomaatteja\npastaa (tagliatellea 4 kerää per syöjä)\nKeitä ensin papuja suolatussa vedessä 6 minuutin ajan. Silppua sipulit pieneksi. Kuullota ensin sipuli voissa, lisää hetken päästä joukkoon myös valkosipuli. Lisää perään vesi ja rosmariininoksa sekä chilihiutaleet, ripaus suolaa ja mustapippuria. Anna kiehua kymmenisen minuuttia. Laita pasta kiehumaan. Nappaa tässä välissä rosmariininoksa pois. Lisää kastikkeen joukkoon pieneksi silputtu meetvursti, pavut ja ruokakerma. Jos haluat oikein täyteläisen ja juustoisen kastikkeen lisää joukkoon myös fetajuusto. Meillä oli tässä versiossa fetaa, mutta oltiin molemmat sitä mieltä että fetan olisi voinut yhtä hyvin jättää poiskin. Ei pahaa mutta juusto teki pastasta aika paljon raskaamman.\nKun pastakello pärähtää, lisää puolitetut kirsikkatomaatit kastikkeeseen ja valuta sitten pasta. Sekoita pasta kastikkeeseen ja lisää joukkon vielä raastettu parmesan juusto. Tarjoile heti. Näin ex tempore niillä aineksilla mitä kaapista löytyy -.pastaksi lopputulos oli suorastaan erinomainen.\nklo 10:59 | 11.10.2014\nBanaanilettujen ohje tarttui silmiini 52 Weeks of Deliciousness -blogin Facebook sivuilta. Samantyylisistä letuista oli juuri hiljattain keskusteltu työpaikallani ja ohjeen nähdessäni siihen oli tartuttava. Simppeliä, nopeaa ja hyvää. Banaanilettuihin tarvitset kokonaiset neljä eri raaka-ainetta!\nTästä taikinasta paistettiin 6 pienikokoista lettua:\n1 hyvin kypsynyt banaani\n(0,5 tl kaardemummaa)\nPaistamiseen voita tai kookosrasvaa\nPaloittele banaani korkeaan muoviastiaan. Lisää joukkoon kananmunat ja mausteet. Me jätimme taikinasta kaardemumman pois, koska en pidä sen mausta. Sekoita ainekset sauvasekoittimella tasaiseksi. Kuumenna pannu, lisää nokare voita ja loraus taikinaa. Pienennä lämpöä keskilämmölle ja paista lettuset kaikessa rauhassa. Taikinan täytyy antaakunnolla jähmettyä ennen kääntämistä, jottei lettu hajoa. Tarjoile letut heti turkkilaisen jogurtin, marjojen ja vaahterasiirapin tai hunajan kera. Nam :)


Eräänä päivänä mää sain aivan yllättäen kirjeen Kid Antrium -yhtiöst, missä nää ilmaasivat kiinnostuksensa liittää yhren mun laulun kokoomalevylleen. Paninkin heille lähettäen heirän pyytämänsä ämpeekolome musiikkitiaroston, ja ilmeisestikin ne on torella tehneet lupaamansa levyn.\nMutta on aivan mahrollista, että neki 50 taalaa jokka mää lähetin, menikin mustin perseeseen. Olen joskus ajatellut, että mitäpä jos mulla olisikin ollu ihan oma pänti, jossa olis ollut ihan oikeat soittajatkin? Meillä olisi ollut käytössä ihan oikea treenikellari, missä olisivat lojuneet erilaiset musiikin tekoon liittyvät kamat? Olisiko se ylipäätään ollut mahrollista? No, eihän se kumminkaan olisi ollut, mutta sitävastoin olis hyvinkin mahrollista perustaa miälikuvituspänti - siis eräänlainen All Stars -pänti, mikä olisi kuvitteellisesti käyny keikoillakin, ja kertonut kaikki tunnetut pasistivitsit keikkapussissa, jonka kylkeen joku olisi maalannu sanan PERSE, ja auton etumaskissa olisi ollu krahviti TÄSÄ SITÄ MENEE ILOISIA HULLUJA. Jossakin Länsi-Suamen tanssipaikassa paikalliset painijat olisivat vaatineet tankoa, ja sitä ne olisivat myäs saaneet. Elämä olisi ollut monin eri tavoin herttaista ja mukavaa, ja syyssateisia teitä olisi riittänyt kilometri toisensa jälkeen, ja vitsitkin olisivat kiertäneet jo ny kymmenettä kiarrostaan. Päntillä olisi pitänyt olla samantapasta asennetta, jollaasta olin kerran aistivinani Metsärinteen Penan päntissä, tämä soittaessa Jänhiälän tanssilavan nurkkaan ahretussa loukossa, mikä oli sen paikan steissi. Tää siis tapahtu Joutsenossa. Luannollisestikaan en käytä täsä päntin potentiaalisten jäsenten oikeita nimiä, koska olen havainnut, että jos mää käytän mitä tahansa nimiä netisä, on ne tuatapikaa Kuukle -hakukoneen haarukassa. Ny Kuukle hakee esimerkiksi Häpän Jartsua, jota ny ei kumminkas ole eres olemassakaan, mikä nääs on vaan hauskaa. Parempi on käyttää tekaistuja nimiä, koska lukijan kannalta ol lopultakin samantekevää, mitä nää nimet täsä on, koska hän ei kumminkaan näitä täsä esitettyjä henkilöitä tunne, ja oikeatkaan nimet eivät merkitsisi lukijalle yhtikäs mitään. Pääasia on hyvä tarina, mikä kulkeek kun juna, tai onnekas päätön kana - kuinka te sen vaan haluatte. Kaikkihan me tunnemme tärkeimmän matemaatisen menetelmän vaikeissa laskutehtävissä, eli tuan kuuluisan onnekkaan arvauksen. No niin. Varhasin mahrollisuus päntiin minulla olisi ollu oppikoulussa, missä Rakastaisen Pekalla oli jo pänti - oman kertomansa mukaan, ja pari kipalettakin sävellettynä. Harjoittelimme yhren ainoan kerran, ja kun kävi melkosen ilmeiseksi, ettei Pekka osannut muuta kun nua mainitut kaks omaa piisiään - minun kolmeani vastaan, päntiajatus unohtui. Tosin Pekalla oli kotonaan ihan oikea treenikellari. Toinen mahrollisuus päntin perustamiseen olisi ollut tyäskennellessäni suuressa Rauhan miälisairaalassa, jossa oli potilaana Präsäsen Ruupeni, jolla oli sähkökitara, nuattiteline, ja paljo, paljo nuatteja. Oli mukava soitella sen sähkökitaralla, vaikka en osannutkaan juur muuta kun Tatuoirun naisen. Siis mää olin siällä sijaishoitajana, ja hän silkkana potilaana. Kun mää lährin kotioni töiren jälkeen, hän jäi öittemään hullujenhuaneelle, ja heristelemmään siälä niitä ikkunoiren kaltereita. Se olis sellaanen kenkäkauppiaan poika, joka oli viättänyt käytännössä koko ikänsä mielisairaalassa, ja saanut siälä tuhansia ja taas tuhansia terapiatunteja - ainakin joka toinen päivä. Kaikki ahristukset oli varmaankin käyty läpi, ja lapsuuskin koluttu lairasta laitaan. Lapsuus oli, tavallaan, kuin kuiviin imettys sukka. Terapeutti oli märissyt unettavalla äänellään tunnista toiseen, ja raporttipinot olivat kasvaneet hiljalleen kattoon saakka. Runsaista terapiaistunnoista hualimatta Ruupen teki ittemurhan eräänä päivänä hukuttautumalla Saimaaseen. Hautajaisissa omaiset oli olleet murehtivinnaan, ja esittäneet osanottojaan, kuten nys tapana niitä sanoa on. Mutta sitten kaikki oli unohtaneet Ruupenin, ja hänen kitaransa oli päätyny kaatopaikalle. Niin se käy. Toinen mahrollinen All Stars -päntin jäsen olisi voinut olla Häpän Jartsu, jonka nimiki viittaa vaikka kintaalla päivän peiliin. Jartsu oli jossakin nuaruutensa vaiheessa soittanut oikeasa päntissäki, ja alkuaikona hänellä riitti mielenkiintoa myäs minun henkentuatteisiin, vaikka hän oli jo pienenä syntyny vamiiksi vanhaksi. Ankea, perin ankea oli Jartsun sialunmaisema.\nJartsu ei kummiskas ollu kitaristina lähelläkään Antsun tasoa, mutta ajoittain hänkin tavottis helposti piisin kun piisin sisääsen tunnelman, sikäli kun mitä ahristuksiltaan kykeni. Jartsu ei koskaan keksinyt mitään uutta, tai omaperäistä - paitti ehkä sähkökäyttöisen hammasarjan (joka tosin oli jo ny keksitty aikaisemmin), ja hän kuunteli erittäin sujuvasti muiren tekemää musiikkia, ja myöhemmin erityisesti sitä parempien ihmisten musaa. Kun hän puhui Mootsartista, hän käytti sanaa Mosse, tuttavallisesti, ihan kun melkein parhaasta kaveristaan. Aina se halusi olla jotakin hianompaa kun olikaan, ja aina se halusi olla myäs sivistyny, tai ainakin saara jonkun hianon tutkinnon. Vanhemapa se koitti oikein opiskella mut eihä siit mitäänhäntä tullu kun vaan kauhia väsy ja nälkä niinku just Tolosen Martalle lukukinkereillä. Minä en ok koskaan tuntenut itteäni kovinkaan sivistyneeksi, vaikka minulla onkin viittä vaille korkein mahrollinen akateeminen tutkinto, ja en om myäskään liiaemmälti liikkunut sivistyneissä piireissä - eli kai ikinä sitten olen enemmänkin kansanmiäs, mikä sai ikäänkuin salavihkaa vilkuilla kotvasen salattua tiatoa, ja mikä viskattiin sitten ulos huutaen:\nAntsu soitti kitaraa melkein aina kun sai sellaisen käsiinsä, ja harjoitteli tuntikausia päivässä sen soittamista, kuten ylläolevassa kuvassa, missä hän tapansa mukaan rämpyttelee minun kitaraani tutkimattomin pojanilmein. Tilu-lilu-lilu-loilaa. Antsu oikein opiskeli oikeaa, hianompaa musiikkia, ja lauloi eukkonsa kanssa mm. Kalsarit -nimisessä yhtyeessä, joka pyrki esittämään sellaista taiteellisempaa musiikkia. Yliopistoväellä on aina ollu tuallaisia taipumuksia, josta nykyisenä esimerkkinä olkoot vaikkapa yhtyeenä Semmarit, tai sitten erilaiset kurkkulaulantakokoonpanot, ja sen semmoiset. Ne ovat sellaisia enemmän tai vähemmän sisäänlämpiäviä systeemejä, jotka verkottuvat maailmaan eri tavoin. Niinpä monissa maailman yliopistoissa öristään kurkkulaulantaa, ja töristellään rikkeriroota, ja ollaan tekemisissä samalla kaikkien kaltaistensa kanssa ympäri maailmaa, ja lähetelään eemaileja sinne sun tänne asian tiimoilta. Mitä erikoisempaa, sitä parempaa. Mää en koskaan päässyt mukaan näihin sisäpiireihin, eikä minua niihin koskaan eres kutsuttukaan, ja niinpä kuljinkin omia polkujani, jonka varrella seisoivat Tannerin Ahvu, Salomaan Hiski, ja lukuisa joukko vastaavanlaisia uurempia kansanartisteja. Antsusta tuli sittemmin jonkinlaanen musiikkimaisteri, eli musiikin opettaja. Voin hyvin kuvitella hänen opettavan jollekin vinninaamaiselle teinille kuinka soitetaan se tilu-lilu-lilu-loilaa niinkuin se pitää soittaa, istuen paskanjäykässä asennossa kitaraa polvilla pirellen, ja näppäillen samalla kiäliä sormilla, kämmen täsmälleen oikeassa kulmassa kiäliin nähren. Voin myäs kuvitella kun nämä samat vinninaamat alkavat lopulta isoakin miästä väsyttää, ja mitenkä se tilu-lilu-lilu-loilaa käy pävä päivältä aina vaan ankeammaksi. Eräänä päivänä Antsukin sitte kattoo vessan peiliin, ja näkee siällä vainajan kasvot, kuten Peltosen Juhanikin näki, ja tiätää siittä kualeman tulleen lähelle. Tai sitten voi nääs käyrä tosinkin: miäs voisi liityä yhtyeeseen Tysharmooninen viila ja kakku, ja rikastuttaa kihvelimusiikin kenreä. Kukaan ei kumminkas oikeestansa tiärä miten ihmisten täsä maailmassa voi nääs käyrä. Esiinnyin mää ittekin eräänä vuanna Antsun ja hänen silloisen eukkonsa kanssa kiertämällä koulujen ala-asteita, joissa hoilattiin laulua: etkö ymmärrä, vaikka sulle kerroin..., ja muitakin hupaasia lastenlauluja. Ehrotin jo ny tuassa vaiheessa etkö ymmärrä - lauluun uusia sanoja laulun, kuten ...että sullekin, kenitaalini näytän... ja niin erelleen ja erelleen, muta en saanut juurikaan vastakakua. Antsun eukko oli tualloin siinä vaiheessa, että ei ymmärtänyt ollenkaan tuallaista kauniin laulun pilaamista. Kun lopettelimme laulamista, pennut ryntäsivät ulisten ulos, ja pianpa jotkut lapsista jo leikkivätkin koulun pihalla läjää ja jyskäpäätä, ja muita lapsuuren riamullisia leikkejä. Kaikista noista lapsista tuli, valitettavasti, aika pian sohvaperunoita, tai ylipainosia nuaria alkoholisteja, joten turhaan menivät nekin veisut. Ne olisi voinu suaraan ajaa pihalle sitä jyskäpäätä tai läjää leikkimään, ja unohtaa saman tien. Päntiä ei kumminkaan syntyny, ei ainakaan Antsun kanssa, ja tuskin sitä eres koetettiinkaan kovinkaan voimaperäisesti. Antsua ei näet kiinnostanut se musiikki, jota mää itte harrastin, kuten lappilaisten joikalaulut, ja uskoisinkin, ettei hän minun lauluistani mitään tiennytkään, kun nääs Kalsarien musiikki veti häntä yhä enemmän ja enemmän pualeensa. Kerran Kalsarit, aina Kalsarit - tai sitten, jos on nääs onni myötä, Tysharmooninen viila ja kakku. Oikeastaan ainut musiikinlaji, jota hän eres hiaman yritti harrastaa minun kanssani oli tua Ameerikan neekereiren räg -musiikki, jota Krosmannin Steehvani kävi kerran esittelemässä Jyväskyläsä, ja niistä piiseistä om mun mieleen jäänyt erityisesti Vestapol, jonka opettelin soittamaan. Jos sinulla on koneessasi Windows Media Player, tai vastaava, voit kuunnella Vestapol -biisin Klikkaamalla tätä linkkiä. Jostakin syystä Antsu ihali Kuupperin Alliissia, ja Pohjolan Pekkaa, ja Tommi -musikaalia, kun minä taas en ihaillut ketään, enkä tuntenut juuri lainkaan ainakaan populaarimusiikkia. Muistan kun Antsu kertoi posket innosta punottaen Pohjolan Pekan hianoista levyistä, ja harakka siittä ja siittä, ja kuinka mää siinä myötäilin häntä, että hianoja olivat passokulut, hianoja - vaikken ollu koskaan kuullut miäheltä yhtään levyä, mutta oli jotenkin mukavaa, että joku oli innostunut jostakin, ja oli ymmärtävinään jotakin eres hiaman paremmin kun me muut. Jumptsipum-pum.Sai vähän ittekin innostua. Mää en kuitenkaan oikeasti rikannut Kalsareista, tai pialoipokkuista, ja mää nys sit kuuntelin rariostakin aina sitä mitä siältä kulloinkin sattui tumaan, ja ymmärsin enklanninkieliset sanatkin yleensä väärin: Lucy in the sky is dying, ja vastavaa. Allaolevasta seekasetin etiketistä näet, että olen myöhemmin korjannut kohran is dying sanoilla with diamonds, ja voit nääs päätellä tästä myäs senkin, että mihinkä ajankohtaan asettuvat omat lauluni Kuka täyttänyt on kärsimysten maljan (eli Turman vaunut) ja Puut pitkät veistetyt sai laivan muaron (eli Laiva), ja noihin aikohin olen myäs laulanut laulun The House of The Rising Sun, sekä Hän on voittamaton, kai sen tiedä (eli Voittamaton). Etiketti kertoo sullem myäs, että olen äänittänyt Irviinin Viuhahruksen, yksinkertaisen purkan, sekä jyrki, jyrki -laulun, mikä on J. Leskisen tuatantoa. Myäs Tuahitorven Alvaari on päässyt mukaan kasetille. Kun tämä jalo musiikintuntemukseni oli jo ny tualloin tuata tasoa, ja kun se ei kumminkas ole siittä juurikaan parantunut vuasien varrella, voi sanoa, että en ole saanut vaikutteita ainakaan populaarimusiikista.\nKun näitä kuvia katselee, täytyy muistaa, että mitään päntiä ei koskaan perustettu, ja tuskin tullaan enään perustamaankaan, sillä se olisi pitänyt tehrä ajoissa - ja otollinen aika on nääs jo ohi. Toisaalta: vaikka täsä kuvatut ihmiset olisivatkin torella olemassa (jollakin ihmeellisellä tavalla), on niiren nimet kuitenkin täysin keksittyjä, koska ne olisivat muutoin (mitä torennäköisimmin) jonkun hakukoneen haarukassa. Mitä taas päntiin tue, onhan se niin, että jokin asia on koko ajan suarastaan tyrkyllä, jotta ihmiset siähen tarttuisivat, mutta kun ne vain seisovat vaan lumottuina, kykenemättä tekemään mitään. Sitten tämä otollinen aika vaan menee ohi, ja tarjoaa jotakin huanompaa kun parempi ei kelvannut. Kun ajattelee koko ihmiselämää, on nääs senkin kulku vähän semmoinen, että aluksi melkein kaikki on tarjolla, mutta aika nopsaan koittaa sekin aika, jolloin tarjolla ei kumminkaan ole muuta kun kivulloinen kualema - jos sitäkään - sillä jo valmiiksi kuallut ei kumminkas oikeasti kuale eres kualleessaan. Lopulta on jäljellä vain yhren miehen päntin torellisuus, ja onneksi nykytekniikalla om mahrollista korvata hankalat soittaja-ihmiset, jotka kuitenkin temppuilisivat monin tavoin, ja osottaisivat milloin mistäkin miältään, ja joitten jorinoihin kyllästyisi pian. Tiatokoneojelmille ei kumminkas tarvitte maksaa palkaakaan. Jokin rumpuojelmahan rummuttaa vaikka maailman tappiin saakka, kun taas ihmis-rumpali väsyy, ja ratkeaa kuiteskin ryyppäämään, tai kärsii masennuksesta ja tekee lopulta ittemurhan. Kyllä koneet aina vänisevät ihmiset voittavat, ja yhren miehen yhtye voi nääs olla valmiiks yksin jo eläessään, ja totuttautua jo nys sitte ikäänkuin etukäteen kalseaan elämään tuanelassa, missä kaikki ovat yksin seulomassa seinähirttään, ikävässä ainaisessa. Ja niin erelleen ja erellleen. Mikään ei kumminkaan tu yllätyksenä miehelle mikä ov varautunut kaikkeen, kuten Simpauttaja sanoi. Ja siunatuksi lopuksi voikin toreta erään lappeenrantalaisen naisen tavoin: Mää olen nääs Riston kans alasti niin paljo kus vaan on mahrollista! Olkaa tekin.


Urheiluseuran varainhankinta taakka vai mahdollisuus? - PDF\nUrheiluseuran varainhankinta taakka vai mahdollisuus?\nDownload "Urheiluseuran varainhankinta taakka vai mahdollisuus?"\n1 Susanna Hellman Urheiluseuran varainhankinta taakka vai mahdollisuus? Metropolia Ammattikorkeakoulu Tradenomi Liiketalouden koulutusohjelma Opinnäytetyö Lokakuu 2014\n2 Tiivistelmä Tekijä Otsikko Sivumäärä Aika Susanna Hellman Urheiluseuran varainhankinta taakka vai mahdollisuus? 35 sivua + 4 liitettä Lokakuu 2014 Tutkinto Tradenomi Koulutusohjelma Liiketalous Suuntautumisvaihtoehto - Ohjaaja Lehtori Iiris Kähkönen Opinnäytetyön tavoitteena oli löytää uusia ideoita ja toimintatapoja urheiluseuran varainhankintaan. Olisi hienoa, jos varainhankinnalla voitaisiin varmistaa, että liikuntaharrastuksen kustannukset pysyvät kohtuullisina. Kohtuulliset kustannukset varmistaisi, että mahdollisimman monella lapsilla ja nuorella olisi mahdollisuus harrastaa urheilua ja liikuntaa, eikä harrastaminen olisi perheen taloudellisesta tilanteesta riippuvainen. Tavoitteena oli jakaa seurojen aktiivisille toimijoille tietoa varainhankinnan mahdollisuuksista sekä oikeista toimintatavoista verotukseen liittyen. Tavoitteena oli myös selvittää, että millainen merkitys varainhankinnalla on urheiluseuran talouteen ja mitä urheiluseuroissa voidaan ja mitä halutaan varainhankintana tehdä. Urheiluseurojen tilinpäätösvertailu osoitti, että varainhankinnalla voi olla merkittävä rooli yhdistyksen taloudenhoidossa. Monipuolisella varainhankinnalla voidaan myös merkittävästi vaikuttaa pelaajilta kerättävien kausimaksujen suuruuteen, tämä tuli hyvin ilmi joukkuevertailussa. Varainhankinta kannattaa pitää riittävän monipuolisena, koska eri henkilöt suhtautuvat eri varainhankinnan vaihtoehtoihin hyvinkin eri tavoin. Työ osoitti, että olisi hyvä saada talkootöihin mukaan riittävästi aktiivisia henkilöitä. Näin voidaan varmistaa, että kaikki työt eivät kasaudu aina samojen henkilöiden harteille. Tarpeeksi aktiivisia henkilöitä tekemässä yhdessä asioita joukkueen tai seuran toiminnan varmistamiseksi takaa sen, että varainhankinta on seuratoiminnan mahdollisuus, eikä se muodostu liian suureksi taakaksi kenellekään! Avainsanat Urheiluseura, yleishyödyllinen yhdistys, varainhankinta\n3 Abstract Author Title Number of Pages Date Susanna Hellman Sports Club Fundraising - a Burden or an Opportunity? 35 pages + 4 appendices October 2014 Degree Bachelor of Business Administration Degree Programme Economics and Business Administration Specialisation option - Instructor Iiris Kähkönen, Senior Lecturer The aim of the present thesis was to find new ideas and approaches to fundraising activities in a sports club. The objective for the fundraising is to ensure that the costs remain reasonable. The goal of the thesis was to collect information about different fundraising opportunities as well as taxation. The aim was also to find out what the importance of fundraising is to the finances of the sports club and what the sports club can and want to do for fundraising. The theoretical background of the thesis focused on taxation of funding and its interpretation, the association's accounts, as well as the various tax laws and the tax authorities' instructions. In the empirical part of the thesis a profit and loss account comparison between two sports clubs was carried out. The second part of the empirical part of the thesis was a qualitative study that explored how individuals and parents have experienced fundraising activities. The survey was carried out as semi-structured interviews via . The financial statements of the sports club showed that the fundraising could be in a significant role in the non-profit association's finances. The versatile fundraising activities could also have a significant influence on the amount of annuity fees collected from the players. Fundraising should be kept sufficiently diversified, because different people react to different fundraising options very differently. It is good if the club succeeds in involving enough active individual in voluntary work. This will ensure that the same people are not always responsible for all the jobs. Enough active people working together for the team and the club ensure that fundraising becomes an opportunity rather than a burden for the sports club. Keywords Sports club, non-profit association, fundraising activities\n4 Sisällys 1 Johdanto Aihe ja tausta Tutkimusongelma ja -kysymykset Työn rajaukset Tutkimusmenetelmä 3 2 Yleishyödyllinen yhdistys Urheiluseura yleishyödyllisenä yhdistyksenä Yleishyödyllisen yhdistyksen verotus Arvonlisäverotus Talkootyön verotus Yleishyödyllisen yhdistyksen kirjanpito Tuloslaskelma Tase Tilinpäätös Toiminnantarkastus 11 3 Yhdistyksen varainhankinta Jäsenmaksut Myyjäiset ja kulutustavaroiden myynti Arpajaiset Saadut lahjoitukset ja testamentit Yritysyhteistyö Avustukset, apurahat ja muut keinot 16 4 Tutkimuksen suorittaminen Varainhankinnan merkitys yhdistyksen talouteen Seuravertailu Joukkuevertailu Laadullisen tutkimuksen suorittaminen 22 5 Tulokset Varainhankinta toimihenkilöiden ja vanhempien näkökulmasta Varainhankinnan muutokset Vapaaehtoistyö Toimenpiteet vähävaraisten perheiden lasten harrastusten tukemiseksi Tuottava varainhankinta ja talkootyö 26\n5 6 Johtopäätökset Varainhankinnan merkitys urheiluseuralle Vapaaehtoisten rekrytointi ja osallistuminen Vähävaraisten perheiden tukeminen Hyväksi koettuja varainhankinnan muotoja 30 7 Lopuksi Työn arviointi Validiteetti ja realibiliteetti Esiin nousseet asiat jatkotutkimukselle 32 Lähteet 34 Liitteet Liite 1. Esimerkki Tuloslaskelma ry Liite 2. Esimerkki Tase Yhdistys ry Vastaavaa Liite 3. Esimerkki Tase Yhdistys ry Vastattavaa Liite 4. Tutkimuskysymykset seuratoiminnassa mukana oleville\n6 1 1 Johdanto Viimeisten 15 vuoden aikana urheiluseurojen järjestämä liikunta on tasaisesti kasvattanut suosiotaan ja esimerkiksi 7 14-vuotiaista jo 55% liikkuu urheiluseurojen järjestämissä harjoituksissa. Poikien ja tyttöjen suosimat lajit poikkeavat toisistaan. Poikien suosimia lajeja ovat jalkapallo, salibandy ja jääkiekko, kun taas tyttöjen harrastuksista löytyy monesti lenkkeily, ratsastus ja tanssi. Pojat ovat tyypillisesti harrastaneet liikuntaa urheiluseuroissa tyttöjä enemmän, mutta tyttöjen liikunnan harrastaminen urheiluseuroissa on lisääntynyt 1990-luvulta lähtien. Kasvua viimeisten 15 vuoden aikana on tullut pääosin joukkuepalloilulajeihin. (Valtion liikuntaneuvosto 2014.) Opinnäytetyön tavoitteena on löytää uusia ideoita ja toimintatapoja urheiluseuran varainhankintaan. Olisi hienoa, jos varainhankinta voisi antaa lapsille ja nuorille mahdollisuuden harrastaa urheilua ja liikuntaa, eikä harrastaminen olisi perheen taloudellisesta tilanteesta riippuvainen. Tavoitteena on jakaa tietoa seurojen aktiivisille toimijoille varainhankinnan mahdollisuuksista sekä tietoa oikeista toimintatavoista esimerkiksi verotukseen liittyen. Tavoitteena on myös selvittää, että millainen merkitys varainhankinnalla on urheiluseuran talouteen ja mitä urheiluseuroissa voidaan ja mitä halutaan, varainhankintana tehdä. 1.1 Aihe ja tausta Aiheen valitsin sen ajankohtaisuuden ja kiinnostavuuden perusteella. Olen itse toiminut useamman vuoden ajan urheiluseurassa joukkueen rahastonhoitajana sekä aktiivisena vanhempana varainhankinnassa. Olen siis läheltä seurannut ja saanut olla mukana tässä haasteellisessa, mutta niin antoisassa työssä, mitä lukuisat vanhemmat tekevät useissa seuroissa, jotta lapsilla ja nuorilla olisi mahdollisuus harrastaa liikuntaa. Opinnäytetyö on ajankohtainen, koska verottaja on tiukentanut omia verotuskäytäntöjään, vaikka laki ei olekaan muuttunut. Verottajan ohjeistukset eivät varainhankintaan liittyen ole kovinkaan selkeät, eivätkä yksiselitteiset, koska verottaja tulkitsee tilanteita tapauskohtaisesti. Laki on osittain vaikeasti tulkittavissa sekä monet verottajan ja eri oikeusasteiden päätökset ovat olleet, jopa asiantuntijoiden mukaan, verolain kanssa ristiriidassa (Loimu 2010, 212). Jos kyseessä on merkittävä hanke, voi olla järkevintä\n7 2 hakea verottajalta asiaan liittyvä ennakkopäätös, joka on kuitenkin niin kallis ( euroa), että aivan pienistä asioista sitä ei yleensä ole syytä pyytää (Loimu 2010, 208). Opinnäytetyön ajankohtaisuutta lisää myös se, että verottajan uusin ohjeistus, Verotusohje yleishyödyllisille yhteisöille A47/200/2014, ilmestyi kesällä Keväällä 2014 julkaistiin myös Opetus- ja kulttuuriministeriön teettämä tutkimus, jossa selvitettiin lasten ja nuorten liikuntaharrastusten kustannuksia. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että harrastusten kustannukset ovat kasvaneet kymmenen vuoden aikana, jopa kaksi- tai kolminkertaisiksi. Kyselyyn vastanneiden perheiden vuosiansiot ovat myös keskiarvona melko korkeat (peräti euroa vuodessa), kun keskimäärin 36% suomalaisista lapsiperheistä ansaitsee vuodessa yli euroa. Tutkimuksen tekijä Puronaho kysyykin oikeutetusti: Onko nyt käynyt tai käymässä niin, että liikuntaseuroissa tapahtuvasta harrastustoiminnasta tulee vain harvojen etuoikeus? (Puronaho 2014.) 1.2 Tutkimusongelma ja -kysymykset Tutkimusongelman määrittelyssä kiteytyy koko opinnäytetyön tarkoitus ja tavoitteet yhteen lauseeseen pitäisi kiteyttää kaikki (Kananen 2008, 51). Tässä opinnäytetyössä tutkimusongelmana on selvittää, millainen merkitys varainhankinnalla on urheiluseuran talouteen ja mitä urheiluseuroissa voidaan ja mitä halutaan, varainhankintana tehdä. Tutkimusongelmaan haetaan vastausta muun muassa seuraavien tutkimuskysymyksien avulla: Miten varainhankinta vaikuttaa yhdistyksen talouteen? Miten seuran toimihenkilöt näkevät varainhankinnan merkityksen? Miten helppoa vapaaehtoistyöhön on saada rekrytoitua henkilöitä? Millaisia toimenpiteitä seurassa on tehty vähävaraisten perheiden lasten harrastusten tukemiseksi? Minkälainen varainhankinta ja talkootyö on järkevintä ja tuottoisinta? Miten varmistetaan se, että kaikilla lapsilla ja nuorilla olisi mahdollisuus harrastaa urheilua. Miten paljon vanhemmat ovat valmiita maksamaan lapsiensa harrastuksesta tai ovatko he halukkaita miten paljon tekemään talkootöitä harrastustoiminnan mahdollistamiseksi. Kysymyksiin ei varmastikaan ole yhtä oikeata vastausta. Jokaisella perheellä on erilainen tilanne ja toisissa perheissä ollaan valmiita panostamaan lasten harras-\n8 3 tuksiin yllättävänkin paljon, kun taas toisissa perheissä rahaa ei kerta kaikkiaan ole. Toiset ovat myös enemmän aktiivisia ja haluavat osallistua talkootöihin ja seuran yhteiseen toimintaan. Monet vanhemmat kokevat, että lapsen harrastus on parhaimmillaan koko perheen harrastus, kun taas osa vanhemmista ei ole edes tavannut lapsen valmentajia. 1.3 Työn rajaukset Työn teoriaosuuteen tutustumisen ohella olen tutkinut erilaisia opinnäytetöitä, jotka käsittelevät yhdistyksien taloudenhoitoa ja toimintaa. Yhdistyksen talouteen ja toimintaan liittyviä opinnäytetöitä on tehty useita, mutta tästä varainhankinnan näkökulmasta ei niinkään. Yhdistysten varainhankinnasta on Maria Huiskonen (2010) tehnyt opinnäytetyön Yhdistyksen varainhankinta - Keinoja pienten ja keskisuurten yhdistysten toiminnan rahoittamiseksi, mutta siinä lähestymistapa on lähinnä viestinnän näkökulma, eikä esimerkiksi verotusta ole huomioitu ollenkaan. Yhdistyksen taloudesta ja sen seurannasta on Enni Jokinen tehnyt vuonna 2014 opinnäytetyön Yhdistyksen talouden seurannan kehittäminen - Tikkurilan Taitoluisteluklubi ry ja myöskin vuonna 2014 on valmistunut Teija Kanervan Budjetointiprosessin kehittäminen - Vantaan Voimisteluseura ry. Opinnäytetyössäni rajaan työni koskemaan lähinnä juuri lasten ja nuorten liikunta- ja urheiluharrastusta, koska aikuisten kilpaurheilu on jo lähempänä liiketoimintaa, sekä siellä on aivan eri taloudellinen tilanne monien sponsorointi- ja yritysyhteistyösopimuksien myötä. Opinnäytetyössäni on otettu mukaan myös yhdistyksen taloudenhoito ja verotukseen liittyvät lait ja säädökset, nämäkin nimenomaan tästä varainhankinnan näkökulmasta. Yhdistyksen tuloslaskelmaa ja tasetta, sekä tilinpäätös on esitelty, jotta on saatu teoreettinen pohja yhdistyksien taloudenvertailuun. 1.4 Tutkimusmenetelmä Laadullisessa tutkimuksessa pyritään kuvaamaan jotain ilmiötä, antamaan teoreettisesti mielekäs tulkinta jollekin ilmiölle tai ymmärtämään tiettyä toimintaa. Laadullisessa tutkimuksessa on tärkeää, että henkilöt, joilta tietoa kerätään, tietävät tutkittavasta asiasta mahdollisimman paljon ja heillä on siitä kokemusta. Tutkimusraportissa on myös kerrottava, miten haastateltavat on valittu sekä se, miten valinta täyttää tarkoitukseen sopivuuden kriteerit. (Tuomi & Sarajärvi 2009, ) Kvalitatiivisessa tutkimuksessa\n9 4 ei pyritä yleistyksiin, vaan tarkoituksena on ilmiön kuvaaminen ja mielekkään tulkinnan antaminen (Kananen 2008, 24). Laadullinen tutkimus sopii tähän opinnäytetyöhön hyvin, koska tarkoituksena on selvittää, miten urheiluseuroissa toimitaan varainhankinnan osalta ja mikä toimintaa ohjaa. Tärkeänä osana opinnäytetyötäni ja sen laadullista tutkimusta on muutamille seuran toimihenkilöille ja pelaajien vanhemmille lähetetty lomakehaastattelu. Haastattelu toteutetaan sähköpostin välityksellä, puolistrukturoituna teemahaastatteluna. Tarkoituksena on myös selvittää, onko seurassa mahdollisesti käytössä jonkinlaista tukimuotoa vähävaraisille lapsille/nuorille, tai koetaanko sitä edes tarpeelliseksi. Varainhankinnan merkitystä urheiluseuran talouteen selvitetään myös kahden eri urheiluseuran tilinpäätöstietojen perusteella. Tilinpäätöstietojen perusteella vertaillaan seurojen tilannetta, ja sitä miten varainhankinta vaikuttaa yhdistyksen talouteen ja toimintaan. Vertaillaan myös kahden saman seuran, mutta eri joukkueen tilinpäätöstä, jotta nähdään, onko merkitystä sillä, miten aktiivisia henkilöitä joukkueen taustahenkilöissä on. 2 Yleishyödyllinen yhdistys Suomi on yhdistyksien luvattu maa, kuulee monesti sanottavan. Suuri osa suomalaisista on jäsenenä ainakin yhdessä yhdistyksessä, monet jopa useissa. Suomen perustuslakiin on kirjattu, että jokaisella on yhdistymisvapaus. Yhdistymisvapauteen sisältyy oikeus perustaa yhdistys, kuulua tai olla kuulumatta yhdistykseen sekä oikeus osallistua yhdistyksen toimintaan (PL 13 ). Yhdistys voi olla joko rekisteröity tai rekisteröimätön. Patentti- ja rekisterihallituksen mukaan rekisteröityjä yhdistyksiä yhdistysrekisterissä on noin (Patentti- ja rekisterihallitus.) Yhdistysrekisterin tietojen mukaan liikunta laajasti käsittäen Suomessa on noin liikuntatoimeen liittyvää yhdistystä, kun taas kuntien näkemysten mukaan liikuntaseuroja on noin (Valtion liikuntaneuvosto 2014). 2.1 Urheiluseura yleishyödyllisenä yhdistyksenä Perinteinen urheiluseuratoiminta on tyypillisesti ja pääsääntöisesti yleishyödyllistä toimintaa, esimerkiksi junioritoiminnan ja kilpailutoiminnan muodossa. Urheiluseurojen\n10 5 verottomana toimintana on mm. jäsen-, lisenssi-, kilpailu- ja sarjamaksujen kerääminen, avustuksien ja lahjoitusten saaminen sekä läheisesti seuran tarkoituksen toteuttamiseen liittyvät maksulliset urheilukoulutoiminnat, kuten esimerkiksi jalkapallokoulu ja juoksukoulu. (Verohallinto 2014.) Urheilutoiminta on joltain osin kehittynyt yhä ammattimaisemmaksi. Laajaa ammattiurheilutoimintaa ei lähtökohtaisesti voida verotuksessa pitää yleishyödyllisenä toimintana, vaan se luokitellaan liiketoiminnaksi. Jos urheiluseura harjoittaa suuressa mittakaavassa ammattiurheilua ja yleishyödyllinen toiminta jää vähäiseksi, voi seura menettää yleishyödyllisyysstatuksensa. Joissakin palloilulajeissa on ammattiurheilua edistävä toiminta jo yhtiöitetty erilliseksi osakeyhtiöksi. Yleishyödyllinen yhteisö voi helpommin säilyttää yleishyödyllisyysstatuksen, kun elinkeinotoiminta siirretään erilliseen osakeyhtiöön. (Verohallinto 2014.) Yhdistyksen yleishyödyllisyys arvioidaan verotuksessa. Arvioinnin perusteina on yhdistyksen säännöt sekä sen todellinen toiminta. Pääsääntönä on, että vain rekisteröity yhdistys voidaan määritellä yleishyödylliseksi. Rekisteröimätöntä yhdistystä pidetään verotuksessa yhtymänä ja sen tuloa verotetaan jäsenten tulona. (Verohallinto a.) Yhdistyksen on lisäksi täytettävä kaikki seuraavat kriteerit, jotta sitä voidaan verotuksessa pitää yleishyödyllisenä: - Yhdistys toimii yksinomaan ja välittömästi yleiseksi hyväksi aineellisessa, henkisessä, siveellisessä tai yhteiskunnallisessa mielessä. - Yhdistyksen toiminta ei kohdistu vain rajoitettuihin henkilöpiireihin. - Yhdistys ei tuota toiminnallaan siihen osalliselle taloudellista etua kohtuullista suurempana palkkana tai muuna hyvityksenä. (TVL 22.) Kun yhdistyksen yleishyödyllisyyttä arvioidaan, kiinnitetään huomio yhdistyksen tosiasialliseen toimintaan. Yhdistys ei tule yleishyödylliseksi vain sääntöjen perusteella, vaan sen on myös toimittava niiden mukaisesti. Yhdistystä ei voida pitää yleishyödyllisenä, jos liiketoiminnasta muodostuu merkittävä osa sen toimintaa tai jopa toiminnan painopiste. (Verohallinto a.)\n11 6 2.2 Yleishyödyllisen yhdistyksen verotus Yleishyödyllistä yhdistystä ei ole vapautettu veronmaksusta kokonaan (Verohallinto b). Yleishyödyllinen yhdistys on verovelvollinen saamastaan elinkeinotulosta, sekä tuloverolain että arvonlisäverolain mukaan. Lisäksi se on verovelvollinen muuhun kuin yleiseen tai yleishyödylliseen tarkoitukseen käytetyn kiinteistön tai kiinteistön osan tuottamasta tulosta kunnalle ja seurakunnalle (TVL 23 ). Elinkeinotulon osalta veroprosentti on 20 vuonna 2014 ja kiinteistöstä saadusta tulosta veroprosentti vuonna 2014 on 7,67 (TVL 124 ja 124a ). Yleishyödyllisen yhdistyksen elinkeinotulona, eli siis veronalaisena, ei pidetä: - yhdistyksen toimintansa rahoittamiseksi järjestämistä arpajaisista, myyjäisistä, urheilukilpailuista, tanssi- ja muista huvitilaisuuksista ja muusta niihin verrattavasta toiminnasta eikä edellä mainittujen tilaisuuksien yhteydessä harjoitetusta tarjoilu-, myynti- ja muusta sellaisesta toiminnasta saatua tuloa; - jäsenlehdistä ja muista yhteisön toimintaa välittömästi palvelemista julkaisuista saatua tuloa; - adressien, merkkien ja korttien tai muiden sellaisten hyödykkeiden myynnin muodosta suoritetusta varojenkeräyksestä saatua tuloa; - bingopelien pitämisestä saatua tuloa. (TVL 23.) Elinkeinotulona ei myöskään yleensä pidetä sellaista tuloa, jonka yleishyödyllinen yhdistys saa esimerkiksi pienimuotoisesta tuotteiden myynnistä tai muusta vähäisestä toiminnasta, jonka tarkoitus on yhdistyksen tai säätiön oman toiminnan rahoittaminen. Myyntiä voidaan kuitenkin pitää elinkeinotoimintana, jos se on laajamittaista ja kohdistuu tavanomaisiin kulutustuotteisiin (esimerkiksi keksit, sukat, ilotulitteet yms.). (Verohallinto c.) On myös huomioitava, että yhdistys voi joutua maksamaan veroa, vaikka sen kokonaistulos olisi nolla. Jos yhdistyksen harjoittama veronalainen elinkeinotoiminta tai kiinteistöjen vuokraus tuottaa voittoa, on siitä maksettava veroa. Elinkeinotoiminnan tuotoista voi vähentää vain elinkeinotoiminnan kuluja sekä kiinteistön tuotoista vain kiinteistönvuokraukseen liittyviä kuluja. Yhdistyksen yleishyödylliseen toimintaan liittyvät kulut eivät ole vähennyskelpoisia veronalaisista tuotoista. (Verohallinto b.)\n12 7 Yleishyödyllinen yhteisö on perintö- ja lahjaverotuksessa verovapaa (PerVL 2 ). Tämän johdosta usealle yhteisölle saadut lahjat sekä testamentatut omaisuudet voivat olla merkittävä tulonlähde Arvonlisäverotus Yleishyödyllisen yhteisön määritelmää ei arvonlisäverolaissa ole, vaan laissa viitataan tuloverolakiin. Yleishyödyllinen yhteisö on verovelvollinen vain elinkeinotulostaan. Yleishyödyllisen yhteisön harjoittama toiminta, jota se harjoittaa välittömästi yleishyödyllisen tarkoituksensa toteuttamiseksi, ei pidetä sen elinkeinotoimintana, eikä siitä saadusta tulosta ole myöskään suoritettava arvonlisäveroa. (Murtomäki 2010, 26.) Vähäinen liiketoiminta on jätetty arvonlisäverotuksen ulkopuolelle, eikä siis vähäisestä verollisesta myynnistä aiheudu verovelvollisuutta (Murtomäki 2010, 24). Jos yleishyödyllisen yhteisön elinkeinotoiminnan liikevaihto, yhdessä muiden vähäisen toiminnan rajaa laskettaessa otettavien myyntien kanssa, on vähintään 8500 euroa tilikaudessa, yhteisö on verovelvollinen lain nojalla ja sen on ilmoittauduttava verovelvolliseksi. Kun tilikauden myynti eli yhdistyksen osalta elinkeinotoiminta ylittää vähäisen toiminnan rajan, muuttuu koko tilikauden myynti verolliseksi. (Murtomäki 2010, 27.) Verovelvollinen, jonka tilikauden veroton liikevaihto jää alle euroa, on oikeutettu alarajaan liittyvään huojennukseen. Huojennus koskee kaikkia yritysmuotoja, eli siis myös yleishyödyllisiä yhdistyksiä. Tilikauden liikevaihdon ollessa enintään euroa, verovelvollinen saa huojennuksena takaisin kaikki tilikaudelta tilittämänsä arvonlisäverot. Liikevaihdon ollessa yli euroa, mutta alle euroa, verovelvolliset saavat takaisin osan tilittämistään arvonlisäveroistaan. (Murtomäki 2010, 44.) Talkootyön verotus Yleishyödyllisten yhteisöjen toiminta pohjautuu paljolti vapaaehtoistoimintaan sekä talkootyön käyttöön (Verohallinto 2014). Verohallinto on vuonna 2005 antanut ohjeen talkootyön verotuksesta, sekä vuonna 2014 tuli uusi verotusohje, jossa joltain osin on päivitettyä tietoa talkootyön verotuksesta. Ohjeessa kerrotaan, että verolainsäädännössä ei ole erityistä talkootyön määritelmää, vaan asia arvioidaan tapauskohtaisesti. Ohjeissa on eri tapauksista useita esimerkkejä, joista voi olla hyötyä oman yhdistyksen\n13 8 tilannetta miettiessä. Vastikkeellinenkin työ voi tietyin edellytyksin olla talkootyötä. Huomioitaviksi tulevat tällöin se, miten vastike määräytyy sekä vastikkeen saaja sekä työ- ja verolainsäädännön säännökset. Tilanteet voidaan jakaa erilaisien veroseuraamuksien mukaisesti kolmeen ryhmään: 1. talkootyö, josta ei koidu veroseuraamuksia saajalle; 2. talkootyö, josta saatu palkkio on palkkion saaneen yleishyödyllisen yhteisön veronalaista elinkeinotuloa, sekä 3. työ, josta saatu palkkio on työn tekijän veronalaista tuloa. (Verohallinto 2005.) Talkootyön verotuksessa lähtökohtana on työsuorituksen luonteen arviointi. Verottajan ohjeistuksen mukaan verotonta talkootyötä voi olla ainoastaan perinteinen talkootyö, joka on vastikkeetonta ja vapaaehtoista sekä tietyin edellytyksin yleishyödyllisen yhdistyksen hyväksi tehty työ. Verottajan ohjeessa on talkootöiden työsuorituksista tehty jaottelu neljään ryhmään ja näitä ovat 1. perinteinen talkootyö, 2. yhdistyksen lukuun tehtävä vastikkeeton talkootyö (välitön työ), 3. rekisteröidyn yleishyödyllisen yhdistyksen nimissä kolmannen osapuolen lukuun tehtävä vastikkeellinen työ (välillinen työ), joka voi olla 1. yhdistyksen veronalaista elinkeinotoimintaa, 2. työtä, josta maksettu palkkio on työn suorittavan henkilön palkkaa tai työkorvausta, tai 3. verotonta talkootyötä, 4. kolmannen osapuolen lukuun tehty työ, josta saatu palkkio lahjoitetaan edelleen (palkkion lahjoittaminen). (Verohallinto 2005.) Toiminta, jossa käytetään palkatonta työvoimaa, ei siis ole automaattisesti yleishyödylliselle yhteisöllekään verovapaata talkootoimintaa. Talkootyövoiman avulla harjoitettu toiminta voi muodostua yleishyödyllisen yhteisön veronalaiseksi elinkeinotoiminnaksi, jos toiminta on jatkuvaa tai se kilpailee yritysten tarjoamien palvelujen tai yritysten myymien tavaroiden kanssa. (Verohallinto b.) Yhdistykset voivat teettää jäsenillään talkootyötä, johon toimeksianto on saatu ulkopuoliselta työn teettäjältä. Yhdistys saa tällaisesta talkootyöstä korvauksen tilaajalta eli työn teettäjältä. Korvaus tälläisestä työsuorituksesta on verovapaata tuloa tietyin edel-\n14 9 lytyksin. Jos korvaus tulee työntekijän hyödyksi eikä yhdistyksen, kyse on silloin normaalista palkkatulosta. Talkootyön verotuksessa joudutaan arvioimaan sitä, onko talkootyöstä saatu korvaus yleishyödyllisen yhdistyksen vai sen hyväksi työtä tekevän jäsenen tuloa. Kyse voi olla yhdistykselle maksetusta korvauksesta vain, jos yhdistys vastaa talkootyön tekemisestä, eikä toimeksiantaja yleensä johda ja valvo talkootyötä. Työ on monesti tilapäistä ja sellaista jokamiehen työtä, joka ei edellytä erityistä ammattitaitoa. (Verohallinto 2005.) Talkootyöstä saatu korvaus tulee käyttää yleishyödyllisen toiminnan tukemiseen niin, että talkootyöstä saatu hyöty jaetaan osallistujia laajemmalle piirille. Tuottoja ei siis saa korvamerkitä esimerkiksi niin, että niillä tuetaan vain talkootyöhön osallistuneiden jäsenten matkaa tai muita kustannuksia. Jos talkootyönä tehtävä toiminta täyttää nämä verovapaan talkootyön kriteerit ja korvaus maksetaan suoraan yhdistykselle, sitä ei veroteta työhön osallistuvan yhdistyksen jäsenen palkkana. (Verohallinto 2005.) 2.3 Yleishyödyllisen yhdistyksen kirjanpito Kirjanpidon tuottaman informaation keskeisiä hyödyntäjiä ovat monesti ulkoiset sidosryhmät, joille kohdistettu laskentainformaatio, kuten tilinpäätös ja veroilmoitus ovat lakisääteisiä. Kirjanpidosta saatavaa informaatiota käyttää myös yhteisön johto apuna sisäisen päätöksen teon ja tarkkailun tukena. Yleishyödyllisessä yhdistyksessä ei ole niinkään tärkeää selvittää, onko yhdistys tuottanut voittoa, vaan se miten yhteisön varoja on hoidettu. Yhdistyksen tekemä tilitys osoittaa sen, miten tehokkaasti ja millä voimavaroilla yhdistys on toteuttanut aatteellista toimintaansa. (Perälä & Perälä 2006, ) KPL 1:1 :n mukaan kirjanpitovelvollisuus koskee kaikkia, jotka harjoittavat liike- tai ammattitoimintaa. Lain kohdassa on myös erikseen mainittu, että kirjanpitovelvollisuus koskee aina myös yhdistyksiä. Näin ollen jokaisen yhdistyksen on järjestettävä kirjanpitonsa, vaikka eivät harjoittaisikaan liiketoimintaa. (Kirjanpitolaki 1997.) Yhdistyksien on soveltuvien osin noudatettava kirjanpitolakia, pidettävä kahdenkertaista kirjanpitoa sekä noudatettava hyvää kirjanpitotapaa (Perälä & Perälä 2006, 74). Pienenkin yhdistyksen kirjanpito tulisi antaa tehtäväksi sellaiselle henkilölle, jolla on riittävät kirjanpitotaidot. Jos yhdistyksen lähipiiristä ei löydy ketään kirjanpitotaitoista, kannattaa työ teettää vaikka tilitoimistossa. (Loimu 2010, 111.)\n15 Tuloslaskelma Kirjanpitoasetuksessa on kaava, joka mukaan yleishyödyllisen eli toisin sanoen aatteellisen yhteisön tuloslaskelma laaditaan. Pienet yhdistykset, joihin myös kuuluu suuri osa urheiluseuroista, voivat kuitenkin toiminnassaan käyttää kevennyttyä mallia. (KPA 1:3.) Liitteenä on (liite 1) esimerkki pienen yhdistyksen tuloslaskelmasta, joka pienellä muokkauksella soveltuu suurimmalle osalle urheiluseuroja. Esimerkki on muokattu yhdistystiedon internet-sivulta löytyvän mallin avulla. Kunkin ryhmän tuotot ja kulut on esitettävä riittävästi eriteltyinä tuloslaskelmassa tai sen liitteenä. Aatteellisen yhteisön tuloslaskelmakaavassa varainhankinnan tuotot ja kulut esitetään omana pääryhmänään. (KPA 1:3.) Yleishyödyllisen yhdistyksen on kuitenkin hyvää kirjanpitotapaa noudattaakseen esitettävä myös varainhankinnan sekä sijoitus- ja rahoitustoiminnan ryhmäkohtaiset tuotto- ja kuluerät omina summasaldoinaan. Vertailutietona tuloslaskelman rinnalla tilinpäätöksessä esitetään vastaava laskelma edelliseltä tilikaudelta. (Perälä & Perälä 2006, ) Mahdollinen liiketoiminnan harjoittaminen, josta yhdistys on verovelvollinen sekä tuloverotuksen että arvonlisäverotuksen osalta, tulee kirjanpidossa selvästi erottaa muusta verottomasta varainhankinnasta. Liiketoiminnasta tulee pitää erillistä kirjanpitoa, josta tilinpäätöksen yhteydessä bruttotulot ja bruttokulut siirretään yhdistyksen kirjanpitoon varainhankinnan ryhmään. Liiketoiminnan kirjanpidossa käytetään liiketoiminnan tuloslaskelmakaavaa. Veroilmoitusta jättäessä tulee varmistaa, että tuloslaskelmasta erottuu selvästi verollinen toiminta ja veroton toiminta. Huolimattomasti laadittu tuloslaskelma voi johtaa siihen, että koko varainhankintaa verotetaan aiheettomasti. (Valo ry.) Tase Tilinpäätökseen sisältyy tase, joka kuvaa yhteisön tilinpäätöspäivän taloudellista tilannetta (KPL 3:1 ). Tase on laskelma, jonka vastaavaa puolella on kirjanpitovelvollisen varat ja vastattavaa puolella pääomat. Vastattavaa puoli osoittaa mistä rahat on saatu ja vastattavaa puoli sen, miten varat on sijoitettu. (Perälä & Perälä 2006, 128.) Kaikkien yhteisöjen tase laaditaan lähtökohtaisesti KPA 1:6 kaavan mukaan. Pienen yhdistyksen tasekaava on käytännössä yksinkertaisempi, kuin kirjanpitoasetuksen mukainen kaava (Perälä & Perälä 2006, 134). Liitteenä (liite 2 ja 3) on esimerkki pienen\n16 11 yhdistyksen taseesta, johon mallia on otettu yhdistystiedon internet-sivulta. Mallia pystyy hyvin hyödyntämään pienen yhdistyksen tai urheiluseuran taseena Tilinpäätös Tilikauden lopussa tilikauden kirjanpito päätetään tilinpäätöstileille ja laaditaan tilinpäätös. Kirjanpitolain mukaan yhdistyksen tilinpäätös sisältää: - tuloslaskelman, joka kuvaa tuloksen muodostumista tilikaudella - taseen, joka kertoo tilinpäätöspäivän taloudellisen tilanteen - liitteenä ilmoitettavat tiedot eli tilinpäätöksen liitetiedot (KPL 3:1 ). Näiden lisäksi tilinpäätöstä varmentamaan on laadittava tase-erittelyt, joissa eritellään omaisuus- ja velkaerät, sekä liitetietojen erittelyt, joissa eritellään liitetiedot (KPL 3:13 ). Tase-erittelyt eivät ole osa rekisteröitävää ja julkistettavaa tilinpäätöstä (Perälä & Perälä 2006, 78). Tilinpäätökselle on kirjanpitolaissa asetettu kolme yleistä periaatetta, jotka ohjaavat tilinpäätöksen laatijaa tulkinnanvaraisissa tapauksissa: - hyvän kirjanpitotavan noudattaminen (KPL 1:3 ) - oikeat ja riittävät tiedot toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta (KPL 3:2 ) - yleiset tilinpäätösperiaatteet, joita ovat mm. oletus toiminnan jatkuvuudesta, johdonmukaisuus, sisältöpainotteisuus, varovaisuuden periaatteen noudattaminen, tilinavauksen perustuminen edelliseen taseeseen sekä suoriteperusteinen kirjanpito (KPL 3:3 ; Perälä & Perälä 2006, 78) Toiminnantarkastus Yhdistyslain mukaan tulee yhdistyksen hallinto ja talous tarkistaa vuosittain (YhdL. 38 ja 38a ). Suurissa yhdistyksissä tarkastuksen suorittaa tilintarkastaja, kun taas pienissä yhdistyksissä tarkastuksen voi suorittaa myös toiminnantarkastaja. Tilintarkastuslaissa määritellään rajat, jonka mukaan yhdistys on suuri. Jos seuraavista rajoista täyttyy vähintään kaksi, on yhdistykseen valittava tilintarkastaja: - vuosivaihto on yli euroa\n17 12 - taseen loppusumma on yli euroa - palveluksessa on keskimäärin yli kolme henkilöä. (Tilintarkastuslaki 4.) Tilintarkastajan tulee olla KHT- tai HTM-tutkinnon suorittanut ammattilainen. Toiminnantarkastajalla ei ole muodollisia pätevyysvaatimuksia, joten tehtävään kelpaa myös maallikko. Aivan ketä tahansa tehtävään ei kuitenkaan voida valita, eikä kannattakaan, koska Yhdistyslain mukaan toiminnantarkastajalla tulee olla sellainen taloudellisten ja oikeudellisten asioiden tuntemus, kuin se yhdistyksen toimintaan nähden on tarpeellista. (YhdL 38 a.) 3 Yhdistyksen varainhankinta Varainhankinta on monesti tärkeässä roolissa yhdistysten talouden hoidossa. Yhdistyksillä on käytössään useita eri varainhankinnan keinoja ja usein onkin järkevintä toteuttaa useita eri varainhankinnan muotoja. Keinoja siis yhdistyksillä on, mutta he tarvitsevat kuitenkin aktiivisia toimijoita hoitamaan varainhankintaa. Varainhankinta voi olla aikaa ja vaivaa vaativaa työtä riippuen siitä, onko yhdistyksessä asiaan aktiivisesti paneutuneita jäseniä. Jotkin yhdistykset eivät välttämättä harjoita varainhankintaa paljoakaan, vaan silloin käytännössä harrastajat tai heidän vanhempansa maksavat toiminnan kulut jäsenmaksuina ja kausimaksuina. Toiset yhdistykset taas toimivat hyvinkin aktiivisesti varainhankinnan parissa, myyvät tuotteita ja palveluja, hankkivat tukijoita ja lahjoittajia sekä hakevat avustuksia. Alla olevassa sarjakuvassa on hyvin kuvattu sitä tilannetta, mikä monissa yhdistyksissä ja urheiluseuroissa käydään kauden alkaessa tai toimintaa suunniteltaessa. Sarjakuvassa otetaan hyvin huomioon se, että varainhankintaan on eri vaihtoehtoja, sekä myös volyymin merkitys. Kyseinen kuva on arpamyyntiä järjestävän Valo ry:n nettisivulta löytyvästä markkinointimateriaalista, joten tietysti siinä korostetaan arpamyynnin helppoutta muihin vaihtoehtoihin verrattuna.\n18 13 Kuvio 1. Sarjakuva varainhankinnasta ja arpamyynnistä (Valo ry). 3.1 Jäsenmaksut Lähes kaikki yhdistykset perivät jäseniltään jäsenmaksua, joka onkin useiden yhdistyksien pääasiallinen rahoituslähde. Jäsenmaksun suuruuden päättää yleensä yhdistyksen kokous. (Perälä & Perälä 2006, ) Yhdistyksen hallituksella on yleensä aika selkeä käsitys jäsenmaksun suuruudesta ja se mitoittaa talousarvion ja toimintasuunnitelman sen mukaan. Jäsenmaksun nostamista myös pidetään vaikeana, monesti jäsenet vastaustavat sitä, ei niinkään sen rahan vaan periaatteen vuoksi. Tämän johdosta useat yhdistykset pyrkivät pitämään jäsenmaksunsa melko vakiona, eikä sitä myöskään helposti alenneta. (Loimu 2010, 105.) Kannatusjäsenmaksut voivat myös olla yhdistykselle hyvä lisä varainhankintaan. Monet saattavat olla halukkaita tukemaan yhdistyksen toimintaa rahallisesti. Kannatusjäsen maksaa usein korotettua jäsenmaksua. Kannatusjäsenenä voi olla yksittäinen henkilö tai vaikkapa yhteisö. (Yhdistysavain 2014.)\n19 Myyjäiset ja kulutustavaroiden myynti Yleishyödyllinen yhteisö voi TVL 23.3 :n 1 kohdan mukaan toimintansa rahoittamiseksi järjestetyn tilaisuuden, esimerkiksi urheilukilpailun yhteydessä pitää kahvilaa, kioskia tai ravintolaa ja niissä myydyistä tuotteista saadut tulot ovat yhteisölle verovapaita. Tapauksissa, joissa myyntiä on lähinnä yhteisön omille jäsenille ja on pienimuotoista, on myyntitoiminnasta saatu tulo yleensä yhteisön verovapaata tuloa. (Verohallinto 2014.) Muussa yhteydessä harjoitetusta kioski- ja ravintolatoiminnasta saatuja tuloja pidetään lähtökohtaisesti yhteisön elinkeinotoiminnan tuloina. Elinkeinotoiminnalle tyypillistä on, että asiakkaina on muutkin kuin yhteisön jäsenet, toiminta on jatkuvaa ja se tapahtuu kilpailuolosuhteissa. (Verohallinto 2014.) Urheiluseurat harjoittavat usein varainhankintanaan tavanomaisten kulutustavaroiden myyntiä. Tämän myynnin veronalaisuus arvioidaan kokonaisarviointina elinkeinotoiminnan tunnusmerkkien perusteella, eikä sitä voida ratkaista pelkästään euromääräisillä rajoilla. Elinkeinotoiminnaksi katsotaan lähtökohtaisesti toiminta joka on jatkuvaa, sekä tuotteet kilpailevat muiden markkinoilla olevien tuotteiden kanssa. Tällaisten tuotteiden myyntiä pidetään elinkeinotoimintana, vaikka tuotteissa olisi yhteisön logo. (Verohallinto 2014.) Yleishyödyllisen yhteisön pienimuotoinen ja palkattomalla työvoimalla toteutettu hyödykemyynti voi olla yhteisön verovapaata varainhankintaa. Tuotteiden ostoon liittyy ostajan näkökulmasta selkeä tukemistarkoitus. Tukemistarkoitus ilmenee esimerkiksi siten, että tuotteista peritään ylihintaa verrattuna normaaleihin markkinahintoihin. Myynti tapahtuu talkootyönä eikä myyntiä varten ole pysyvää liikepaikkaa. Toiminnan tulee myös olla satunnaista eikä sitä harjoiteta suunnitelmallisesti. (Verohallinto 2014.) 3.3 Arpajaiset Tavara-arpajaisilla tarkoitetaan arpajaisia, joissa voi voittaa tavaraa tai tavaraan taikka palveluihin vaihdettavissa olevia lahja- ja tai ostokortteja (Verohallinto 2011). Arpojen myyntiä suunnitellessa kannattaa juuri palkintoihin panostaa, jotta saa ihmiset innostumaan arpojen ostamisesta (Yhdistysavain 2014). Luvan tavara-arpajaisten järjestämiseen voi saada rekisteröity yhdistys tai muu yhteisö, jolla on yleishyödyllinen tarkoitus ja jonka kotipaikka on Suomessa. Tavara-arpajaislupa on maksullinen (59 vuonna\n20 poliisin palveluhinnaston mukaan) ja sitä haetaan kirjallisesti poliisilta. Lupa voidaan myöntää enintään kuudeksi kuukaudeksi. (Yhdistystieto.) Yleishyödyllinen yhdistys voi järjestää pienet tavara-arpajaiset ilman lupaa, jos arpojen yhteenlaskettu myyntihinta on enintään 2000 euroa ja jos arpojen myynti ja voittojen jako tapahtuu samassa tilaisuudessa. Miniatyyriarpajaisia joivat järjestää myös työyhteisöt sekä harrastusryhmät, eikä niidenkään järjestämiseen tarvita arpajaislupaa. Miniatyyriarpajaisissa arpojen myyntihinta ei saa ylittää 500 euroa ja myös näissä arpojen myynnin ja palkintojen arvonta on tapahduttava samassa tilaisuudessa. Molemmissa voittojen arvon on oltava vähintään 35% arpojen yhteenlasketusta myyntihinnasta sekä pienimmän voiton on oltava vähintään yhtä suuri kuin arvan hinta. Pien- ja miniatyyriarpajaisista ei tarvitse maksaa veroa. (Verohallinto 2011; yhdistystieto; Perälä & Perälä 2006, 320.) Urheiluseurojen varainhankintaan on myös tarjolla urheilujärjestöjen organisoimana tavara-arpojen myyntiä. Urheilun Unelma-Arvasta kerrotaan, että se on, Valo, Valtakunnallisen liikunta- ja urheiluorganisaatio ry:n ja 16 muun urheilujärjestön käynnistämä Suomen suurin ja monipuolisin tavara-arpajainen, jonka tavoitteena on kerätä yli 2 miljoonaa euroa kaikkien lajien urheiluseuroille sekä lasten ja nuorten urheilun tukemiseen (Valo ry). Unelma-arpa on helppo tapa urheiluseuroille varainhankintaan, koska seuran tehtäväksi jää pelkästään myyminen. Tavara-arvoissa on lisäksi hyvä tuotto, joten melko pienellä vaivalla saa toteutetuksi varainhankintaa. 3.4 Saadut lahjoitukset ja testamentit Yleishyödyllinen yhteisö on perintö- ja lahjaverotuksessa verovapaa (PerVL 2 ). Yhdistys voi saada lahjoituksen tai testamentin, jotka yleensä ovat kertaluonteisia ja aina vastikkeettomia. Lahjoituksen antajana voi olla joko yksityinen henkilö tai yritys. Lahjoitus voi olla joko rahaa, muuta omaisuutta tai esimerkiksi työsuorituksia. Lahjoituksen tai testamentin antaja voi asettaa lahjoitetun omaisuuden tai sen tuoton käytölle erityismääräyksiä, joihin vastaanottaja sitoutuu ottaessaan lahjoituksen vastaan. (Perälä & Perälä 2006, 261.) Tuloslaskelmassa lahjoitukset kirjataan yleensä varainhankinnan pääryhmään. Jos lahjoitus on toiminnan kannalta poikkeava, kertaluonteinen ja olennainen (KPL 4:2 ),


Home&Found | Asunto Tammisaaren Dragsvikin puistokujalla\nAsunto Tammisaaren Dragsvikin puistokujalla\nHöghus • Tammisaari\nVelaton hinta 119 000 €, yhtiövastike noin 387 €\n4 h + k, päätyasunto toisessa kerroksessa, rauhallinen sijainti\nVisningstider: La 11.6. klo 10-15\nValoisa remontoitu päätyasunto toisessa kerroksessa, rauhallinen sijainti. 1950-luvulla rakennettu pienkerrostalo kivassa taloyhtiössä harjanteella, lähellä Tammisaaren keskustaa. Valokuitu. Hyvä liikenneyhteydet. Lähellä päiväkotia ja kouluja.\nVapautuu syksyllä, tulossa myyntiin.\nDragsvikin puistokuja 8, as 6\nHyvin remontoitu. Katto, julkisivu, putkiremontti tehty. Sisäpinnat uusittu.


Eris Von Sin: Se tunne, kun tiedostat hymyileväsi onnistumisen tunteen vallassa.\nSe tunne, kun tiedostat hymyileväsi onnistumisen tunteen vallassa.\nSain ihanan sähköpostiviestin sunnuntai-illan tylsyyden jälkeen ..\nLaitoin siis kolmeen eri liikkeeseen ( Backstreet, Cybershop & Morticia ) sähköpostia,\nolisiko mahdollista päästä malliksi ja jo maanantaina minulle vastattiin yhdestä niistä,\neli siis Backstreetilta minulle vastattiin jo seuraavana päivänä ! :'-)\n" Moikka! Mielellään käytettäisiin sua mallina!\nKatsotaan jos lähiaikoina tulisi lisää uutta kuvattavaa,\nniin otetaan sitten yhteyttä uudestaan jos näyttää\nsiltä että sopisit niiden tuotteiden kanssa kuvaan!:)"\nOlen niin helvetillisen innoissani, tulen kyttämään sähköpostiani joka ikinen päivä.\nEn ole ikinä ollut mallina missään, ja nyt tämä toteutuu .. Onnistumisen tunteet ♥ !\nEn ole puhunut biologisesta isästäni täällä blogimaailammsa lähestulkoon ollenkaan. En oikeastaan muista, olenko puhunut hänestä .. Nyt ajattelin kuitenkin kirjoittaa asiasta, johon tämä biologinen paska alkoholisti valehtelija liittyy. Niin, en tunne häntä, hän ei ole oikeastaan koskaan kuulunut elämääni. Minä vihaan häntä. Biologisen äitini tavoin hän hukuttaa itsensä viinaan vielä joku kaunis ( tai ei niin kaunis ) päivä.\nMuistan, kuinka kamalaa syntymäpäivinäni oli odottaa kyseisen miehen soittoa / tekstiviestiä. Aina kännissä, aina yhtä paskan jauhamista ja sanoja, jotka saivat minut puhelun aikana kyynelehtimään. " Sä oot samanlainen kun äitis. " Kerran hän taisi nimittää minua huoraksi, kun vertasi minua synnyttäjääni. Tästä ajasta on kuitenkin aikaa enemmän kuin vuosia. Tuona aikana kestin niin biologisen äitini kuin isänikin alkoholismi leikkejä. Äitini kuitenkin kuoli ja isäni vajosi entistä syvemmälle pohjamutaan kohti kuolemaa. En ole oikeastaan koskaan välittänyt hänestä, eihän hänkään ( enää ) välitä minusta ja muista lapsistaan.\nJok'ikinen syntymäpäivä olen joutunut sietämään niitä kännisiä tekstiviestejä ( koska en ole vastannut vieraisiin / tuntemattomiin puheluihin ), mutta siskoni koki viime syntymäpäivänään jotain ennen kokematonta. Isäni, eikä kukaan, ei kukaan isämme puolen suvusta ottanut häneen yhteyttä. Miksi ? En tosiaan tiedä .. Pikkusisarukseni ovat olleet lähemmissä tekemisissä isämme kanssa kuin minä, joten oletan, että siskoani tämä kosketti. Sanojensa mukaan häntä ei vittuakaan kiinnosta syntymäpäivänään isänsä kännipuhelut - ja tekstiviestit, mutta tunteekohan hän silti jonkinlaista hylätyksi tulemisen tunnetta syvällä sisimmässään ? Kuintekin totuus on se, että hänen isänsä on unohtanut tyttärensä syntymäpäivän. Vain siksi, koska alkoholi menee kaiken muun edelle. Kuinka säälittävän paskamaista. Vihaan tuota alkoholistista valehtelija paskaa, joka kaiken järjen mukaan kuolee pian. Niin sijaisäitinikin sanoi. Eikä minusta tunnu miltään. Kuolkoot pois, hän on aiheuttanut minulle, sisaruksilleni ja uudelle ihanalle perheelleni pelkkää huolta ja murheita. Me emme jää kaipaamaan häntä, en ainakaan minä. Minä en edes pidä häntä isänäni, hän ei ole isäni. Hän on vain kaukaisen suvun alkoholisti.\nLisbeth Salander, Millenium trilogia.\n(Sijais)Äitini on ihana, osti minulle koko kirjasarjan !\nMiehet jotka vihaavat naisia, Tyttö joka laikki tulella, Pilvilinna joka romahti.\nMielinmäärin kahvii ja tupakkaa ♪ !\n+ Kiva käsivarsi & tuhriintuneet kulmat ..\nMies, kumpa tietäisit tämän naisista ! artikkelin minuun parhaiten osuvimmat.\n- Pelkään menettäväni itsenäisyyteni.\n- Annan sinulle anteeksi enemmän kuin minun pitäisi.\n- Jos en harrasta kanssasi seksiä tänään,\na) tunnen oloni valaaksi, lihavaksi tai epäviehättäväksi\nb) en tunne välillämme yhteyttä c) kiristän sinua.\n- Kun vertaan omaa vetelää, pöhöttynyttä masuani kengurun vatsapussiin, älä sano mitään.\n- Älä vaan ikinä kerro minulle, mitä minun pitäisi tehdä.\n- Olen otettu, kun kysyt minulta neuvoa.\n- Minuun ei tee vaikutusta mies, joka ei ota asioita omiin käsiinsä.\n- " Ihan hyvältä. " tai " Kivalta. " ei ole koskaan oikea vastaus, kun kysyn miltä näytän.\n- Kun fantasioin, fantasioin suurimmaksi osaksi sinusta, en Johnny Deppistä.\n- Se on pettämisestä, jos teet toisen naisen kanssa jotain mitä et haluaisi minun\nnäkevän, kuulevan tai lukevan.\n- Tiedoksi: Mieluummin jätät minut, kuin petät minua.\n- Jos itken, älä sano lässyttävällä äänellä: " Kaikki järjestyy. "\n- En pidä siitä miten äänensävysi muuttuu, jos soitan sinulle kun olet kavereittesi kanssa.\nTunnisteet: isä äiti vanhemmuus alkoholismi viha kijrat valokuvaus\nAPPLEJACK 20. lokakuuta 2011 klo 6.52\naa ihanaa mallinhommia♥ ! saaks noista paljonki rahaa : o\nOona 20. lokakuuta 2011 klo 6.56\nRahaa ei, mutta lahjakortin kyseiseen liikkeeseen (:\nNinka 21. lokakuuta 2011 klo 12.15\nJee, siistiä! Olet kyllä just sopiva malli vaikka noihin kaikkiin mun mielestä. Cybershop on jees, tai siis on ainoa johon oon itse tutustunut.\nCicatrix 26. lokakuuta 2011 klo 4.23


Tiestön kunto vaikuttaa liikennepäästöihin - Suomenmaa.fi\nVoidaan sanoa, että paikallisteiden hoidossa syrjitään maaseudun asukkaita, Kalervo Stranius arvioi mielipidekirjoituksessaan. (Kuva: Paula Åström)\nKalervo Stranius\t 23.11.2020 15:36 , muokattu 23.11.2020 15:36\nHallituksen liikenteen päästöjen puolitustavoitetta ei saa eikä ehkä voikaan toteuttaa vain askartelemalla ajoneuvojen parissa, vaan huomio on kohdistettava painokkaasti myös ajoneuvojen käyttöolosuhteisiin eli tiestön kuntoon erityisesti maaseudulla, missä liikenne on yksityisautoilun varassa mitä suurimmassa määrin.\nOnko tarkoituksenmukaista pitää paikallisteitä heikossa kunnossa?\nVoisiko asumisen keskittäminen isompiin taajamiin olla yhteiskunnallinen, strateginen tavoite, jota tuettaisiin tinkimällä tiestön hoidosta?\nToisaalta huonokuntoiset tiet heikentävät koko ajoneuvokannan kuntoa, mutta todennäköisesti myös nopeuttavat ainakin huonokuntoisimpien ajoneuvojen lopullista romuttamista eli autokannan nuorentamista ylipäätään, mikä tukisi hallituksen tavoitetta.\nSorapintaiset paikallistiet ovat useinkin hyvin huonossa kunnossa, mikä ilmenee muun muassa syvinä ja vaarallisina kuoppina.\nKuoppia kierrellessä tulee kuskin penkillä pohtineeksi, onko tienpidon oltava tällaista vai onko vaihtoehtoa.\nHuonokuntoinen tie aiheuttaa ajoneuvon rikkoontumisia, hidastaa matkantekoa, kasvattaa polttoaine- ja rengaskuluja sekä ilmastopäästöjä, nostaa liikennevahinkoriskiä ja kasvattaa kuljettajan stressiä.\nHuonokuntoisten teiden varrella asuvat joutuvat vielä todennäköisesti hankkimaan ajoneuvon ominaisuuksilla, jotka myötäilevät käyttöolosuhteita paremmin ja ovat kalliimpia kuin vastaavat kaupunkiautot.\nTien kunto riippuu sen hoitoon osoitetusta rahasta – yleensähän se ei ole riittävä, ja maksajaksi joutuu lopulta tien käyttäjä.\nMitä heikompi on tien kunto, keskimäärin sitä enemmän joutuu tienkäyttäjä panostamaan tiellä liikkumiseen suoraan omasta kukkarostaan. Kansalaiset maksavat siis erikseen siitä, että käyttävät heikkokuntoisia teitä.\nNäyttää siltä, että tienpitäjä on alentanut hoitokustannukset sellaiselle tasolle minkä kansan tyytyväisyys antaa myöten – ehkä alemmaksikin. Tyytyväisyyttä kohentanee kansan muistissa vielä säilynyt romanttinen kuva kylätiestä hevoskärryineen.\nPerustellusti voidaan sanoa, että paikallisteiden hoidossa syrjitään maaseudun asukkaita.\nRahaa kyllä riittää esimerkiksi valtateiden keskikaiteiden rakentamiseen, mutta kuinka tarpeellisia ne todella ovat suhteessa sorateiden hoitotasoon.\nOn olemassa vaihtoehto: Siirretään laskennallisesti tiestön huonosta kunnosta johtuvat käyttäjäkohtaiset kulut suoraan paikallisteiden hoitoon.\nOtetaan uusi näkökulma, asetetaan tavoite nykyistä korkeammalle ja laitetaan tieverkko kuntoon tasapuolisesti myös maaseudulla.\nUuden ajattelun kautta voisimme pienentää liikenteen käyttökustannuksia, ajella paremmilla teillä hyväkuntoisilla autoilla ja vähentää liikenteen haitallisia päästöjä.\nSamalla tulisi parannettua maaseudun elinvoimaisuutta.


Mitä nuuska sisältää? Ruotsalainen kostea nuuska sisältää noin kemiallista ainetta, kuten * Nikotiinia 0,5–1,0% * Syöpävaarallisia aineita, esim. - ppt lataa\nJulkaistuMarja Katajakoski Muutettu yli 7 vuotta sitten\nEsitys aiheesta: "Mitä nuuska sisältää? Ruotsalainen kostea nuuska sisältää noin 2 500 kemiallista ainetta, kuten * Nikotiinia 0,5–1,0% * Syöpävaarallisia aineita, esim."— Esityksen transkriptio:\n1 Mitä nuuska sisältää? Ruotsalainen kostea nuuska sisältää noin kemiallista ainetta, kuten * Nikotiinia 0,5–1,0% * Syöpävaarallisia aineita, esim. nitrosoamiineja, aromaattisia hiilivetyjä ja radioaktiivista poloniumia * Raskasmetalleja: lyijy, kadmium... * Jäämiä tuholais- ja kasvimyrkyistä (\n3 Nuuskasta ja tupakanpoltosta erilainen nikotiiniannos:\nTupakkaa poltettaessa nikotiini imeytyy hyvin nopeasti, veren nikotiinipitoisuus nousee korkeaksi, mutta laskee pian. Nuuskan käyttäjällä veren nikotiinipitoisuus pysyy korkealla tasolla jopa jatkuvasti, jos nuuskamälliä vaihdetaan uuteen. Keskimääräinen nuuskaaja käyttää sitä noin 13 tuntia vuorokaudessa ja saa 20–30 savuketta vastaavan määrän nikotiinia. Nuuskan käyttäjillä on yleisesti vaikeampi nikotiiniriippuvuus kuin tupakkaa polttavilla. Nuuska ei sovi tupakan polttoa lopettavan avuksi.\n4 Miten nikotiini vaikuttaa?\nPienet annokset kiihottavat, suuremmat lamaavat. Ensi kokeiluissa vaikutukset tuntuvat huonona olona, jännittyneisyytenä, usein vapinana. Sietokyvyn kehittyessä nikotiinin vaikutus tuntuu sekä piristävänä että rauhoittavana. Nikotiini aiheuttaa vahvan riippuvuuden yli 80 prosentille käyttäjistä. Se aiheuttaa yhtä vaikeata riippuvuutta kuin vaaralliset huumeet kokaiini ja heroiini.\n5 Mitä nuuska aiheuttaa? Ei ainakaan paranna suoritus- tai työkykyä!\nNikotiini kiihdyttää sydämen sykettä ja nostaa verenpainetta = sydämen iskutilavuus pienenee! Verenkiertojärjestelmä kärsii. Verenkierron heikkeneminen lisää liikuntavammojen vaaraa ja hidastaa lihasten palautumista harjoituksen jälkeen. Nikotiini vaikuttaa koko elimistöön: lihaksiin, selkään, rakkauselämään, lisääntymiskykyyn...\n6 Nuuskan nikotiini vähentää sydämen lyöntikapasiteettia\n8 Mitä nuuska aiheuttaa suussa?\nNuuska on likainen ja haitallinen tapa saada nikotiinia nikotiiniriippuvuuteen. Suu ei ole raikas eikä puhdas. Nuuska ärsyttää suun limakalvoja. Aluksi syntyy vaalea tai ruskehtava, ryppypintainen läikkä kohtaan, jossa nuuskaa pidetään. Ajan kuluessa läikkä voi tulla punakirjavaksi ja haavaiseksi. Silloin on kiire lääkäriin. Kyseessä voi olla alkava syöpä. Jos käytät nuuskaa, tarkkaile nuuskan aiheuttamaa läikkää suussasi!\n9 Nuuska vaurioittaa ikeniä\nNuuskassa on sekä kemiallisesti ärsyttäviä että hankaavia aineita, kuten suolakiteitä, jotka haavoittavat sekä suun limakalvoa että ientä. Ien vetäytyy ja hammaskaula paljastuu. Paljastunut hammaskaula, jolla ei ole kiillettä suojaamassa, värjäytyy nuuskasta, kuluu ja reikiintyy helposti.\nLataa ppt "Mitä nuuska sisältää? Ruotsalainen kostea nuuska sisältää noin 2 500 kemiallista ainetta, kuten * Nikotiinia 0,5–1,0% * Syöpävaarallisia aineita, esim."


Pöppiäisen puuhamaa: Maailman helpoin trikoopaita\nMaailman helpoin trikoopaita\nOstin ihanan väristä punaista trikoota Eurokankaasta kesäpaitojen tekoon. Mielessä on jo jonkin aikaa pyörinyt ajatus lepakkohihaisesta t-paidasta, nyt se pääsi toteutukseen. Leikkelin kertaheitolla kankaat kahteen paitaan. Hieman mallia otin eräästä vanhasta paidasta. Etu- ja takakappaleet ovat samanlaiset. Surauttelin ompelukoneella vain sivusaumat ja helman, hiha-aukot ja kaula-aukko ovat huolittelematta. Jos lähtee pahasti purkautumaan, huolittelen ne myöhemmin.\nT-paidassa on vanha valkoinen resori helmassa.\nToisen paidan hyödynsin erään käyttämättömän mekon tuunaukseen. En pitänyt mekon yläosasta, joka oli lörppö ja suoraan sanoen ruma. Niinpä leikkelin hameosan nauhoineen ja kuminauhoineen irti yläosasta ja ompelin kiinni paidanhelmaan. Tadaa, uusi kiva mekko!\nKaiken kruunaa samanväriset uudet balleriinat <3


Homoseksuaaliseen Bbw Bondage Parhaat Pornovideot / Gay-chat-rivi\nVaimolle mustaa miestä seksiä fi gay\nNo ensin Sex work net vet pussy, Gay chatti seksitreffejä. Oletko jo väsähtänyt satunnaisiin kohtaamisiin? Kaikki paras ilmainen porno vides videot varten vapaa ja vain paras laatu. Täysi Kategoria Lista A Aikuiset kaunottaret Ä äiti alusvaatteet amatööri ämmä anaali aviomies B bbc bdsm naishieroja helsinki sissy slut homo brittiläiset vanhemmat naiset brunetti brutaali porno D doggy E Emännät Emättimen sisäiset Emot erilaiset rodut eurooppalaiset F facial fetissi G gaping H Halukkaat kypsät naiset hieromasauva hieronta hohtava Homoseksuaalinen nainen I. Ilmaisia seksisivuja aikuisten erotiic video omena naisen perse seksi mummo ylöjärvi alaikäisen teinin pilluun 10 hours ago likes chinese gay videot sexy babe vaimo antaa pillua ilmainen nainti filmiy ilmaista nainen haluaa. Tyydytys välineet jyväskylä sex seuraa 50 naisen pimppi videot.\nSuomi sex homoseksuaaliseen videot suomalaisten julkkisten alastonkuvia\n: Homoseksuaaliseen bbw bondage parhaat pornovideot\nHomoseksuaaliseen bbw bondage parhaat pornovideot 607\nHomoseksuaaliseen bbw bondage parhaat pornovideot Video embedded · Watch Hegre Art lingam massage V1, uploaded by texbit. No ensin Sex work net vet pussy, Gay chatti seksitreffejä. Valtava kokoelma vapaa porno videoita, että voit katsella laadukkaita ilman Lataa, rekisteröintiä ja SMS! Minulla on puolipitkät vaaleahkot hiukset ja sinivihreät silmät. Biisonimafia elokuva thai hieronta. LOVE on kertomus olemassaolosta, nautinnosta ja rakkaudesta, erityisesti ruumiillisesta rakkaudesta.\nEROOTTINEN HIERONTA HELSINKI RUOTSI HOMOSEKSUAALISEEN PORNO 132\nSEKSITREFFI T GAY PANOSEURAA FI Mosaic- hostellissa oli hotellinjohtajan mukaan brittien jäljiltä kattokin spermassa kun polttariporukat runkkaavat ja nussivat toisiaan dildolla perseeseen. Adam ja Antonius ilmainen gay hardcore porno part2 - blowjob. Vaimo tyydyttää miestään Fleshlightilla ja antaa myös pillua, lopuksi hän imee spermat kovasta kalusta. Paljaat lihavat porno videot isoo kullia anna abreu boov ylilauta sister and masturpation pornofilmit ladattavat ilmaiset tarinat tube eroottinen tantra hieronta ja siskon kanssa. Ilmaiset suomi seksivideot lingam massage helsinki Karvanen seksi teini porno nussii vanhempaa naista poika saa munaa porno ilmainen suomi teini pano. Taitava ja hellä, Mikael, 49, Kurikka, Eilen.\nKalun hyväily aviomies kalua homoseksuaaliseen\nHomo runkkaus vinkkejä homo deitti\nSex works ilmainen homoseksuaaliseen seksiseura\nKalu homoseksuaaliseen kiinnostaa seksikauppa joensuu\ngay eroottista hierontaa tampere liian nopea laukeaminen\nkalua miehelle eroottista homo hierontaa


Energy Casino - Lunasta 30 ilmaiskierrosta ilman talletusta\nNimensä mukaisesti Energy Casinolla on värikkyyttä sekä energiaa ja tarjolla on niin kasinopelejä kuin vedonlyöntiäkin! Pelatessa pelaajille kertyy myös EnergyPointseja, joilla itselleen saa hankittua vaikka nettikasinon teemaan sopivan hupparin!\nEnergy Casino on ollut olemassa jo vuodesta 2013 lähtien ja sen takana operoi Probe Investments Limited. Tarjolla on verovapaa Maltan lisenssi sekä energisoiva ensitalletusbonus, joista kerromme tuota pikaa lisää! Tervetuloa uudetkasinot.comiin tutustumaan Energy Casinoon!\nKuten todettua, tarjoaa Energy Casino hiukan kaivattua lisäenergiaa ja sitä on tarjolla ensitalletusbonuksen myötä!\n1. talletuksesta 100 % bonus 50 euroon saakka\n2. talletuksesta 50 % bonus 25 euroon saakka\nBonusrahaa on siis tarjolla yhteensä 75 euroa. Ensimäistä talletusta koskee 25-kertainen kierrätysvaatimus ja toista talletusta 30-kertainen. Kierrätykseen on varattu yhteensä 30 päivää aikaa.\nBonusrahan lisäksi Energy Casino tarjoaa pelaajille ilmaiskierroksia. Mikä parasta, näiden saamiseksi ei tarvita edes talletusta!\nRekisteröitymisen yhteydessä 30 ilmaiskierrosta\nNämä ilmaiskierrokset ovat siis pelaajien saatavilla rekisteröitymisen jälkeen. Nämä kierrokset ovat käytettävissä Book of Dead -peliin. Ilmaiskierroksia ilman talletusta koskee 35-kertainen kierrätysvaatimus, jonka täyttämiseen on aikaa 3 päivää. Enimmäisvoittoraja on 100 euroa.\nEnergy Casinon bonusrahan ja ilmaiskierroksien lunastamiseen ei tarvita bonuskoodeja, vaan nämä ovat pelaajien saatavilla ehtojen täytyttyä.\nEnergy Casinon takana operoi Probe Investments Ltd, jolle kyseinen nettikasino on ensimmäinen kasinokentällä. Tämä ei kuitenkaan haittaa ollenkaan tai näy itse nettikasinolla, sillä kyseessä on erittäin laadukas tuotos. Kasino on selkeästi kohdistettu suomalaisille pelaajille, sillä käännöstyö on hoidettu kunnialla eikä havaittavissa ole sen suurempia kielikukkasia.\nItse sivusto on teemaltaan tumma, joskin logosta ja sieltä täältä löytyy väriä keltaisen muodossa. Onhan kyseessä kuitenkin Energy Casino, joten tämä on oikein hyvin teemaan sopiva valinta. Sivuston alalaidasta löytyvät tiedot kasinon omistamasta lisenssistä, joka on Malta Gaming Authority:lta. Kyseessä on luotettava sivusto ja kaiken lisäksi verovapaa, jolloin verokarhulle ei voitoista tarvitse kuitata senttiäkään.\nEnergy Casinolla pelaajat saavat kerättyä pelaamisen ohessa EnergyPoints-pisteitä. Nämä pisteet voi käyttää peleissä tai esimerkiksi ostamalla itselleen EnergyShopista paitoja tai vaikkapa hupparin. Lisäksi tarjolla on myös EnergyWorld, jossa on mahdollista lukea artikkeleita ajankohtaisiin kasino- ja vedonlyöntiaiheisiin liittyen. Energy Casino tarjoaa myös vip-ohjelman, johon mukaan pääsee vain nettikasinon kutsulla.\nAsiakaspalvelu Energy Casinolla\nEnergy Casinon asiakaspalveluun saa yhteyden puhelimitse, live-chatissa tai sähköpostilla. Asiakaspalvelu auttaa arkisin 09-00 ja viikonloppuisin 13-21. Apua on saatavilla suomeksi ja tarjolla on myös kattava UKK-osio, josta apua voi lähteä etsimään ensihätään.\nTalletukset ja kotiutukset Energy Casinolla\nTalletuksien suhteen Energy Casino on tehnyt asiat helpoksi ja tarjoaa hyvin monipuolisesti eri vaihtoehtoja. Tarjolla on luottokorttivaihtoehdot, e-lompakkoja, Trustly sekä Zimpler. Myös Klarna löytyy, kätevää! Ainoastaan kryptovaluuttoja listalta näyttäisi uupuvan, mutta ainahan niitä voi sinne ilmaantua.\nNämä maksutavat ovat saatavilla Energy Casinolla:\nEnergy Casino kasinopelit ja kolikkopelit\nEnergy Casinolta löytyy hyvä kattaus kuumimpia pelivalmistajia, joskin listalta voisi löytyä vielä esimerkiksi Yggdrasil. Pelejä on helppo selailla valmiista kategorioista sekä etsiä suoraan pelivalmistajien alta. Oletko jo kokeillut Shield of Athena -kolikkopeliä Play’n Go:lta tai Wolf Gold-peliä Pragmatic Play:lta?\nUudetkasinot.com nauttii erityisen paljon jackpot-peleistä, erityisesti progressiivisista jättipoteista ja Energy Casinolla niitä riittää! Tarjolla on yli 30 jättipottipeliä, joista lähes kaikki ovat progressiivisa. Miten olisi pari pyöräytystä Arabian Nights- tai Mega Fortune -pelien parissa?\nVideopokeripelejä löytyy reilu parikymmentä ja onneaan voi kokeilla esimerkiksi Deuces Wild -pelin parissa. Live-kasinolta löytyy kokoa, sillä pelattavaa löytyy lähes 200 pöydän verran! Tarjolla on blackjackia, rulettia, baccaratia sekä pokeria.\nKuten aikaisemmin mainittua, on nettikasinolla kasinopelien lisäksi tarjolla myös vedonlyöntiä. Sivusto toimii muuten suomeksi, mutta vedonlyöntipuoli arvosteluhetkellä pelkästään englanniksi. Tarjolla on kuitenkin useita lajeja, e-urheilukohteita, kuten myös live-vedonlyöntiä.\nNämä pelivalmistajat tarjoavat pelejään Energy Casinolla:\nJos puhutaan hyvästä mobiilikasinosta 2020-luvulla, täytyy nettikasinon toimia moitteetta myös puhelimella sekä tabletilla. Energy Casinolla on onneksi optimoinnit laitettu kuntoon, sillä toiminta on yhtä hyvää täysversion lisäksi myös mobiilissa. Etusivu on näppärä ja pelit rullaavat hyvin. Erillistä mobiilisovellusta ei tarvita, vaan pelit saa käyntiin suoraan selaimen kautta.\nEnergy Casino tarjoaa erittäin virkistävän vaihtoehdon nettikasinoiden joukossa. Tarjolla on mukava bonus, jossa tiedossa on ilmaiskierroksia ilman talletusta sekä bonusrahaa ja näitä on ilo käyttää laajassa pelivalikoimassa, joka kattaa niin kasinopelit kuin vedonlyönninkin. Sivustolla on MGA:n verovapaa pelilisenssi, joka takaa verovapaat voitot suomalaisille. Nettikasinolla pääsee myös keräämään pisteitä, joilla voi saada itselleen vaikkapa nettikasinon logolla varustetun hupparin! Erittäin positiivinen ja laadukas nettikasino, jota uudetkasinot.com ehdottomasti suosittelee!


Keltamustien ottelutapahtumaan uudistuksia – mukana esimerkiksi pomppulinna ja yleisilmeuudistus | YKV-PESIS | Pohojalaista pesistä ...\nEtusivu » Uutiset » Yleinen » Keltamustien ottelutapahtumaan uudistuksia – mukana esimerkiksi pomppulinna ja yleisilmeuudistus\nYlistaro-kyltti, äänentoisto ja Taro-areenan kyltit kökittiin kuntoon huhtikuun puolivälissä.\nTaro-areenalla nähdään tulevana kesänä jälleen kahdeksan miesten Suomensarjan runkosarjaottelua sekä useita naisten ja junioreiden otteluja. Tämän lisäksi pelataan perinteinen Joutopäivä-ottelu myöhemmin paljastettavaa joukkuetta vastaan. Kesällä riittää siis paikallistason pesäpalloviihdettä usealle viikolle. Ja totta kai syksyllä pelaamme vielä pudotuspelejäkin!\nTulevana kesänä miesten Suomensarjan ottelutapahtumiin on järjestetty lapsia varten pomppulinna, jossa voi peuhata valmiiksi järjestetyissä valvotuissa olosuhteissa läpi koko ottelun. Näin ollen, jos taktiset väärät ja välilyönnit alkavat jossain kohtaa puuduttamaan perheen pienimpiä, on mahdollisuus mennä hetkeksi pitämään hauskaa. Pomppulinna on kahta peliä lukuun ottamatta kaikissa peleissä ja nämä päivämäärät tarkennetaan myöhemmin.\nMyös Taro-areenan ulkoasu kokee pieniä muutoksia. Huhtikuun puolivälissä Ylistaro-valokirjainkyltti nostettiin koristamaan kuulutuskopin reunaa ja valaisemaan pimeitä syysiltoja. Myös Taro-areenan kyltit nousivat katolle samana päivänä.\nKatsomoiden päihin tulee seuran logoilla varustetut liput heilumaan koko kesäksi. Myös areenan äänentoisto muutetaan kiinteäksi entisten liikuteltavien kaiutintolppien sijaan.\n– On hyvä, että saadaan hieman uudistettua yleisilmettä ja olen näihin uudistuksiin tyytyväinen, pesäpallojaoston puheenjohtaja Jukka Polvi-Lohikoski myhäilee.


Ajanhallinta – Kohti työelämää\nOlet täällä: Alkuun / Työelämätaidot / Ajanhallinta\nEdellinen - Motivaatio ja hyvinvointi\nSeuraava - Johtaminen\nMoni metsäalan työntekijä tekee hyvin itsenäistä työtä, eikä välttämättä näe kollegoita tai esihenkilöitä päivittäin. Tällöin korostuvat itsensä johtamisen taidot. On tärkeää kuitenkin, että tavoitteet ja rajoitteet on sovittu yhteisesti: Työntekijä tietää, mitä häneltä odotetaan, mutta hän pystyy rytmittämään työtehtäviään itsenäisesti. Lisäksi työntekijä voi matalalla kynnyksellä olla yhteydessä esihenkilöön, kun tarvitsee lisätietoja tai tulee ongelmia.\nAjanhallinta on yksi tärkeimmistä taidoista niin töiden kuin muunkin elämäsi hallinnan kannalta. Hyvällä ajanhallinnan taidolla edistät omaa hyvinvointiasi; olet ”oman elämäsi herra”. Ajanhallinta on taito, jota voi harjoitella.\nSujuva työskenteleminen niin opiskellessa kuin työelämässäkin vaatii\ntärkeimpien tehtävien tunnistamista\ntehtävien suunnittelua ja priorisointia\nniihin riittävästi varatun ajan järjestämistä.\nKaikilla on sama määrä tunteja vuorokaudessa, mutta ajanhallintakykyään voi kehittää. Sujuva työskentely vähentää hukattua aikaa ja parhaimmillaan tehostaa työskentelytapojasi. Hallitsemalla ajankäyttöäsi johdat myös itseäsi ja onnistut priorisoimaan tehtäväsi tärkeysjärjestyksessä. Ajankäytönhallinnan tavoitteena on saada tehtyä tavoitteen saavuttamisen kannalta oleellisia asioita sekä varata aikaa rauhoittumiselle.\nJos et ole varma, mihin aikasi kuluu, tee lista päiväsi tapahtumista ja tutki, miten ajankäyttöäsi voisi tehostaa. Erilaisia ajankäytönhallintamenetelmiä on paljon. Jos haluaa kehittää ajanhallintakykyä, kannattaa kokeilla erilaisia tekniikoita ja valita sopivammat. Kysy vinkkejä kollegoilta, kavereilta tai hae internetistä. Käytännönläheisiä tekniikoita ovat esimerkiksi ”Pomodoro” ja ”Bullet Journal”.\nMiksi työn sujuvoittaminen kannattaa?\nEsimerkiksi ns. toimistotyössä tulee usein tilanteita, jolloin tarvitsee etsiä tietoa eri tiedostoista tai haluaa toisen ihmisen kommentit dokumentista, ennen kuin voi itse jatkaa työtä. Aivotyössä hävikkiä eli ajan, resurssien ja aivokapasiteetin tuhlausta syntyy hukkatyöstä, eli sellaisesta työstä, josta ei jää mitään konkreettista. Yleisesti hävikkiä syntyy, kun etsitään kadonnutta viestiä tai tiedostoja, tai muistellaan, mitä jostain asiasta on sovittu. Tiedon turha etsiminen aiheuttaa hävikin lisäksi verrattain paljon keskeytyksiä työhön, kun metsästät tietoa työkavereilta tai omasta muististasi. Hukkatyö myös köyhdyttää intoa ja kekseliäisyyttä.\nTiedon tallentaminen: Hukkatyön vähentäminen onnistuu sillä, että pyrkii tekemään kerralla hyvää jälkeä. Suunnitelmallisuus ja sujuva työ jouduttavat työskentelyä. Nimeä esimerkiksi tiedostot päivämäärän ja aiheen mukaan, ja kansioi ne selkeästi, jolloin löydät ne uudestaan nopeasti. Tallenna tiedot yhteisesti sovitulla tavalla, niin että muutkin voivat löytää tiedon.\nJärkevä ajankäyttö: Työssä tulee usein tilanteita, jolloin tarvitset toisen henkilön työpanoksen, ennen kuin voit jatkaa omaa työtäsi. Kiireen tuntua luo, kun useita töitä jää avoimeksi odottamaan. Hallitse ja suunnittele tällöin työsi tarkasti. Mieti myös, tarvitseeko joku toinen sinulta jotakin, jotta voi edistää omaa työtään.\nValitse parhaat kommunikointitavat: Sähköpostitulva on monelle arkipäivää, joten ajattele vastaanottajaa, kun kirjoitat viestiä. Kunnioita myös vastaanottajan aikaa ja vapaa-aikaa, ja valitse oikea viestintätapa tilanteen mukaan. Usein puhelu on nopeampi tapa selvittää monimutkaisia asioita.\nSuunnittele etukäteen: Tietotulvaan ja omaan keskittymiseesi voit vaikuttaa myös esimerkiksi valitsemalla päivästä ajan, jolloin et lue sähköpostia ollenkaan. Tämän hetken käytät jonkin muun kokonaisuuden häiriöttömään toteuttamiseen. Jos mahdollista, varaa silloin kalenterista aika ja sulje sähköposti ja puhelin, jotta voit keskittyä rauhassa. Pidä myös kalenterisi ajan tasalla, jolloin työkaverisi huomaavat, kun olet varattu tai haluat erityisesti keskittyä vaativaan tehtävään. Kaikki ei ole heti mahdollista jokaisessa työpaikassa, mutta voit yrittää keskustella uusista työtavoista, jos ne selkeästi hyödyttävät sinua.


Lamborghinin uusi superauto kääntää päät - Katso video - Talous - Uutiset - MTV.fi\nLamborghinin uusi superauto kääntää päät - Katso video\nTalous Julkaistu 01.03.2011 15:22 (Päivitetty 07.03.2011 12:57)\nLamborghini Aventador paljastettiin innokkaasti odottaneelle yleisölle.\nGeneven suuret automessut avautuvat yleisölle ylihuomenna. Näyttelyssä esitellään 170 uutuutta. Tapahtumaan osallistuu kaikkiaan 260 näytteillepanijaa. Monissa teknisissä ratkaisuissa on keskitytty ympäristöystävällisyyteen.\nJa sitten on tietenkin silkalla voimalla uhkuvia uutuuksia. Näihin kuuluu innokkaasti odotettu Lamborghini Aventador, joka esiteltiin juuri tänään lehdistölle. Autolla pystyy valmistajan mukaan huristelemaan yli kolmensadan kilometrin tuntinopeudella.\nPolttoaineen hintojen nousu heittää kuitenkin varjonsa näyttelyn päälle. Tämän on pelätty karkottavan uuden auton hankintaa pohtivia asiakkaita. Matalapäästöisyys ja pieni polttoainekulutus onkin nyt entistä tärkeämpi myyntivaltti.\nEsimerkiksi luksusmerkki Rolls Royce esittelee Phantom-mallista sähköautokonseptia. Tämä saattaa osaltaan lisätä sähköautojen kaipaamaa arvostusta. Toistaiseksi sähkö-Rolls Roycea ei kuitenkaan suunnitella tuotantoon.\nGeneven autonäyttelyä pidetään yhtenä vuoden arvostetuimmista autotapahtumista.\nRuotsin talous porskuttaa ennätysvauhtia EU: Lisää naisia isojen firmojen johtokuntiin