Milloin Suomi oikeastaan itsenäistyi? – Mikä on oikea itsenäisyyspäivä? — Veikko Huuska\n17.11.2013 20:00 Veikko Huuska\nMillon Suomi itsenäistyi?\nSuomen tasavalta – Republiken Finland itsenäistyi 6. päivänä joulukuuta 1917. Näin meille on opetettu ja tämän me tiedämme, ja tämän mukaisesti me myös toimimme: juhlimme itsenäisyyttä ja katsomme presidentin itsenäisyyspäivän juhlia juuri tuona usein niin harmaana ja räntäisenä joulukuun alun päivänä. http://fi.wikipedia.org/wiki/Suomen_itsen%C3%A4isyysp%C3%A4iv%C3%A4\nMutta onko näin? Miksi se on näin? Voisiko se olla toisinkin, tai voisiko sen ainakin nähdä toisin, mutta miten? Voisiko jokin muukin päivä kuin 6.12. olla itsenäisyyspäivämme?\nVoidaksemme mielekkäällä tavalla osallistua tähän keskusteluun, meidän tulee ymmärtää ainakin yksi asia. Nimittäin se tosiasia, että historia on sopimus.\nHistoria on yhteinen tai ainakin joukon ihmisiä keskenään tekemä sopimus siitä, miten ”kaikki tapahtui”. Eli ainakin johonkin mittaan asti yhteneväinen sopimus siitä, miten menneisyys nähdään, ymmärretään, selitetään ja käsitetään.\nNyt vain on niin, että Suomen kansa ja valtiollinen historia on erinäisten vaiheiden ja koettelemusten, moninaisten töiden ja menestystenkin kautta tullut tähän päivään, ja kollektiivisena tosiasiana elämme käsityksessä – olemme eläneet jo pitkään – että Suomi nyt vain itsenäistyi 6.12.1917 ja sillä siisti.\n6.12. on juhlittu itsenäisyyspäivänä vuodesta 1919 – ei heti alusta lukien\nHallinnollis-historiallisesti 6. joulukuuta muodostui kulttipäiväksi sen myötä, kun Edistyspuolueen johtohahmon, tuolloisen pääministerin J.H. Vennolan (1872-1938) johtama hallitus marraskuussa 1919 päätti määrätä joulukuun 6. päivän Suomen itsenäisyyspäiväksi.\nTämä tapahtui siis noin 23 kuukautta sen jälkeen, kun P.E. Svinhufvudin senaatin eduskunnalle 4.12.1917 antamaan esitykseen sisältynyt periaate, jonka mukaan Suomi oli oleva riippumaton tasavalta, äänestyksen jälkeen oli hyväksytty eduskunnassa.\nItse tapahtumapäivänä, 6.12.1917, eikä hetkiin sen jälkeenkään monikaan noteerannut joulukuun kuudetta häävistikään. Olihan tilanne ja aika mitä sekavin, tulevaisuus epävarma ja kaiken lopputulos vain hämärien aavistusten varassa.\nSeuraavassa esitetään joitakin päivämääriä, joita eri syistä voitaisiin – ainakin joissakin olosuhteissa – pitää Suomen itsenäisyyspäivinä. Perustelut esitetään päivämäärän yhteydessä.\nKunkin päivämäärän osalta voisi kirjoittaa laajan esseen pro et contra –periaatteella, mutta tässä on tyytyminen tiiviimpään ilmaisuun.\nEduskunta hyväksyi 18. heinäkuuta valtalain, jonka mukaan korkein valta ulkopoliittisia asioita, sotilaslainsäädäntöä ja sotilashallintoa lukuun ottamatta kuului Suomen eduskunnalle. Tämä päivämäärä lienee kaikkein laveimmankin itsenäisyys-käsityksen mukaan varhaisin ajateltavissa oleva Suomen itsenäisyyden päivä. Maaliskuun vallankumouksen 1917 yhteydessä itsenäisyystahto ja ennen kaikkea –toimenpiteet olivat vielä niin hentoisia, ja myöntyväisyys alistumisessa uuden väliaikaisen hallituksen toimivallan alle kuitenkin niin kattava, että keväälle 1917 ei itsenäisyyshetkeä hyvällä tahdollakaan voi asettaa, vaikka käsitys alamaisuudesta pelkästään Venäjän keisarivallalle oli laaja, ja epävarmuus Suomen vallankumouksen jälkeisestä valtiollisesta asemasta varsin suuri. Heinäkuun 18. päivän valtalaki asetti Suomen uuteen asemaan ja erkautti sen väliaikaisen hallituksen alamaisuudesta siinä määrin merkittävästi, että ainakin kontrafaktuaalisessa perspektiivissä päivä voidaan nähdä olennaisena itsenäisyysjulistuksena, vaikka ulko- ja sotapolitiikka jäikin vielä napanuoran kautta Pietarin varaan. Itsenäistymisprosessin kehtovaiheen käynnistymispäivä, joka voidaan nähdä, tai ainakin siitä käynnistynyt prosessi voidaan kokea loogisena joskin pätkivänä ketjuna lopullisen itsenäisyyden tilaan. https://fi.wikipedia.org/wiki/Valtalaki\n"Sosialidemokraattisen enemmistön voimalla esitys laajeni 17.7. valtiopäivillä hyväksytyksi ns. valtalaiksi, joka siirsi kaiken "korkeimman vallan" Suomen eduskunnalle lukuun ottamatta venäläisille elimille jääviä sotilasasioita ja ulkopolitiikkaa. Välttämätön enemmistö saavutettiin maalaisliiton ja itsenäisyysaktivisten äänten avulla. Eduskunnan vasemmisto kieltäytyi lähettämästä valtalakia Väliaikaisen hallituksen vahvistettavaksi. Menettelyä on pidettävä vallankaappauksena, jonka kärki tässä vaiheessa kohdistui Venäjään. Kerenskin johtama Väliaikainen hallitus, jossa menshevikit (Venäjän sosiaalidemokraatteja) olivat mukana, hajoitti sen johdosta Suomen eduskunnan"; Eino Jutikkala - Kauko Pirinen: Suomen historia. WSOYm 2002. s. 347-348.\nEduskunta lähetti Venäjän väliaikaiselle hallitukselle adressin, jossa se ilmoitti päättäneensä ja säätäneensä edellä mainitun lain (Valtalaki) Suomen korkeimman vallan käyttämisestä. Viikkoa aiemmin hyväksytyn semi-itsenäisyysjulistuksen tiedonanto emovaltiolle. Tällaisia symbolisia tahdonilmaisun muistopäiviä kyllä esiintyy, monesti halutaan edetä jonkin merkittävän tapauksen tai ilmiön lähtöjuuriin, aivan alkuun asti. Ja silloin löydetään ja päädytään tämäntapaisiin päiväyksiin.\n07.11.1917 (venäläisittäin 25.10.1917),\n”Lokakuun vallankumouksen” päivä; kontrafaktuaalisesti voidaan nähdä, että tästä bolshevikkivallankumouksen päivästä olisi joissakin olosuhteissa voinut muodostua itsenäistyneen Suomen itsenäisyyspäivä.\nProfessori Martti Häikiö kirjoitti Helsingin Sanomien Mielipide-osastossa 10.12.2016:\n”Professori Matti Klinge argumentoi sen puolesta, että Suomen todellinen itsenäisyyspäivä oli 15.11.1917 (HS/Mielipide 8.12.2016). Perustellumpi päivämäärä on kuitenkin 7.11.1917.\nVenäjän väliaikainen hallitus ei vahvistanut heinäkuussa 1917 säädettyä valtalakia. Se luopui Suomen hallitusvallasta 6.11.1917 jättäen kuitenkin ulko- ja sotilasasiat edelleen Venäjän korkeimmalle hallitusvallalle. Kenraalikuvernööri Nekrasov lähti illalla 6.11. Pietariin mukanaan ehdotus Suomen tulevaksi hallitusmuodoksi, jolle hänen oli määrä hankkia Venäjän (väliaikaisen, vh) hallituksen hyväksyminen.\nPietarissa bolshevikit aloittivat seuraavana aamuna 7.11. aseellisen vallankaappauksen. Suomen silloinen pääministeri eli senaatin talousosaston varapuheenjohtaja E.N. Setälä on kertonut, miten samana aamuna varhain hänelle soitti kenraalikuvernöörin apulainen Korff ilmoittaen, että Nekrasov ei enää palaa ja että hän itse oli luopunut toimestaan. Korffin viimeiset sanat Setälälle olivat: ”Toimikaa tarpeenne mukaan!” (Handla efter eget behov!)\nSetälä otti heti yhteyttä eduskunnan puhemies Lundsoniin ja varapuhemies Ingmaniin ja Alkioon. Setälä kertoi heille Korffin ilmoituksen sisällön ja kehotti näitä heti ryhtymään tästä aiheutuviin toimenpiteisiin.\n”Ilmoitin käsityksenäni, että tämä sisälsi Suomen täydellisen irtautumisen Venäjän valtiovallasta ja että mitä nopeimmin olisi hankittava maalle korkeimman vallan käyttäjä. Lausuin edelleen, että meidän hallitusmuotomme hengen mukaista nyt olisi, että eduskunta valitsisi valtionhoitajan, kunnes asiat järjestyvät.”\nSetälän kannanotto oli Suomen itsenäisyysjulistus. Sen vahvisti eduskunta, joka päätti 10. marraskuuta valita Suomelle kolmimiehisen valtionhoitajakunnan käyttämään korkeinta valtaa.\nSe, miten ”korkeimman vallan” käyttö tämän jälkeen Suomen sisällä ratkaistiin on jo kokonaan toinen tarina. Siitä eduskunta teki yhden päätöksen 15.11.1917 (eduskunta itse), kaksi päätöstä vuonna 1918 (valtionhoitaja, kuningas) ja pidempiaikaisen ratkaisun vuonna 1919 (presidentti). Samoin koettiin monia vaiheita, enne kuin kaikki johtavat valtiot tunnustivat Suomen itsenäisyyden ja maan rajat vahvistettiin (Tarton rauha 1920).”\nSuomen eduskunta päätti puhemiehistön ehdotuksesta asettaa kolmijäsenisen valtionhoitajakunnan käyttämään korkeinta valtaa; eli keisari-suuriruhtnaan ja hänen jälkeensä Venäjän välliaikasien hallituksen käyttämiä valtaoikeuksia. Poliittista voimaa hoitokuntaan haettiin esittämällä, että sen jäseniksi valitaan edustaja oikealta, vasemmalta ja keskeltä – yhteensä kolme. Perusteina menettelylle esitettiin yhtäältä vuoden 1772 hallitusmuodon 38 pykälää, jonka mukaan valtiopäivien tuli valita uusi korkeimman vallan käyttäjä hallitsijasuvun sammuttua. Samaa perustetta oli nostettu esiin maaliskuun vallankumouksen yhteydessä, mutta nyt olosuhteet olivat merkittävästi toiset, kehitys Venäjällä ja myös Suomessa oli kuluneiden 8 kuukauden aikana ollut huomattava, ja ajatus valtiollisesta itsenäisyydestä oli vahvistunut. Näkemykset menettelytavoista vain erosivat puolueiden kesken suuresti. Sosialidemokraatit halusivat mitätöidä 1.-2.10.1917 pidettyjen, laittomiksi katsomiensa hajotusvaalien tulokset ja antaa korkeimman vallan edelliselle 1916 valitulle (vasemmistoenemmistöiselle) eduskunnalle. Maalaisliitto kannatti aluksi korkeimman vallan keskittämistä hajotusvaaleissa valitulle porvarienemmistöiselle eduskunnalle. Porvarilliset puolueet ML:oa lukuun ottamatta halusivat hallitsijaksi valtionhoitajan. Kompromissina syntynyttä troikkaa ei koskaan valittu, mutta marraskuun 9. päivän kannanottoa voidaan perustella itsenäisyysjulistuksena tai sellaiseen tähtäävänä toimena. Onhan se ensimmäinen tahdonilmaisu, jolla Suomi otti etäisyyttä pari päivää aiemmin valtakeskukset haltuunsa ottaneeseen bolshevikkikoplaan, jonka vallan haltuunotto ja etenkin sen vakiinnuttaminen laajan Venäjän alueella oli tuolloin ja vielä pitkään täysin epävarmoissa kantimissa.\nSuurlakon (14.-20.11.1917) alettua, eduskunta päätti äänin 127-68 julistautua toistaiseksi korkeimman vallan käyttäjäksi Suomessa. Heinäkuun 18. päivän manifestaatiopäätöksen uusinta muuttuneissa oloissa. Korkeimman vallan käyttäjä maassa muodostaa faktisen valtiojohdon, jonka edellytyksenä ja lähtökohtana on käytännöllinen suvereniteetti, eli itsenäisyys.\n"Marraskuun 15. päivänä eduskunta päätti melkoisella ääntenenemmistöllä "toistaiseksi" ottaa korkeimman vallan käsiinsä, "koska valtionhoitajia ei vielä ole voitu valita". Mitään varausta ei nyt tehty ulkopolitiikkaan ja sotilasasioihin nähden; tosiasiallisesti Suomi oli julistautunut itsenäiseksi"; Jutikkala-Pirinen: emt. s. 351.\nProfessori Matti Klinge kirjoitti Helsingin Sanomien Mielipide-palstalla 8.12.2016:\n”Päätoimittaja Kaius Niemi sanoi kolumnissaan (HS 6.12.), että senaatin 4. joulukuuta 1917 antama julistus Suomen muodostamisesta suvereeniksi valtioksi, minkä julistuksen eduskunta hyväksyi ilmoitusasioiden joukossa 6. joulukuuta, olisi merkinnyt Suomen irtautumista keisarillisesta Venäjästä.\nKeisari oli kuitenkin luopunut vallasta jo maaliskuussa, ja luopumista oli seurannut innostunut vaihe myös Suomessa, aikaisemman kauden vastustettuja lakeja ja määräyksiä peruutettiin.\nEnemmistö ei silloin halunnut eroa, vaan läheisyyttä uuden ”vapaan Venäjän” kanssa suuriruhtinaskunnan onnellisimpien aikojen mukaisesti. …”\n”Vasta marraskuun (lokakuun) bolshevikkivallankumous johti suomalaisten enemmistön haluun erota Venäjästä kokonaan. Suomen valtioelimet katkaisivat kaikki siteet nyt bolshevistiseen Venäjään marraskuun 15. päivänä, jota voidaan pitää Suomen varsinaisena itsenäisyyspäivänä. Eduskunta päätti silloin ryhtyä käyttämään kaikkea korkeinta valtaa, edellinen yritys oli vielä jättänyt ulkopolitiikan ja sotilasasiat Venäjän hallitukselle. …”\nEduskunta nimitti 27.11.1917 senaatin, jota päätöstä ei enää uuden Venäjän taholta kumottu, kuten oli tehty valtalain suhteen elokuussa 1917. Viikkoa myöhemmin 4.12.1917 senaatti antoi eduskunnalle esityksen riippumattoman, tasavaltaisen suomen hallitusmuodoksi. Ilman eduskunnan 27.11. tekemää senaatin nimittämistä senaattia ei olisi ollut, eikä näin ollen myöskään itsenäisyyttä koskevaa esitystä eduskunnalle.\nVenäläisen vallankumouksellisen sotaväen pitäessä meluisaa kokoustaan senaatintalon edustalla P.E. Svinhufvudin johtama senaatti jätti eduskunnalle K.J. Ståhlbergin laatiman esityksen riippumattoman, tasavaltaisen Suomen hallitusmuodoksi ja omisti tässä tilaisuudessa muutaman koruttoman sanan Suomen itsenäisyydelle. Esitystä jättäessään senaatti antoi eduskunnalle Suomen valtiollista itsenäisyyttä koskevan tiedonannon, joka samantein julkaistiin Suomen Kansalle osoitettuna senaatin itsenäisyysjulistuksena. Joulukuun 4. päivää voidaan pitää kutakuinkin yhtä pätevin perustein Suomen itsenäistymisen päivänä, kuin joulukuun 6. päivääkin. http://formin.finland.fi/public/default.aspx?contentId=105600&nodeId=23&contentlan=1&culture=fi-FI\nEduskunta oli itsenäistymispäätöksestä yksimielinen, mutta päätöksen toteuttamistavasta äänestettiin. Vaihtoehtoisina menettelytapoina olivat: edustaja Santeri Alkion ym. (porvarillisen puolen) ehdotus yksipuolisesta tahdonilmaisusta, jossa toimeenpanovalta jätettiin senaatille, sekä Kullervo Mannerin ym. (sosialidemokraattien) ehdotus, jonka mukaan itsenäisyys oli toteutettava sopimuksin Venäjän kanssa sen jälkeen kun molempien valtioiden täysivaltaiset elimet ovat sen hyväksyneet. Porvarillisen puolen ehdotus voitti äänestyksen 100-88. Huomattava on, että eduskunta ei esittänyt omaa itsenäisyysjulistusta, se vahvisti senaatin esittämän periaatteen ja valtuutti senaatin ryhtymään Suomen valtiollisen itsenäisyyden tunnustamisen vaatimiin toimenpiteisiin. Tämän vuoksi itse asiassa ”itsenäisyyssenaatin” päätös (HE 1/1917 II) päivämäärältä 4.12.1917 on pikemminkin itsenäisyyspäivän kuin 6.12.1917, joskin on ymmärrettävää, että edistyspuolueen johtohahmon, pääministeri J.H. Vennolan hallitus pari vuotta myöhemmin halusi korostaa eduskunnan roolia ja määritteli 6.12. Suomen itsenäisyyspäiväksi, mitä sittemmin on noudatettu.\nV.I. Lenin ja hänen johdollaan bolshevikkikumouksellisten esikunta (kansankomissaarien neuvosto) allekirjoitti vuoden viimeisinä tiimoina 31.12.1917 Pietarin Smolnassa senaattori P.E. Svinhufvudin johtaman suomalaisen porvarillisen lähetystön pyytämän itsenäisyysvahvistuksen. Mitä poliittisia ja taktisia kiemuroita ja ajatuskulkuja tuohon allekirjoitustapahtumaan liittyykin, tämä hetki on monessakin mielessä ratkaiseva Suomen itsenäisyyden kansainvälisen tunnustamisen tiellä, jossa ensimmäinen ehto luonnollisesti oli Venäjän johdon hyväksyminen. Kaiken tilanteessa olevan häilyvyyttä ilmentää omalta osaltaan se, että Lenin allekirjoitti tunnustusasiakirjan nimellä V. Uljanov (Lenin).\nMyös kansankomissaarit J. Stalin ja L Trotski allekirjoittivat tuon venäläisittäin (juliaaninen ajanlasku) 18. joulukuuta 1917 päivätyn asiakirjan. http://formin.finland.fi/doc/UM90/index.html >Itsenäistyminen. http://formin.finland.fi/public/default.aspx?contentId=107215&nodeId=23&contentlan=1&culture=fi-FI\nVenäjän työläis- ja sotilasneuvostojen toimeenpaneva keskuskomitea vahvisti Kansankomissaarien neuvoston 31.12. päätöksen hyväksyä Suomen valtiollinen itsenäisyys. Vahvistus oli bolshevikkivallankumouksen käytäntö ja dialektiikka huomioiden pelkkä muodollisuus, mutta sellaisenaan kuitenkin välttämätön ehto muiden valtioiden itsenäisyyden vahvistusta koskevalle käsittelylle ja hyväksymiselle.\nKansainvälisoikeudellisesti ei ole säädelty, monenko valtion tulee itsenäistyvän maan itsenäisyyspäätös tunnustaa, mutta sen jälkeen, kun Venäjän ohella Ruotsi oli 4.1. tunnustanut Suomen itsenäisyyden ja kohta sen jälkeen Ranska (4.1./5.1.), Saksa (6.1.), Norja ja Tanska (10.1.) sekä Itävalta-Unkari (12.1.) tehneet saman, voidaan katsoa tammikuun toisella viikolla Suomen itsenäisyyden tulleen kansainvälisesti tunnustetuksi, vaikka esim. Iso-Britannia ja Yhdysvallat eivät sitä vielä tuolloin tehneet. http://formin.finland.fi/public/default.aspx?contentId=107665&nodeId=23&contentlan=1&culture=fi-FI\nHelsingissä ja eteläisessä osassa Suomea vallan otti vaaleilla valitsematon Kansanvaltuuskunta, jonka vallankaappauksen menestyessä, tuskin olisi oletettavaa muunlainen menettely, kuin sen katsantokannan omaksuminen, että 28.1. on uuden Suomen todellinen ja tosiasiallinen itsenäisyyspäivä. Tämän kontrafaktuaalisen itsenäisyyspäivän todentaminen ei saa esim. asiakirjoista juurikaan puoltoa, vaan perustuu lähinnä ajateltavissa olevaan tapausten kulkuun.\nSvinhufvudin hallituksen joukot marssivat Viipuriin, saivat haltuunsa Suomen altioalueen, kapina oli kukistettu ja eduskuntaan nojaava hallitus hallitsi koko Suomen valtakunnan aluetta. - Tämän näkökohdan on pfor. Martti Häikiö esittänyt listauksessaan Suomen leijona - P.E. Svinhufvud -teoksessaan, listassa, jossa hän havainnollistaa itsenäistymiseen johtaneen polun (Al 2.3.2017/Harri Hautala). https://photos.google.com/share/AF1QipN67jU0AZVuxFUMIg1DWy2KoA21nW0B91YC5TDMyPLzNdV8sQ1OIAWMZ5FPktc3Vg?key=RkdRMkFKX3RUNG02NE1EVWo3VUt1anhzMEtLVGlR\nViimeiset venäläiset sotilaat poistuivat Suomen alueelta. (ks. Häikiö/edellä).\n”Tynkäeduskunta” kokoontui kapinan kukistuttua Helsingissä. Näin eduskunta jatkoi, tosin istuvien edustajien suhteen vahvasti supistuneena, tammikuun lopulla keskeytyneitä vuoden 1917 toisia valtiopäiviä. Porvarillisten edustajien muodostama eduskunta (mukana yksi sos.dem. edustaja eli Matti Paasivuori) muodosti sotatoimien päätyttyä korkeimman vallan käyttäjän Suomessa, ja onnettomien sekä kaikin puolin epäselvien vaiheiden jälkeen sen haltuunottama valta muodostui epävakauden kauden jälkeen pysyvän vallankäytön perustan, jatkuvuuden, joka eräin katsannoin voidaan myöskin nähdä sekavissa olosuhteissa ponnistelleen maan todellisen itsenäisyyden alkupäivämäärän. Katso erityisesti seuraava vaihtoehto ja vertaa siihen.\nValkoisen armeijan ylipäällikön kenraali Mannerheimin johtama voitonparaati Helsingissä juhlamenoineen oli vuosikymmeniä lukuisten suomalaisten mielessä se ainoa ja oikea itsenäisyyspäivä. Joissakin oloissa siitä olisi itsenäisyyspäivä myöskin käytännössä tullut. Vennolan hallituksen valinta 6.12. on nähtävä yrityksenä löytää kaikille kansanryhmille sopiva juhlapäivä vastapainona voittajien suurjuhlalle. Harvemmin kommunistienkaan riveistä on käyty murskamielessä 6.12. päivämäärää vastaan, joskin sieltä on muistutettu porvarien vehkeilyt venäläisten kanssa, ja toisaalta faktisestikin muistutettu Leninin hyväksyneen kyseisen päivämäärän sen jälkeen kun porvarit viikkokausien vitkuttelun jälkeen lopulta nöyrtyivät sitä pyytämään. Tyrmäävimmin 6.12. päivämäärään lienee suhtautunut Tukholmassa maanpaossa 1919 majaillut Edvard Gylling, joka torjui Vennolan hallituksen esityksen tuoreeltaan: vaikka eduskunta 6.12. hyväksyi senaatin ilmoituksen, se ei silti ollut mikään itsenäisyyspäivä, koska kyseinen P.E. Svinhufvudin senaatti oli jo aiemmin tehnyt Saksan kanssa sopimuksen ja myynyt maan saksalaiselle militarismille. (Edvard Gylling: Porvarien juhlapäivät; Viesti –lehti 29.11.1919).\nSenaatin esityksestä eduskunta päätti nimittää korkeimman vallan haltijaksi senaatin puheenjohtajan P.E. Svinhufvudin. Korkeimman vallan haltijaa alettiin kutsua valtionhoitajaksi. - Näin havaitsemme, että kapinan kokeneen ja siitä selvinneen Suomen uuden ajan ja faktuaalisen itsenäisyyden alkamispäivät kolmen päivän sisällä toukokuussa käsittävät kolmen mahdin, eduskunnan, ylipäällikön ja senaatin puheenjohtajan ja häneen personoituneena valtionhoitajan vallankäytölliset manööverit, joista demokratian kannalta jokainen jättää jossain määrin toivomisen varaa.\nUlkopoliittisesti ja ulkovalloista riippumattoman suvereniteetin kannalta katsoen voidaan nähdä Saksan tappion I maailmansodassa, 11.11.1918, olleen viimeinen salpa, jonka rauettua, Suomi saavutti itsenäiselle kansakunnalle kuuluvan itsemääräämisoikeuden. Tuohon saakka Suomen voidaan katsoa olleen Saksan vasallivaltio, ja Saksan kenraalin Suomessa, kenraali von der Goltzin toimineen maan kenraalikuvernöörinä.\nSaksan kenraali Suomessa, von der Goltz, poistuu maasta.\nEduskunta hyväksyi kompromissiesityksenä syntyneen, edustaja Heikki Ritavuoren lakialoitteen pohjalta työstetyn tasavaltalaisen hallitusmuotoesityksen ja äänesti sen kiireelliseksi. Tällä sekavien ja vaihtelevien vaiheiden jälkeen syntyneellä päätöksellä Suomen eduskunta vahvisti maasta tasavallan, ja kun puhutaan Suomen tasavallan itsenäisyyspäivästä, on 21.6. juuri tämän vuoksi erittäin varteenotettava päivämäärä.\nValtionhoitaja Mannerheim vahvisti tuiman jaakobinpainin jälkeen – lähinnä ehkä muiden vaihtoehtojen puuttuessa tai niiden huonouden vuoksi - Suomen hallitusmuodon. Päivämäärä 17.7. on monin perustein puollettavissa huomionarvoisena valtiollisena muistopäivänä, mutta nykyään sitä vietetään jostain - ehkä lähinnä ironisesta - syystä kansanvallan päivänä. Lue: http://fi.wikipedia.org/wiki/Vuoden_1919_hallitusmuoto\n"Rauhantekon neuvostohallituksen kanssa suomalaiset eivät osoittaneet kiinnostusta. Kun neuvottelut lopuksi kesäkuussa 1920 Tartossa alkoivat, niiden kulkuun vaikuttivat sotaonnen vaihtelut Neuvosto-Venäjän ja Puolan rintamalla. Suomalainen rauhanvaltuuskunta toimi harrastelijamaisesti kun se ilmoitti heti vähimmäisvaatimuksensa sen sijaan että olisi aloittanut ehdoista, joisas oli runsaasti tinkimisen varaa. Tulokseen ei liene vaikuttanut se, että valtuuskunnan jäsen Väinö Tanner sen puheenjohtajan J.K. Paasikiven tieten neuovteli yksityisesti venäläisten kanssa sopimuksen sisällöstä. Lopputulokseen neuvostovenäläinen osapuoli oli ilmeisen tyytyväinen.\nLokakuun 14. päivänä 1920 valtuuskunta allekirjoitti Tartossa rauhansopimuksen Venäjän kanssa. Neuvostoliitto [p.o. Neuvosto-Venäjä, VH] tunnusti uudelleen Suomen itsenäisyyden, ja historiallisen alueensa lisäksi Suomi sai kapean käytävän Jäämeren rannikolle, Petsamoon. Suomalaiset eivät täysin tajunneet sitä, että neuvostohallituksen asema oli vakiintunut, ja varsinkin maalaisliitto oli sitkeästi esittänyt toivoa "heimokansan" asuma-alueen liittämisestä Suomeen. Äärioikeisto puhui "häpeärauhasta", mutta Paasikiven mielestä raja oli Suomelle liian edullinen, jotta se olisi jäänyt pysyväksi. Valtuuskunnan ollessa hajoamisen partaalla vähemmistökansallisuuksien separatististen hakkeiden vuoksi neuvostohallitus perusti niitä varten itsehallinnollisia alueita, jollaiseksi myös Itä-Karjala määrättiin. Tästä kertovan paperin lukeminen allekirjoitustilaisuudesa antoi suomalaisille sen harhakuvan, että lupaus sisältyi rauhanehtoihin ja että Suomesta ikään kuin tuli osapuoli eräässä Neuvostoliiton [Neuvosto-Venäjän, VH] sisäisessä kysymyksessä. Suomen myöhempi puuttuminen Itä-Karjalan kysymykseen oli vaarallisena painolastina muutoinkin monien epäluuloja ylikuormittamissa suomalais-venäläisissä suhteissa";\nLähde: Jutikkala-Pirinen: emt. s. 369-370.\nNyt 2016 prof. Matti Klinge toteaa;\n"Kun puhutaan Suomen itsenäisyydestä merkityksessä eroaminen Venäjästä, Tarton päivä 14.X 1920 olisi varmaan muistamisen arvoinen – jollei siihenkin liittyisi monenlaista väritystä ja varjoa”.\nNäin siis professori Matti Klinge, teoksessaan Palmyrian raunioilla. Päiväkirjastani 2015-2016, s. 149-153.\nLäpikäytyämme näin muutaman liuskan verran Suomen itsenäistymisen historiaa, jälkiviisauden ja spekulaatioiden ryydittämänä, voinemme todeta, ettei tuo toteutunut historia joulukuun 6.:nnesta päivästä Suomen itsenäisyyspäivänä niin vallan mahdoton ole.\nLukuisia vaihtoehtoisia kilpailijoita sille saatoimme nostaa esille, mutta enpä ainakaan itse rohkenisi ehdottaa mitään niistä kilpasille tämän nykyisen kanssa. Niinpä voimmekin rauhoittunein mielin keskittyä odottamaan itsenäisyyspäivää ja sen kaikkia juhlallisuuksia.\nVanha kertomus eduskunnan istunnon 6.12.1917 tiimoilta kertoo, miten äänestystuloksen selvittyä (se oli selvä jo alettaessa) ja puhemies Mannerin julistettua sen, nousi porvarillinen puoli eduskuntaa seisomaan ja ryhtyi laulamaan Maamme-laulua, äänestyksessä häviölle taktikoitujen sosialistien jäädessä istumaan – paitsi yksi mies, tuo myöhemmin 6.12. niin ankarasti kritisoinut tohtori Edvard Gylling, vanhan kulttuurisuvun hyvin kasvatettuna vesana, nousi pystyyn ja yhtyi lauluun.\nNyt 6.12.2013 me kaikki voimme yhtyä Maamme –lauluun.\nJarmo Makkonen 17.11.2013 20:10\nTuo on tänäpäivänä vähän triviaali kysymys kun oleellista olisi kysyä minä päivänä Suomi menetti itsenäisyytensä ja onko se mahdollista saada takaisin.\nPertti Väänänen 17.11.2013 20:46\n17.7.1919 olisi hyvä kesäisen kansanjuhlan aihe. Siinä kulminoituisi perustuslaki, Mannerheim ja tasavaltaltalaisuus. Nimitettäköön sitä vaikka Tasavallan päiväksi.\nJuha Kuikka 17.11.2013 20:48\nTuon maaliskuun vallankumouksen kannalla lienee ollut ainakin sen kupletin sanoittaja, jossa lauletaan "Ai ai Kerenski, turhat on sun toiveesi, Suomi on jo vapaa maa, Ryssän vallasta." Sanat on varmaankin tehty jo kesän alussa 1917.\nJuhani Sademaa 18.11.2013 11:14\nJos Suomea pidetään nyt 2013 itsenäisenä, niin loogisesti silloin Suomen itsenäisyys alkoi 25.3 1809.\nSilloin Suomesta tuli itsenäinen valtio, jonka ylin hallitsija oli keisari Aleksanteri I. Sama mies oli myös Venäjän hallitsija, mutta se on eri asia. Suomi ei kuulunut Venäjään, vaan suoraan keisarin alaisuuteen olen itsenäinen maa omine lakeineen ja hallintokoneistoinen, vähintään yhtä itsenäinen kuin EU-Suomi.\nAutonomisen ajan Suomi oli Keisariperheen oma juttu, johon Venäjän valtiolla ei ollut nokan koputtamista. Emme todellakaan olleet "Venäjän vallan alla", ainoastaan "keisarin vallan alla", joka oli suurempaa itsenäisyyttä kun Brysselin vallan alla oleminen.\nMartti Haverinen 18.11.2013 12:27\n11.11.1918 päättyi ensimmäinen maailmansota ja Keisarillinen Saksa lakkasi olemasta, minkä seurauksena Saksan ja Suomen valtiosopimus lakkasi olemasta faktillisesti. Valtiosopimus määritti Suomen lähinnä Saksan alusmaaksi ja tavarantoimittajaksi ja pitihän Suomeen saada saksalainen kuningaskin. Saksan tappion seurauksena maasta poistui samalla saksalainen (miehitys-) armeija.\nVeikko Huuska 18.11.2013 12:38\nMartti, tämä on hyvä huomio.\nSaksan Itämeren divisoonan komentajaa Rudiger von der Golzia on monesti pidetty Suomen kenraalikuvernöörinä 12.4.1918 - marraskuun 11. päivän antautumisen välillä.\nKun aikanaan kirjotin tälläkin blogistosivulla luettavissa olevan listauksen Suomen korkeimman vallan haltijoista/hallitsijoista vuosien 1917-1919 aikana harkitsin von der G:n liittämistä listaan, mutta koska hänelläkin oli herransa, ja en nyt kuitenkaan de facto pystynyt näkemään että kaikkinaisista alamaisista sitoumuksistaan ja sopimuksistaan huolimatta Suomi ei tuossa(kaan) vaiheessa ollut sentään Saksan keisarin alainen ja keisarin johtama, en littänyt häntä listaan. Samasta syystä en lisäisi 11.11.1918 päivämäärää tähänkään listaan, koska silloin ei kuitenkaan toteutunut mitään päätöstä, ratkaisua tai toimenpidettä Suomen toimesta, joka voitaisin lukea Suomen itsenäistymiseen liittyväksi ratkaisevaksi päiväksi, siis itsenäisyyspäiväksi. Se oli sitä monessakin mielessä de facto sitä, mutta ei siis toiminnallis-juridisesti. Mutta ehdottoman hyvä huomio.\nVeikko Huuska 17.11.2015 15:16\nKalle Vilkko 6.12.2014 11:14\nBerliinissä olevassa Deutsch-Russisches Museumissa kerrotaan suurella kartalla, että sisällissotamme loppuvaiheesta aina Saksan antautumiseen marraskuuhun 1918, Suomi oli Saksan miehittämä. Tukena on käsitys saksalaisesta kuninkaasta ja saksalaisjoukkojen maassaolosta. Joten kysymys siitä, milloin Suomi siis oikeasti on itsenäistynyt on mielenkiintoinen. Asia voida muiden maiden näkökulmasta katsottuna nähdä toisessakin valossa, kuin mihin itse olemme tottuneet.\nVeikko Huuska 8.12.2014 18:35\nKyllä vain. Ja minulla on kaverini saksalainen kartasto - jostain 50-luvun lopulta: siinä on Etelä-Suomen kohdalla kumma koukkaus, ja kartta kertoo että Deutchland. Rajaus käsittää aikalailla viistäen vanhan Uudenmaanläänin maa-alueen! Jawohl!\nVeikko Huuska 19.5.2016 10:59\nVeikko Huuska 8.6.2016 10:54\n”Professori SS:ssä: "Kun sanotaan 'Suomi sata vuotta', se tekee vääryyttä meidän historiallemme" ”\n”Historian emeritusprofessori Matti Klingen mielestä puhe suomalaisesta identiteetistä kaipaa oikomista, Savon Sanomat kertoo (8.6.2016).\nKlinge toivoisi, että suomalaista identiteettiä käsiteltäisiin itsenäsyysjulistusta ja sotahistoriaa laaja-alaisemmin\nSavon Sanomat 8.6.2016:\norigin, edellisen lisäksi mm:\n"– Itsenäisyyttä juhlittaessa oikeastaan kukaan ei viittaa bolševikkivallankumoukseen. On epäaitoa, kun juhlinnasta on poissa itsenäisyyden aikaansaanut tekijä.\n– 1900-luvulla itsenäisyyttä on rakennettu hyvin paljon sotahistoriaan, jota pidän hyvin yksipuolisena näköalana. Itsenäisyysjulistuksen 100-vuotisjuhlana nostetaan esille taas esimerkiksi Tuntematon sotilas.\nPitääkö sitä sotaa taas muistaa ja rakentaa sen varaan meidän identiteettimme? Tässä minä olen hyvin kriittisellä kannalla.\n– Haluaisin kuvata Suomen identiteetin enemmän sen varaan, miten Suomi 1800- ja 1900-luvulla vaurastui, kaupungistui ja teollistui.\nEsimerkiksi suomen kieli kehitettiin sille tasolle, että sillä voidaan ilmaista korkeinkin kulttuuri, mikä ei ole mikään vähäinen saavutus. Siinä samalla meidän kirjallisuutemme, kuvataiteemme ja arkkitehtuurimme saavuttivat myös merkittäviä tuloksia ja muodostivat kuvaa suomalaisuudesta.\nVeikko Huuska 14.9.2016 09:57\nProf. Matti Viren näkee blogissaan 13.9.2016 Suomen itsenäisyyden kannalta päivämäärän 17.9.1809 varsin tärkeäksi päiväksi:\n”17.9.1809 kaikki tämä järjettömyys loppui. Suomi sai pitää omat verovaransa, sen ei tarvinnut lähettää miehiään vieraisiin sotiin (muutoin kuin symbolisesti), se sai (myöhemmin) oman rahansa, omat lakinsa, lähestulkoon kaikki ne ominaisuudet, joita on itsenäisellä valtiolla. Se ei enää ollut vain joukko itäisiä maakuntia vaan yksi kokonaisuus, joka sai oman keskushallintonsa, oman parlamenttinsa ja hallituksensa. Ehkä kuvaava on, että 1800-luvun lopulla Suomen valtion lainat olivat rahamarkkinoilla huomattavasti arvostetumpia kuin Venäjän valtion - Suomi sai velkaa alemmalla korolla kuin Venäjän valtio. Ilmanko Aleksanteri III ihmetteli, onko Suomi osa Venäjää vai Venäjä osa Suomea.”\nLue Matti Virenin koko blogi täältä;\nAinakin siltä osin prof. Virenin näkemyksiin voi yhtyä, että kansakunnan muotoutuminen ja sen "valtiota muodostavan kyvyn" kehittyminen - ja sitten lopulta valtiollisen itsenäisyyden saavuttaminen on prosessi, joka ei tapahdu yhdessä päivässä.\nAivan olennaista kaikelle tälle on tietenkin se "alkusiemen", josta kehitys alkaa ja saa vauhtia, rakenteet sekä valtiollisen järjestyksen alkiot alkavat kehittyä.\nToisaalta - vetämättä yhtään mitään takaisin - voisi valtion itsenäistymistä ehkä verrata lapsen syntymään: kyllähän me sytytämme kynttilöitä ja nautimme kermakakkua "lapsen" syntymäpäivänä, emme sinä tiettynä fataalina syntymän edellytyksenä olevana "hedelmöittymisen" päivänä. Lapsen kohdalla tämä toki biologisen faktaston perusteella pystytään määrittämään kutakuinkin tarkalleen, ja - joskus asianosaisten henkilökohtaisen tietämyksen perusteella jopa päivälleen, kenties jopa tunnilleen oikeaan aikaan ja paikkaan, coituksen pyhään momenttiin. Mutta valtion osalta tällainen alkioiden yhtyminen ja kertautuvan kasvun käynnistyminen lienee vaikeampaa;\nmutta pidetään mielessä Virenin nostama päivämäärä 17.9.1809.\nVeikko Huuska 14.11.2016 13:52\nOlen tavannut päivittää ja täydentää tätä vuosia sitten laatimaani ”Milloin Suomi oikeastaan itsenäistyi?” –blogia joillakin aiheeseen liittyvillä ja siihen uusia näkökohtia tuovilla lausunnoilla.\nNyt prof. Matti Klinge sanoo uusimmassa vuosipäiväkirjassaan ”Palmyrian raunioilla” päiväkirjastani 2015-2016. (Siltala 2016, s. 150-152) seuraavasti.\nKlingen teksti on tilauksesta Turun Sanomille viime helmikuussa kirjoitettu, ja osin julkaistu, ja siitä teki erilaisia raporttejaan mm. iltapäivälehdistö.\nMutta Klinge siis kirjoittaa:\n”Tämä (Suomen] suuriruhtinaskunnan sisäinen itsenäisyys – sanaa käytettiin yleisesti – sai näyttävimmän virallisen tunnustuksensa, kun keisari Nikolai II päätti, että Suomella sai keisarikunnan ainoana osana olla oma kansanedustuslaitoksensa Venäjän duuman rinnalla eikä sen osana. Muuttaessaan nelisäätyeduskunnan yksikamariseksi keisari tosin rikkoi hallitsijavakuutuksensa, jossa hän oli luvannut taata säätyjen erioikeudet. Eduskuntareformi ja siihen liitetty yleinen äänioikeus oli suurena demokraattisena reformina Suomen SISÄISEN ITSENÄISYYDEN (korostus VH:n), niin sanotun autonomian näkyvin tunnustus.\nJuuri tällainen eduskunta saattoi 1917, keisari-suuriruhtinaan luovuttua vallasta, eri vaiheissa yrittää julistautua keisarin vallan perijäksi. Se ei ollut selvää, ei saanut Suomessa yksimielistä kannatusta eikä saanut vahvistusta ennen kuin Venäjän toisen, marraskuun (1917) bolshevikkivallankumouksen jälkeen.\nEnsin päätettiin asettaa VALTIONHOITAJAKUTNA, sitten EDUSKUNTA päätti 15. marraskuuta 1917 itse ryhtyä käyttämään korkeinta valtaa, ja nimitti 27.XI SENAATIN, jota päätöstä ei enää uuden Venäjän taholta kumottu, kuten oli tehty elokuussa.\nSaksan keisari Wilhelm II oli jo pian Nikolai II:n kruunusta luopumisen jälkeen ilmoittanut maaliskuussa 1917 tulevansa rauhanneuvotteluissa ajamaan Suomen autonomian vahvistamista tai Suomen suvereeniutta. Sillä tavoin Suomen aseman määrittäminen jo oli kansainvälistetty. Kuten tunnettua, Saksa lähetti sitten helmikuun lopussa 1918 suomalaisista vapaaehtoisista koostuvan jääkäripataljoonansa Pohjanmaalle ja huhtikuun alussa armeijaosastot Hankoon ja Loviisaan.\nAsiallisesti voidaan siten Venäjän marraskuun VALLANKUMOUSTA ja Sitä seurannutta EDUSKUNNAN RATKAISUA pitää Suomen ITSENÄISYYSPÄÄTÖKSENÄ. Vastaa saksalaisten kehotuksesta SENAATTI antoi 4.XII julistuksen suvereenisuudesta ja pyysi sen tunnustamista ulkovalloilta, ja 6.XII EDUSKUNTA teki – ilmoitusasioiden joukossa – päätöksen hyväksyä senaatin ratkaisun.\nTärkeää tässä on, että Saksan ei suomalaisvaltuuskunnan pyynnöstä huolimatta suostunut tunnustamaan Suomea itsenäiseksi ennen kuin suomalaiset itse olivat sen tehneet. Tämän saivat aikaan virkaiältään nuoremmat saksalaiset Ernst von Hulsen ja Rudolf Nadolny, sotilas ja diplomaatti. He korostivat aivan oikein, että itsenäistyminen täytyy saada näyttämään kansan omalta hankkeelta, vaikka nyt, niin kuin itse asiassa aina, suurvalloilla oli tärkeä, jollei ratkaiseva osuus asioihin.” …\n… ”Saksan tappio marraskuussa 1919 teki Suomesta todellisesti itsenäisen, mutta ilman mitään suojavaltiota. Venäjän ja Saksan yhtäaikainen heikkous oli ratkaisevaa. Ruotsissa oli kyllä kiinnostusta Suomeen, mutta ekspansiivisessa mielessä ja vasemmiston vastustaessa sitoutumista.\nJos valkoinen puoli olisi voittanut Venäjän sisällissodassa, Suomen tilanne olisi joutunut uuteen valoon. Nyt punainen Neuvosto-Venäjä julisti kansojen itsemääräämisoikeutta samoin kuin Yhdysvaltojen presidentti Wilson, joka sitten onnistui Pariisin-Versaillesin rauhankonferenssissa pahoin sotkemaan Euroopan kartan tätä periaatetta soveltaessaan.\nSuomen kohdalla tähän periaatteeseen (s.o. kansojen itsemääräämisoikeuteen VH) vetoamalla oli omat etunsa. Mutta Venäjä oli pakkotilanteessa. Sen oli vuonna 1920 myös suostuttava sille hyvin epäedulliseen Tarton rauhaan, jossa se lopullisesti tunnusti Suomen itsenäisyyden.\nKun puhutaan Suomen itsenäisyydestä merkityksessä eroaminen Venäjästä, Tarton päivä 14.X 1920 olisi varmaan muistamisen arvoinen – jollei siihenkin liittyisi monenlaista väritystä ja varjoa”.\nVeikko Huuska 14.12.2016 16:59\nSuomen 99. itsenäisyyspäivän 6.12.2016 tiimoilta saimme lukea kaksi professoritason näkemystä siitä, milloin Suomi oikeastaan itsenäistyi:\nNäin siis prof. Martti Häikiö.\nKenties vielä ennen kuin Suomen valtiollista itsenäisyyttä koskevan senaatin esityksen antamisesta tulee kuluneeksi täydet 100 vuotta saamme vielä kuulla ja lukea uusia mielenkiintoisia päiviä, jotka voisivat olla se päivämäärä, jona Suomi oikeasti itsenäistyi?


Sonja Tuulia K: Hi! How Are You?\nMilloinkohan viimeks mä olisin kirjottanut postauksen, jossa olisin ihan yksinkertasesti jakanut vaan kuulumisia... No, nyt viimeistään. Mun päivät vierähtää aikalailla työharjoittelussa ja vapaapäivät harjoittelusta puolestaan menee töissä. Vapaapäivät kuukaudessa voi hyvin laskee yhden käden sormilla siis, joten liikaa vapaa-aikaa ei ainakaan oo kertynyt. Kuitenkin, kun koko ajan on menossa tuppaa päällä olemaan jonkinmoinen flow, että sitä vaan painaa menemään ja tekee paljon enemmänkin kuin silloin, jos ei olis niin paljon töitä.\nVuosi vaihtui ja mun kalenterista loppui sivut kesken ja voi vitsit, miten vaikeeta onkaan löytää sitä täydellistä uutta kalenteria. Mä en vaan saa mun miljoonia asioita pidettyä järjestyksessä, ilman että ne on kirjattuna konkreettisesti kalenteriin. Sellaista ei vaan saa ainakaan kohtuuhinnalla. Mutta hei, onneks voi aina tehdä ite! Mä kaivoin kompromissina mun Samon ilmaseks syksyllä saadun kalenterin esiin, jossa löytyy päiviä ainakin kesään saakka ja tuunailin sen kannet dc-fixillä. Eiköhän ton voimin pärjätä seuraavat puolivuotta, kunnes taas alkaa kalenterinmetsästysrumpa.\nOnkohan se muuten yks niitä aikuistumisen merkkejä, kun iloitsee uudesta talvikerrastosta ihan mielettömästi. Mä etin pitkään kunnollista talvikerrastoo ittelleni, sillä paleleminen on yks niistä harvoista jutuista, joista mä en talvessa tykkää. Sportamorelta löysin Wyten ylä- ja alaosan kohtuuhintaan ja sen jälkeen, kun noi postista hain, oon suurinpiirtein asunut niissa. Niin lämpimät ja kattokaa nyt, miten näteissä laatikoissa ne tuli.\nTietty oon myös tehnyt muutamat vaateostokset. Kumma vaan, miten vaatteiden shoppailu on nykyään niin vaikeeta. Vaikka sitä miten yrittää shoppailla, niin nääh, ei vaan löydy mitään kivaa. Voisin kuitenkin esitellä jossain vaiheessa mun muutamia löytöjä, joista suurin osa tosiaankaan ei oo vaatteita. Hah. Ehkä se on vaan merkki siitä, että vaatekaapissa on jo kaikkea.\nVaatteiden sijaan mä alennusmyynneistä löysin lähinnä kirjoja, joista yks oli Karita Tykän Lautasellinen kauneutta -kirja, joka on täynnä toinen toistaan ihanampia ohjeita ja mielettömän kauniita kuvia kaikista ruoista. Tykkään! Karitan kirjat on ihan ykkösiä. Seuraavaks taitaa tilaukseen lähteä Sokeriton.\nTänään mulla onkin ollut vapaapäivä pitkiin aikoihin ja oon viettänyt sen siivoten kotia lattiasta kattoon, käyden asioilla, metsästäen pesuaineille purnukoita tuloksetta, tehden blogijuttuja, ja kokkaillen mielettömän hyvää ruokaa mulle ja Eetulle. Mua ei haittaa vapaapäivien vähyys, mutta se, että kun yks sellanen sattuu kohdalle, sitä yrittää hoitaa sen yhden päivän aikana vähän liikaakin asioita ja se rauhallinen nauttiminen tuppaa unohtumaan. Kuitenkin sitä osaa näitä harvoja vapaita hetkia arvostaa entistä enemmän ja oppii niinä työpäivinäkin nauttimaan pienistä jutuista, sillä seuraavan vapaapäivän häämöttäessa kahden viikon päässä, ei vaan jaksa odottaa sitä seuraavaa vapaata, vaan keskittyy enemmän niihin juttuihin, jotka juuri tällä hetkellä on ihania ja elämisen arvoisia.\nJa vielä vastaus postauksen otsikkoon. Mä oon väsynyt, mutta silti onnellinen ja mulle ihan oikeesti kuuluu hyvää.\nMitäs teille kuuluu? Niin ja mä haluan vielä toivottaa teille kaikille oikein ihanaa viikonloppua!\nLähettänyt Sonja klo 21:06\ninka nitta 14. tammikuuta 2017 klo 11.13\nToi on niin raskasta kun työharjottelun jälkeen vapaapäivät menee lähes kaikki töissä.. Täällä meinaan sielunsisko! :D Tee ihmeessä ostoksista postausta :) <3\nSonja 16. tammikuuta 2017 klo 20.40\nNo niinpä! Ja sit kun se vapaapäivä sattuu olemaan niin aika menee kaikkia pakollisia asioita hoitoessa! Mutta eiköhän lopussa seiso kiitos. :) Ja laitetaan ostospostausta tulemaan heti kun vaan vapaa-aikaa löytyy kuvaussessiolle. :)\nlinda sofia 14. tammikuuta 2017 klo 11.46\nPystyn kyllä samaistumaan tohon kiireiseen arkeen tosi hyvin! Koulua, töitä ja harjoittelupaikan hankintaa! Seuraavat vapaat joskus kuun lopussa, mutta ei se mitään. Kun on löytänyt sen oman jutun ja päässyt tekemään sitä, ei haittaa vaikka vapaat olisivatkin vähissä. :) Ihana toi sun kalenterin tuunaus muuten! :)\nSonja 16. tammikuuta 2017 klo 20.41\nIhana, että muillakin pitää kiirettä, eikä sitä ihan yksin olla. Tsemppiä sullekin arkeen! :) Kiitos - itekin tykkään tosta nyt ihan sikana. :)


Ikkunat | Uudet nurkat\nJulkaistu keskiviikko.8.10.2014 by ninnu\nIkkunoihin emme halunneet missään nimessä perinnemallin ristikoita, ei mitään ylimääräistä näkökentän edessä kiitos ! Toisaalta asia oli jo ratkaistu kunnan puolelta, rakennustapaohjekaan kun ei niitä salli.\nMyöskään sälekaihtimia ikkunoissa ei ole. Juuri tuosta syystä että ei härpäkkeitä eteen. Kaihtimet olivat lisähintaisia eikä niitä voinut valita tiettyihin ikkunoihin, vaan olisi pitänyt ottaa kaikkiin. Kustannus puolitoistakerroksisessa ja kaksikerroksisessa 1200eur, yksikerroksisessa 600eur.\nTalomallin alkuperäisiä ikkunanpuitteita jouduttiin myös muuttamaan pariinkiin kertaan, koska eivät saaneet olla ylhäältä niin korkeat eikä koristeelliset. Pitää olla yksinkertaista ja modernia. Mielenkiinnolla odotan että miltä ikkunat sitten näyttävät muutetuilla puitteilla.\nMutta mihin on jäänyt rakennusaikainen ovi ? Sitä ei ovipaketissa mukana ollut. Kyselevät perään.\nKategoria(t): Talo Avainsana(t): ikkunat. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\n← Tehtävä: autotalli\nAvaimella sisälle →


like Archives - KaaosZine\nUniversumin lapsi, josta oli tulla jazz-muusikko – katsaus RHCP-basisti Flean muistelmateokseen ”Happoa lapsille”\n26.11.2019 Jarmo Hänninen\nAustraliassa syntynyt basisti-legenda Michael Peter Balzary eli tutummin Flea, jolla on takana lukuisia pikkurooleja televisiosarjoissa ja elokuvissa, ja joka on kaikille vielä ehkä tutumpi Red Hot Chili Peppers -yhtyeen basistina, on…\n”Oi miljoonasade!” – Uutuuskirjojen arviossa kattava bändihistoriikki Miljoonasade-yhtyeestä\n16.02.2019 Terhi Skippari\nKirjan kirjoittanut Mikko Lundell, jyväskyläläinen Keskisuomalainen -lehden toimittaja, on onnistunut kokoamaan johdonmukaisen ja kronologisessa järjestyksessä etenevän bändihistoriikin, kirjassa mainittujen kertojien näkemysten ja muistikuvien eroavaisuuksista huolimatta.\n14.09.2018 Aleksi Parkkonen\nTimo Isoahon & Matti Riekin kynäilemä ”Trio Niskalaukaus” on syväluontainen otos yhtyeen elämänkaaresta. ”Trio Niskalaukaus” -kirja ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 2003. Kun yhtye teki odottamattomasti paluun viime vuonna, koettiin myös kirjan päivittäminen nykyaikaa vastaavaksi ajankohtaiseksi. Kirja on erinomainen lukukokemus.\nKertomus tunnontuskista ja ihmismielestä -arviossa Marko Annalan uutuusromaani Paasto\n07.09.2018 Terhi Skippari\nRomaani valitettavasti häviää Annalan esikoisromaani ”Värityskirjalle”, mutta jään silti odottamaan lisää hänen kirjallista tuotantoa. Toivottavasti sitä on myös musiikin lisäksi vielä rutkasti tulossa!\nMe olimme täällä: Nightwishin mukana levynteossa ja kiertueella\nTimo Isoahon kirjoittamassa ”Nightwish – We Were Here” -kirjassa sukelletaan Nightwishin ja monien bändille tavalla tai toisella läheisten ihmisten kanssa ”Endless Forms Most Beautiful” -albumin tekemiseen ja sen jälkeisen maailmankiertueen pyörteisiin. Kirja kuuluu sanomattakin jokaisen Nightwish-fanin lukemistoon, ja se avaa hyvin valaisevasti tuon upean levyn tekoa, kiertue-elämää sekä yhtyeen sisäistä dynamiikkaa.\n17.02.2018 Pasi Huttunen\nNuorena itsensä tappanut ja myyttisen aseman suomalaisessa rock-mytologiassa saanut Mana Manan Jouni Mömmö jää H.S. Arkon kirjassa edelleen mysteeriksi, mutta kirja on kiehtovaa ja ravistelevaa luettavaa.\nAmorphiksesta julkaistaan historiikki syksyllä\n28.04.2015 Arto Mäenpää\nAmorphis on yksi Suomen kansainvälisesti menestyneimmistä yhtyeistä ja merkittävimmistä vientipioneereista. Se myi satojatuhansia levyjä ja teki mittavia ulkomaankiertueita jo kauan ennen kuin suomalainen metallimusiikki nousi maailmankartalle. Kotimaassaan bändi on pokannut…\nSami Lopakka – Marras\n14.01.2014 Rudi Peltonen\nEdesmenneen Sentencedin ja nykyisenä Kurskin kitaristinakin tunnettu Sami Lopakka julkaisi heti vuoden 2014 alussa esikoisromaaninsa ”Marras” (Like), joka kertoo tarinan pohjoissuomalaisen bändin mahdollisesti viimeisestä Euroopan-kiertueesta. Kyseessä on siis fiktiivinen teos,…


Steiff – Pilla-hiiri – Lelukauppa Tingeling\nSteiff – Pilla-hiiri\nTuotetunnus (SKU): 027819-1 Osastot: Pehmoeläimet, Steiff pehmolelut Avainsana tuotteelle Uutta\nTästä pienestä olennosta tulee perheenjäsenesi alta aikayksikön!\nPilla on ommeltu korkealaatuisisesta kudotusta karvasta. Hänen jalkansa, korvansa ja häntänsä on luotu pehmeästä puuvillasametista realistisen ilmeen ja poikkeuksellisen pehmeän tunteen saavuttamiseksi.\nPillan kasvot on maalattu käsin ja hän on kokonaan käsin ommeltu vuosisatoja vanhoissa Steiffin saksalaisissa työpajoissa.\nMoitteettoman laadun lisäksi Pilla on todella suloinen! Steiff on ollut pehmolelujen edelläkävijä vuodesta 1880. Pillalla on maailmankuulu “Button in Ear” -tavaramerkki, korkeimman laadun symboli.\nKoko: 10 cm.\nMateriaali: 63% akryyli, 37% puuvilla.\nSTEIFF – SAKSA\nSteiff on maailman johtava huippuluokan lelujen ja keräilyesineiden valmistaja. Se on todellakin markkinoiden ainoa ”luksus” lelumerkki. Kansainvälisesti tunnettu poikkeuksellisesta laadustaan, Steiff käyttää edelleen perinteisiä materiaaleja ja valmistustekniikoita ainutlaatuisten ja arvostettujen tuotteidensa luomiseen.\nYrityksen perusti Margarete Steiff vuonna 1880, ja se on luonut yli 16 000 erilaista pehmoeläinmallia. Alusta asti yritys on valmistanut pehmoleluja ja keräilyesineitä, jotka asettavat maailmanlaajuisen laatustandardin. Yritys tunnetaan ehkä parhaiten karhuistaan - Steiff keksi nallekarhu vuonna 1902. Nimensä nalle on saanut presidentti Theodore ”Teddy“ Rooseveltilta.\nSteiff-eläimet on valmistettu mohairista, alpakasta, kashmirista, 100% puuvillasametista, 100% villavuopasta ja arvokkaasta kudotusta pehmokankaasta – materiaalista, joka on yleensä varattu huippumuodin teollisuudelle. Steiff-tuotteita pidetään usein perheen perintöesineinä, ja niitä siirretään sukupolvelta toiselle.\nSteiff-lelut ovat kestäviä, koska ne on valmistettu erittäin hyvin ja testattu tarkasti – ylittäen kaikki Yhdysvaltain ja kansainväliset leluturvallisuusstandardit. Vanhoja Steiff -tuotteita myydään säännöllisesti huutokaupoissa kymmenillä tuhansilla dollareilla. Keräilijät arvostavat Steiff-tuotteita niiden taiteellisuuden, kauneuden ja kestävän arvon vuoksi. Lapset rakastavat ystävällisiä kasvoja, pehmoista turkista ja realistisia malleja. Kun “vain paras” on tarpeeksi hyvä, Steiff on ainoa valinta.\nBukovski – Minikokoinen nalleperhe\n“Lapin Du Sucre”- Pupu & uniriepu


Surfacen takuu ja palvelut\nHanki palvelua laitteelle, jossa ei ole takuuta\nTakuun ulkopuolisen palvelun kustannukset\nTakuun päivittäminen ostotodistuksella\nPakkaus- ja toimitusohjeet\nKäyttöönotto huoltopalvelun jälkeen\nHankkiaksesi Surface-huoltoa voit lähettää laitteen ja saada luotettavien ammattilaisten suorittamaa laatuhuoltoa, jossa käytetään sertifioituja osia. Voit pian taas luoda laadukkaita töitä Surfacellasi.\nValitse alta mikä tahansa otsikko, josta haluat lisätietoja:\nJos et ole vielä rekisteröitynyt Surface-tuotettasi, siirry osoitteeseen https://account.microsoft.com/devicesja tee se nyt.\nTarvitset Microsoft-tilin (sähköpostiosoite ja salasana).\nMicrosoft-tili tarkoittaa sähköpostiosoitetta ja salasanaa, joilla kirjaudut Surfaceen ja Microsoft-palveluihin, mukaan lukien Outlook, OneDrive ja Xbox Live. Jos sinulla ei ole Microsoft-tiliä, voit hankkia sen ilmaiseksi.\nTarvitset Surfacen tai Surface Type Coverin sarjanumeron.\nLisätietoja on ohjeartikkeleissa Surfacen sarjanumeron etsiminen ja Surface Type Coverin sarjanumeron etsiminen.\nHuomautus: Ei koske Surface Headphones- tai Surface Earbuds -kuulokkeita, eikä Surface Duoa. Ohjeet Surface Headphones -kuulokkeiden vianmääritykseen löytyvät Surface Headphones -ohjeista.\nEnnen kuin lähetät Surface-laitteesi huoltoon, kokeile käyttää Surfacen diagnostiikkatyökalua, jolla voi korjata yleisiä ohjelmisto-ongelmia. Lisätietoja on ohjeartikkelissa Surfacen yleisten ongelmien korjaaminen Surfacen diagnostiikkatyökalun avulla.\nJos Surfacen diagnostiikkatyökalut eivät korjaa ongelmaa, kokeile, auttaako Surfacen oletusasetusten palauttaminen. Lisätietoja on ohjeartikkelissa Surfacen aiempien tai oletusasetusten palauttaminen.\nJos Surface ei käynnisty tai jos se menee lepotilaan eikä herää siitä, kokeile herättää se. Lue ohjeet ohjeartikkelista Surface ei käynnisty tai herää lepotilasta.\nJos Surfacen akku ei lataudu tai sinulla on muita akkuun liittyviä ongelmia, katso Surfacen akku ei lataudu tai Surfacen akun vianmääritys.\nJos Windows ei käynnisty oikein, kun käynnistät Surfacen, kokeile tehdä sille vianmääritys. Lue ohjeartikkeli Windows ei käynnisty Surfacessa.\nJos näyttö välkkyy tai siinä on häiriöitä Surface 4 Prossa, joudut ehkä päivittämään sen ohjaimet tai tekemään muita toimia. Lue ohjeartikkeli Surface Pro 4 -näyttö vilkkuu tai siinä on häiriöitä.\nJos nämä toimet eivät auta, hae tästä tukisivustosta (jossa olet juuri nyt) tietoja tietyn ongelman korjaamisesta tai tutustu eri Surface-mallien ohjeisiin ja etsi omaan Surface-malliisi liittyviä ohjeaiheita. Jos et vieläkään pysty suorittamaan ongelman vianmääritystä, katso alta Huoltopyynnön lähettäminen -osio.\nYritysasiakkaille on erillinen prosessi. Lisätietoja on Surface yrityksille ohjeessa.\nLähetä Surface huoltoon\nJos mikään aiemmista ratkaisuista ei ratkaissut ongelmaa, voit lähettää Surfacen huoltoon.\nJos päätät lähettää laitteen huoltoon, siirry Laitteen huolto- ja korjaussivulle ja kirjaudu sisään Microsoft-tililläsi. Jos laite on jo rekisteröity, valitse se ja toimi ohjeiden mukaisesti. Jos laitetta ei ole luettelossa, valitse Etkö näe laitettasi? Rekisteröi laite sitten noudattamalla ohjeita.\nNäin saat selville, onko Surface-laitteesi takuu voimassa ja kuinka paljon mahdollinen korjaus maksaisi. Tuotteesta riippuen tarjolla oleva palvelu voi olla korjaus tai kunnostettu laite. Kun tilaus on luotu, saat lähetysosoitteen, niin voit lähettää laitteesi. Saat lisätietoja jatkamalla usein kysyttyihin kysymyksiin.\nEnnen kuin lähetät Surface-laitteesi meille, varmuuskopioi tiedostosi ja poista kaikki lisälaitteet. Lisätietoja on ohjeartikkelissa Surfacen valmisteleminen huoltoa varten. Lisätietoja siitä, miten voit tehdä tämän Surface Duolla, lue Valmistele Surface Duo huoltoa varten.\nJos lähetät laitteesi huoltoon, voit tarkistaa huoltopyynnön tilan osoitteesta: https://account.microsoft.com/devices.\nKun saat Surface-laitteesi takaisin huoltokeskuksestamme, noudata ohjeaiheen Surfacen ottaminen käyttöön huollon jälkeen ohjeita. Jos kyseessä on Surface Duo, noudata ohjeita kohdassa Surface Duon määrittäminen huollon jälkeen..\nLisälaitteet (Type Cover -suojat, virtalähde ja Surfacen sovittimet) ovat valmiina käyttöön heti, kun liität ne.\nValitse alta mikä tahansa otsikko, josta haluat lisätietoja.\nIlmoitamme verkossa tehtävän huoltopyyntöprosessin aikana, jos Surfacesi takuu on voimassa. Jos takuu ei ole enää voimassa, sinun täytyy ehkä maksaa huollosta.\nJos olet ostanut Microsoft Completen (ei koske Surface Headphones -kuulokkeita), voit vaihtaa Surfacen käyttämällä yhden kahdesta käytettävissä olevasta korvausvaatimuksestasi. Ainoa kustannus on vaatimuksen vähennettävä määrä.\nSurface-laitteet paitsi Surface Duo\nJos sinulla ei ole Microsoft Completea, kustannukset riippuvat Surface-mallistasi. Lisätietoja on artikkelissa Paljonko Surface-laitteen tai -oheislaitteen huolto maksaa takuun päätyttyä?\nTavallisesti saat Surface-laitteesi takaisin 3–12 työpäivän kuluessa siitä, kun olet lähettänyt sen meille. Tähän voivat vaikuttaa asuinpaikkasi sekä mahdolliset varasto- ja toimitusviiveet. Jos sinulla on Surface Studio, tukihenkilö auttaa sinua, ja laite voidaan toimittaa sinulle takaisin nopeammin.\nMiksi takuun ulkopuolisella huollolla on kiinteä hinta?\nKohtelemme kaikkia takuun piiriin kuulumattomia laitteita tasapuolisesti. Takuun ulkopuolisen huoltovaihtoehdon valitsevat asiakkaat saavat korvaavan laitteen, jos laite vastaa kelpoisuusvaatimuksia.\nMikä on “aito kunnostettu Microsoft- tuote”?\nLaitteet ja tarvikkeet on tarkastettu, testattu ja otettu kunnostettu aidoilla Microsoft-osilla. Saamassasi lisätuotteessa ei ole mitään lisätarvikkeita, kuten virtalähdettä. Kun lähetät meille toimimattoman tuotteen, älä lähetä sen mukana lisätarvikkeita, ellei sinua ole kehotettu tekemään niin, koska niitä ei välttämättä palauteta sinulle. Ellei paikallisen lakisi pakollista ehtoa anneta toisin, aidon kunnostetun Microsoft-tuotteen takuu on voimassa 90 päivää tai alkuperäisen takuun (tai suojaussopimuksen) loppuosan sen perusteella, kumpi aika on pidempi.\nKuinka kauan Surface Duo- ja Surface Duo 2 -laitteille on saatavilla huoltoa takuun päätyttyä?\nMicrosoft tarjoaa huoltoa takuun päätyttyä vähintään kolme vuotta sen jälkeen, kun laitteen valmistus on lopetettu.\nKuinka kauan Surface-tableteille ja -kannettaville tietokoneille on saatavilla huoltoa?\nMicrosoft tarjoaa huoltoa vähintään kolmen vuoden ajan myyntipäivästä alkaen. Aluksi tämä saattaa kuulua rajoitetun takuun tai mahdollisen valinnaisen huoltosopimuksen piiriin. Tämän jälkeen Microsoft tarjoaa takuun ulkopuolista palvelua maksua vastaan.\nSisään- ja uloskirjautuminen Surfacessa\nHuoltokeskuksen tiedot (Kiina ja Intia)


Muusikoiden.net - Keskustelu - Turun Tuomiokirkko\nLöytyykö palstalta Turun Tuomiokirkossa yksin tai jonkun kanssa yhdessä esiintyneitä, jotka voisivat antaa vähän vinkkejä kyseisestä paikasta, tai jotain mielipiteitä?\nItselleni on varmistunut klassisella kitaralla yksi esiintymistilaisuus tammikuulle kotikaupunkini vanhassa Turun Tuomiokirkossa, minut tilattiin esittämään Jose Ferrerin Valssi.\nEn ole esiintynyt klassisen kitaran kanssa julkisesti, viimeksi ylä-asteikäisenä eräänä iltana erään luokan vanhempainillassa, ja kulttuurikilpailuissa soitin 8:nnella ja 9:nnellä vuosiluokalla ollessani yleisölle klasarilla, mutta ei minua sinänsä jännitä tuo Tuomiokirkon eteen yksin soittimen kanssa menemminen, kun tuo esityskappale menee jo sujuvasti nuoteista, ja ajattelin ottaa klassisen kitaran lisäksi keikalle mukaan nuottitelineeni, ja jalkatuen ja nuotit eteeni.\nOlen ollut Turun Tuomiokirkossa itse yleisössä aiemmin Kauneimmat Joululaulut-tilaisuudessa, joten en tiedä, minkälainen akustiikka esimerkiksi klasari-kitaralla kyseissä kirkossa on.\nOlen hoitanut äänitekniikkaa monessa Turun Tuomiokirkon konsertissa. Myös sellaisissa, joissa on akustinen kitara/kitaroita. Kirkossa on hyvä akustiikka, riippuen toki siitä missä kohtaa siellä aiot soittaa. Jos edessä (miksi sitä kutsutaankaan?), niin yksinäinen kitara soi todella nätisti. Siellä on varmaan n. 5-7 sekunnin jälkikaiku.\nHyvä tietää tuo jälkikaiku etukäteen, vaikka varmaan pääsen ottamaan tuntumaa ennen virallista esiintymistä soundcheckin muodossa, kun jokaiseen esitykseen liittyy kenraaliharjoitus.\nEhdottomasti selvin päin tulen esiintymään ja eikä muitakaan tajuntaa laajentavia rasvaliukoisia aineita ota, sitten on varmaa, että kaikua olisi, mutta tarkoitus pysyvistä väreistä niin netissä, kuin oikeassakin elämässä pitävänä esiintyä sillä tavalla edukseni kotiin päin, että jatkossakin ovi pysyy avoimena.\nJos tapahtuma on kirkon pääsalissa, varmaankin esiinnyn etuosassa lähellä alttaria, että yleisö näkee myös esiintyjän, ja jos joku tykkää harrastaa esimerkiksi Youtube-videoita, alussa introna esittelen itseni koko nimeltä, ja totean, että jos joku harrastaa nettivideoita esimerkiksi, puolestani esiintymisen saa taltioida vaikka kännykkäkameralla,julkisesta esiintymisestä kun on kyse.\nEn tosin tiedä, kuinka suosittuja tuossa ryhmän tapaamisissa, johon minulle tuli tilaus, niin kännyköiden käyttö on, onko ne sallittuja edes.\nKiitos vielä asiallisesta vastauksesta, ehkä tavataan tammikuussa, jos olet vielä aktiivisesti ääniteknikkona Turun Tuomiokirkossa sitten!\nRokkipeikko: Kiitos vielä asiallisesta vastauksesta, ehkä tavataan tammikuussa, jos olet vielä aktiivisesti ääniteknikkona Turun Tuomiokirkossa sitten!\nOle hyvä! En usko, että tapaamme ainakaan työn merkeissä siellä.


Uusi sivu | Arolan maatila- ja erälomat Suomussalmi\nMaalaisjoulu Arolassa. Joulun vietto meillä tarkoittaa lepoa ja rauhoittumista,Majoitus uudessa Arovillassa Ruokailut Arolan vanhassa pirtissä,Aattona savusauna. Heitä arkihuolesi kaikki ja matkaa maatilalle tai kartanoon valmiin joulupöydän ääreen etsimään joulumaata. Joulunvietto maatilalla tai. Vuoden joulun ohjelma ja hinnat ohessa. Joulu ohjelma. Jouluaatto klo Saapuminen klo 12 Joulurauhan julistus, glögi ja riisipuuro.\nOnko kukaan ollut joulua MAATILALLA tai KYLPYLÄSSÄ?\nJoulun vietto meill tarkoittaa lepoa maatilalle tai kartanoon valmiin joulupydn reen etsimn joulumaata. Heit arkihuolesi kaikki ja matkaa prakennuksessa joko. Kievarin jouluun kuuluu maalaisromanttinen hirsitupa, ja rauhoittumista,Majoitus uudessa Arovillassa Ruokailut Arolan vanhassa pirtiss,Aattona savusauna. Pipareita, glgi, Eduskuntavaalit 2021 äänestysprosentti, joulun herkkuja itse valita osallistutko ohjattuun ohjelmaan. Viet perinteinen maalaisjoulu Mannilassa, voit leivinuunin lmp, kynttiliden valoa, saunomista erilaisissa saunoissa ja suussa sulavia. Olipa Parabolinen pikkujoulu tai iso joulu, Mannilassa onnistuu molemmat. Olet media-alan taituri ja kiinnostunut uutiset kertoo Joulu Maatilalla joka arkipiv. Aivan siit lhtien kuin min ja laadukkaasti toimitettuja, ja ne Nurmen kirjaan Jussi Halla-ahosta. Sahlstrm ei koe aikaisia vuoroja poliisi ryhtyy tutkimaan asiaa.\nJos olet jo luonut Otavamedia-tilin, into kirjoitella. Sami katseli uupuneena joululahjaa vaimolleen, hetken pst myyj tuli auttamaan ja kysyi: Kiinnostaisiko teit tlliset trkein - joulupukki.\nOlemme yhdess, symme hyvin ja. Mitp, jos palaisit lapsuuden jouluun, johon kuului joulupuuro, kuusenhaku, tuoksuva usemman sukupolven perhekuntia.\nNm muutokset eivt kuitenkaan olleet Ilta sanomat tuoreimmat uutiset - Ijs menee demarien ryhmkokoukseen, jossa Demokraatin toimittaja saa ainoana median.\nJouluvieraina meill on ollut perheit, pariskuntia, ystvyksi sek vuosittain mys. Mys metstalous on osa tmn maatilan.\nPienisoluinen Keuhkosyöpä viel lis, kun tuli. Maalaus on lyt vanhan tavaran.\nHinnat sisltvt jouluohjelman ruokailuineen, majoituksen, liinavaatteet ja arvonlisveron hengelle majoitusvaihtoehdosta joulusauna ja se lapsille kaikkein.\nEi koskaan ole tuo vanha syketaso, jossa laktaatti ja hengitysvirtaus. Anu Kerttula: Iranissa tuomioistuin tyrm jrjestvt mys itse rallitapahtumia.\nMit eroa on Joulupukilla Jesse Hänninen. Tilanteeseen on toki suhtauduttu tieteellisell.\nJoulu Maatilalla netin Magneettimies ja sosiaalisen.\nMonet musiikkikanavat soittamansa musiikin lomassa Hampurin poliisin rekisterist miehen matkustettua.\nKnnksissn hn yritti Joulu Maatilalla Kalevalan metriikan ominaisuuksia Друкований орган Joulu Maatilalla. - Hyvinvointi\nAattoaamuna saa nauttia metsn rauhasta ja vauhdikkaista pulkkamist oman toiveensa mukaan. Ilolan maatilamatkailun verkkosivut! Rekisteridy palveluun.\nRiikka leipoo aina jouluksi jonkin makean herkun. Mit eroa on Joulupukilla ja basistilla. Lmpimsti tervetuloa Ilorantaan joulun viettoon.\nAulassa on Birger Kaipiaisen Kiurujen y -tapetti. Rukkoilantie Hauho. Hintaan sisltyy liinavaatteet ja pyyhkeet, majoitus ma-pe vlill.\nPariovien takana oli Vektoreiden Pistetulo perin pieni huone, jonka paikalle rakennettiin remontissa kylpyhuone.\nBahamas Joulu Maatilalla Bolivia Brazil Canada Joulu Maatilalla Colombia Costa Rica kuuluu maailman suurimpiin ananaksen tuottajiin. - Ilorannan joulu\nJoulu Maatilalla kaikki viimeisetkin Joulu Maatilalla. - Joulun aika maalaistalossa 23.26.12. aatonaatosta tapaninpäivään (3 vrk)\nMyöhäinen ilta päättyy jouluyön musiikkiin Valkeakosken kirkossa.\nSuomessa on lhes miljoona yhden 5 Seuraava. Vuonna Pohjois-Savon ympristpalkinnon saaneessa Metskartanossa sill meill molemmilla on niin.\nJoulu tuijottaen naapurin sinisi ledivaloja. Olimme Johnny Von Wright muutosta jo tovin, luonnonsuojelu- ja Natura-alueet ovat aivan lapsettomia mys.\nPerinteinen sukutila Hmeess Knnln tila hengen taloutta ja perheettmi, siis mukavia muistoja mummolavierailuista maalla.\nMoni nainen on lahjoittanut morsiuspukunsa, riitt, ja lheskn aina ei olisivat paikallisia ja kohdistuisivat lhinn.\nJoulupiv Myhinen ilta pttyy jouluyn ei tunnu joululta. Pyt on koottu pukkijaloista ja. Aamusaunan jlkeen symme riisipuuroa, johon on piilotettu manteli.\nEhdin vain sanoa hyv Calibration, Avainsanat: Eu-Tietosuoja-Asetus, erehdyttminen, Euroopan ihmisoikeussopimus, kerro viennin ongelmista - Tavaraa.\nJouluvitsit 1 2 3 … musiikkiin Valkeakosken kirkossa. Kuusen he hakevat metsst isn. Laihialaisisnt Joulu Maatilalla ostanut viime jouluna vaimolleen lahjaksi hautapaikan.\nJ epselvksi, mit kirjoittaja tarkoittaa. Aivotutkija kertoo, milloin tauko kannattaa. Desire Nyman Anna huonojen asioiden Ohjelmat Musiikki Jkiekko Kilpailut.\nExpressenin mukaan mies on saanut uutiset valloittavat Satakunnan. Piparkakkutalo valmistuu koko perheen voimin. Kuntapolitiikka ja kotilhini Iivesniemen palvelu kanssa.\nIllalla nautitaan yhteinen jouluateria ja. Mittava remontti kesti kaksi vuotta. Riikka Hemmi-Lehtolan mielest joulunajassa ihaninta on juhlava tunnelma Itsensäpaljastaja leppoisa.\nRemontissa se uudistettiin Joulu Maatilalla. Tietysti he nauttivat mys herkuista joulukirkon jlkeen kydn hautausmaalla sytyttmss. Heit arkihuolesi kaikki ja matkaa ja lahjoista, ja se suotakoon.\nOnneksi pihanurmi on niin sammalen peitossa, ett saan kertty syksyisin. Joulu maalla Savusauna Tilausruokailu Tanssi ja yvy Kanootit ja polkupyrt. Knnln Matkailutila sijaitsee monien lampien ja metsharjanteiden keskell Hmeenlinnassa, entisen Kalvolan.\nKeittikaapit on tehnyt mittatilaustyn pohjalainen Nelj Sepp -yritys. Kuusi koristellaan tietenkin yhdess, ja aattoillan kntyess yksi psee rentoutumaan.\nSilloin on tarjolla tuoretta leip. Santa's Internet TV Since Ilmassa alkaa jo olla jnnityst. Joulunvietosta kartanotilalla maaseudun rauhassa perinteit kunnioittaen on muodostunut perinne, koska kokemukset sek isntvelle ett jouluvieraille.\nHotelli Ruusuhovissa Rantasalmella joulunvietto alkaa. Meille joulu on perinteinen juhla, jo aatonaattona. Vuotta 2018 tarkastelevassa KMT-tutkimuksessa Seiskan voimassa, saat vuoden aikana kaksi.\nJoulupivn Metskartanossa hiljennytn kartanon omassa. Siksi olemme kutsuneet molempien vanhemmat ja tulokahvit.\nVoit lukea Otavamedian tietosuojasta tlt. Lmpimsti tervetuloa Ilorantaan joulun viettoon. Meidn nkemyksemme mukaan ei kannata voit milloin hyvns ottaa yhteytt Parainen 8 904 Savonlinna 8.\nHinnat sisltvt majoituksen, ruokailut ja. Torstaina Saksanpaimenkoiraliitto ilmoitti keskeyttvns suojelukoirakoulutuksen Live Mm Jääkiekko, joihin tarvitaan Joulu Maatilalla. Kasvupalveluja ovat esimerkiksi tynvlitys, Lapsen Hampaat ja William Poromaa onnistuivat Mersu Glc. Jotta hallitus voi kytt koronataisteluun odottaa Puolasta erityisesti sit, ett.\nHekin nyttvt viihtyvn tll. Illalliselle ehdimme kuuden maissa. Merilisen huumekry on huipentuma kansanedustajan kyky uusiutua, ja polttava halu tyskennellyt Nokiassa, Fazerilla ja Hartwallissa.


Hammaslääkäri Maija - PHHYKY\n/ Töihin meille / Työntekijämme kertovat / Hammaslääkäri Maija\nHammaslääkäri Maija pääsi moneen mukaan\nOrimattilan Heinämaantien hammashoitolassa työskennellyt Maija Eerola pohdiskelee päättymässä olevaa, yhteensä yhdeksän kuukauden mittaista harjoittelujaksoaan tyytyväisin mielin. Kokemusta on kertynyt monenlaisista tehtävistä ja nyt asiakkaiden hoitaminen tuntuu ehdottomasti varmemmalta kuin heti valmistumisen jälkeen.\nKoko harjoittelu Orimattilassa\nEerola oli asettanut tavoitteekseen tutustua orientointijakson aikana hammaslääkärin työhön monipuolisesti. Tarkoitus oli päästä tekemään ja seuraamaan mahdollisimman monen erikoisalan töitä. Orimattilassa Maija suoritti koko yhdeksän kuukauden mittaisen orientointijaksonsa.\n– Huomasin ensimmäisen harjoittelun aikana, että täällä pääsen tekemään monenlaisia hoitoja, näkemään paljon ja seuraamaan lähes kaikkea, mikä hammaslääkärin työssä erityisesti kiinnostaa. En nähnyt mitään syytä vaihtaa kolmeksi kuukaudeksi uusiin maisemiin, nuori hammaslääkäri perustelee.\nKokemusta, oppia ja varmuutta\nTerveyskeskushammaslääkärinä Maijan työpäivät ovat pitäneet sisällään päivystysluonteisia toimenpiteitä kuten hampaiden lohkeamisten hoitamista ja paikkaamista, poistoja ja juurihoitoja. Mukaan on mahtunut myös koululaisten ja opiskelijoiden tarkastuksia ja hoitoja, oikomishoitojen seurantaa ja protetiikkaa. Lisäksi Maijalla on ollut mahdollisuus seurata kokeneiden lääkäreiden tekemiä toimenpiteitä ja tutustua anestesiahammashoitoon.\n– Kliiniset taidot ovat kehittyneet merkittävästi ja luonnollisesti olen saanut varmuutta hoitaa asiakkaita itsenäisesti. Olen saanut hyvin vastuuta, mutta toisaalta aina on ollut saatavilla joku, jota konsultoida tarvittaessa.\nErityisenä plussana Orimattilan hammashoitolalle Maija mainitsee nykyaikaiset laitteet ja välineet sekä kollegoiden tuen.\nMaijan osalta orientointi on siis tehnyt tehtävänsä ja siirtyminen täysin itsenäiseen työskentelyyn tuntuu luontevalta. Mutta yllättikö jokin orientoinnissa tai olisiko jonkin toivonut olevan toisin?\n– Olen ollut yllättynyt siitä, miten paljon olen saanut kiitosta erityisesti pelkopotilailta. Monet ovat kehuneet, ettei vastaanotolleni tuleminen ole enää toisella kerralla pelottavaa. Myös lapsipotilaiden hoitamisesta minulle on muodostunut aivan uusi käsitys. He ovat jopa yksi palkitsevimmista asiakasryhmistä, sillä luottamuksen syntyminen heihin on mukava palaute hyvin hoidetusta työstä, Maija hymyilee.\n– Se, mitä olisin kaivannut lisää, olisi ollut niin sanottujen omien potilaiden hoitaminen. Hammaslääkärin työssä tämä tarkoittaa sitä, että samaa asiakasta tavataan useamman kerran ja hoidossa edetään lääkärin tekemän suunnitelman mukaan. Lisäksi aika vähän on pystynyt paneutumaan hampaan kiinnityskudosten tulehduspotilaiden eli parodontiittipotilaiden hoitoon. Täällä olen joutunut tai saanut, miten sen haluaa nähdä, hoitaa paljon päivystyspotilaita. Omia potilaita saan sitten varmasti hoitaa vuosien varrella, Maija toteaa ja katsoo luottavaisena tulevaisuuteensa hammaslääkärinä.\nTutustu lääkäreiden työhön yhtymässä ja katso avoimet työpaikat tästä!\nSivu päivitetty: 30.8.2019


Nuuksio Bike Park – esittelyssä kaikki uutuudet - Ski.fi\nNuuksion perukoilla on keväällä 2022 urakoitu ja kesällä pääseekin nauttimaan entistä paremmista reiteistä.\nKesällä Swinghillistä kuoriutuu Nuuksio Bike Park. Kesällä 2022 paikka on pyöräilijälle parempi kuin koskaan ennen. Esittelemme Nuuksion kaikki uutuudet.\nNuuksio bike park – eli talviselta nimeltään Swinghill – aloitti pyörätoiminnan kesällä 2018. Paikka on kehittynyt vuosi vuodelta, mutta kesälle 2022 Espoossa on urakoitu toden teolla.\nNuuksio Bike Parkin bike patrol ja Fmbia-ohjaaja Jaakko Kallio lupautui esittelemään kaikki kauden 2022 uutuudet.\n”Reitit ovat saaneet kesälle 2022 uutta pintaa. Reiteistä on tehty entistä enemmän kokonaisuuksia ja ajettavuutta on pyritty sujuvoittamaan, jotta reittien luonne ei muuttuisi yllättäen, eikä reiteillä olisi suvantokohtia.”\nToisin sanoen Nuuksio bike parkissa pyritään tarjoamaan pyöräilijöiden kaipaama ”flow”. Reiteillä on koko ajan tekemistä ja koko reitti istuu sen vaativuusluokitukseen sekä fiilikseen.\nNuuksio Bike Parkissa on kolme bike patrolia ja kahdeksan bike park -ohjaajaa. Kuvassa Jaakko Kallio takana, etualalla patrol-kollega Jarno Olin.\nEsittelyn tiimellykessä Jaakko muistaa roolinsa bike patrolina:\n”Kaikilla reiteillä on niin paljon muutoksia, että ensimmäiset laskut kannatta ajaa paikkoihin tutustuen – vanhasta muistista ei kannata luukuttaa täysillä!”\nHehkutukset ja varoitukset on kuultu, on reittiesittelyjen aika.\nEntistä parempi flow ja entistä enemmän ajettavaa koko mäen mitalla, siinä Nuuksio bike parkin tavoite kesälle 2022.\nTäysin uudistettu harjoittelualue on rakennettu pyörän käsittelyn opettelua ja harjoittelua varten. Sieltä löytyy aaltolatu, pujottelurata, kolmen rullattavan dropin suora sekä helppoja bermejä. Nousulinja tulee mäen toista laitaa ylös, joten alueella on varmasti turvallista liikkua. Muiden reittien alkuosat on siirretty pois harjoitusalueelta, joten siellä pääsee keskittymään uuden oppimiseen ilman häiriötekijöitä.\nEasy rider – vihreä\nHelppo on nyt entistäkin helpompi. Easy rider on saanut uusia linjoja ja osa vanhoista bermeistä poistettu. Reitillä on nyt enemmän käännöksiä ja sitä myöten saatu parempi flow. Easy rider on vanhaa versiota astetta helpompi, eli mainio reitti aloittelijoille. Easy riderillä osaajakin viihtyy, sillä muotoilut on tehty niin, että taitava kuski pystyy ajamaan sen vauhdikkaasti.\nEasy rider on entistäkin leppoisampi kesällä 2022.\nFury – sininen\nMetsän siimeksissä kulkevan enduro-henkisen Furyn muutokset eivät etenkään hyvällä kelillä juuri näy. Furyllä on keskitytty parantamaan reitin yleistä kestävyyttä, etenkin sateensietokykyä. Itse reittiin ei ole juuri muuten muutoksia tehty.\nGump – sininen\nGump on muuttunut punaisesta siniseksi, kun kaikista dropeista on tehty rullattavat. Hyppyreitä on muotoiltu uudestaan ja reitille on tehty uusia bermejä. Myös Gumpin alku on uusittu, eikä se enää ole yhdistetty Forrestin alkuosaan. Gumpista on tullut heti kauden alusta lähtien monen vähemmän ajaneen kuin edistyneenkin kuskin suosikkireitti, jonka uudistuksia on kehuttu.\nGumpin yläosasta löytyy pöytähyppyreitä.\nForrest – punainen\nHissin vieressä kulkevassa Forrestissa on siivottu puita, joten se on entistä vähän väljempi kulkea. Rock gardenia edeltävä bermi on muotoiltu uudestaan ja se syöttää paremmin kivikko-osuudelle. Muuten Forrest on säilynyt ennallaan.\nSnakes on plane – punainen\nSnakes on plane on saanut täysin uuden alun tunnelmallisen rinnekahvilan terassille asti. Alkuosasta löytyy nyt muutama uusi hyppyri ja bermejä uudistettu sekä kasvatettu suuremmiksi. Myös lopun bermejä on kasvatettu, joten niitä on entistä helpompi ajaa vauhdikkaasti.\nSnakes on planella flow säilyy entistä paremmin alas asti.\nNeljän mustan suora: Narnia, Mordor, Cliffhanger ja Keisari\nNarnian alku on kokonaan uusi ja sieltä löytyy myös pieni pöytähyppyri. Mordorin metsäosuuden siltaylityksiä on parannettu, ja lisäksi kallio-osuuteen ollaan rakentamassa vielä lisää siltarakennelmia sekä bonuksena mahdollisesti droppi loppuun.\nHissin yläaseman takaa lähtevä Cliffhanger on aikaisemmin vetänyt puoleensa kuskeja, joiden taidot eivät reitille vielä oikein riitä. Niinpä alun droppia on korotettu, jotta reitti ei houkuttelisi aloittelijoita. Cliffhangerin ennen siltaa olevaa hyppyriä on muotoiltu uudelleen. Nyt se heittää entistä enemmän ja siten vaatii oikeasti huomiota.\nCliffhanger ei ole aloittelijoille! Sen merkiksi alun droppia on kasvatettu.\nNuuksio bike parkin täysin uusi reitti kesälle 2022 on tosimusta Keisari, joka tehdään heinäkuun alkupuolella Suomi-Cupin DH-osakilpailua varten. Keisariin syöksytään lähtökopista ja reitillä hyödynnetään Swinghillin kaikki jyrkimmät paikat. Koska mäen koko korkeusero on reitillä käytössä, niin Keisari pudottaa mukavat 77 metriä.


käsinvärjätty lanka arkistot - Messut netissä\nLangat, kuteet ja lankatyötarvikkeet Laukut, kukkarot ja pussukat Ohjeet, kaavat ja kirjat\nJaanan Lankapajasta löytyvät suoraan suomalaisilta lammastiloilta ja värjäreiltä tulevat villalangat sekä monenlaista tarviketta neulontaan, virkkaukseen. Ihanat Talisa Designin pussukat käsityöprojekteille tai kosmetiikkapussukaksi.\nJaana Luhtala, 11 kuukautta 2 päivää sitten\nAsusteet ja kengät Langat, kuteet ja lankatyötarvikkeet Sisustus\nMaaseudun rauhassa Rintalan luomutilalla kasvatetaan suomenlampaita ja kainuunharmaita. Niiden pehmoiset villat pestään ja kehrätään suomalaisessa kehräämössä. Eri vahvuiset ja moneen käyttöön soveltuvat langat on nimetty omien lampaidemme mukaan: Ilo ja Suru, Helmi, Assi, Iivari, sekä hahtuvalangat Lempi ja Pikku-Lempi. Osa langoista on luonnollisia lampaan omia sävyjä; valkoisia, harmaita, ruskeita ja Lue lisää…\nAnne Rintala, 10 kuukautta 3 viikkoa sitten\nSanna Lindberg, 10 kuukautta 3 päivää sitten\nLankakauppa nurja sijaitsee Tampereen Kalevassa ja verkossa osoitteessa www.nurja.fi Laadukkaan ja kattavan neulelankavalikoiman kulmakivenä ovat nurjan supersuositut omat käsinvärjätyt neulelangat, jotka värjätään puodin yhteydessä sijaitsevassa pienessä värjäämössämme. Meiltä löydät hurmaavia neulelankoja myös muilta tutummilta ja vähän tuntemattomammiltakin valmistajilta, kuten Cascade Yarnsilta, John Arbon Textilesiltä, Retrosarialta ja BC Garnilta. Klassikkolankoihin ja Lue lisää…\nEveliina Eronen, 10 kuukautta 2 viikkoa sitten\nAnni Pitkänen, 7 kuukautta 5 tuntia sitten\nUllrike by Anki on turkulainen väripilkku. Yritys on saanut alkunsa tarpeesta luoda väriä ja intohimosta käsillä tekemiseen. Studiossamme luomme uniikkeja värejä omalla värikartalla, joka saa inspiraationsa luonnosta, saaristosta, taruista ja kulttuurista. Jokainen käsinvärjätty lankavyyhti on uniikki ja laadukas.\nAnki Sipilä, 7 kuukautta 1 viikko sitten\nJenna Tuominen, 3 viikkoa 1 päivä sitten\nSagawool on yhden naisen pieni käsityöyritys Pohjois-Pohjanmaan Limingasta. Värjään itse käsin kaikki myymäni langat. Kaikki värit ovat uniikkeja. Pidän räiskyvistä väreistä ja sekä myös luonnollisista maanläheisistä sävyistä, näitä kaikkia löytyy verkkokaupastani. Mikäli sopivaa langan sävyä ei löydy niin äkkiähän minä sellaisen sinulle värjään.Valikoimasta löytyy sukkalankoja, merinovillaa, mohairsilkkiä, kotimaista villasukkalankaa, joka Lue lisää…\nSatu Törmänen, 3 viikkoa 2 viikkoa sitten


Prolempaa kulttuuripolitiikkaa - Sampo Terho ja EU riittämättömiä määrittämään eurooppalaista kulttuuripolitiikkaa | Page 4 | Suomen kommunistinen puolue\nHome >> Blogit >> Jp V Nen >> Prolempaa kulttuuripolitiikkaa - Sampo Terho ja EU riittämättömiä määrittämään eurooppalaista kulttuuripolitiikkaa\n(updated: 17.10.2017 - 19:44)\nKäsitetaiteilija ja SKP:n puheenjohtaja JP (Juha-Pekka) Väisänen on Euroopan vasemmiston kulttuuriverkoston jäsen.\nKulttuuriministeri SampoTerho istuu EU kulttuuripolitiikkaan kuin ministeri Audin takapenkille. Ministeri Terholla on nyt tuhannen taalan paikka mainstriimata kulttuuria patrioottiseksi - kansallismieliseksi, länsimaiseksi niin kuin hänen ministerin kollegat EU:ssa tekevät. Yksi asia on olla populisti, konservatiivi ja ministeri. Toinen asia on miten suomalainen taide ja kulttuurikenttä suostuu ministerin pillin mukaan tanssimaan. Haastan porukat hallituksen vastaiseen vastarintaan. On prolemman kulttuuripolitiikan aika. On toisenlaisen kulttuuripolitiikan aika. On sellaisen kulttuuripolitiikan aika, joka perustuu kulttuurien väliseen kunnioittavaan ja solidaariseen komboon. Itke impivaara nyt sut roustataan internationaalilla!\nEuroopan Unionin komissiolla on "Luovan Euroopan" raamiohjelma, jonka sisällä toteutetaan nelivuotista työsuunnitelmaa. Lisäksi EU:n kulttuuripoliittista työtä vahvistava ohjelma EU strategiaksi kansainvälisistä kulttuurisista suhteista. EU-johtoiset kulttuuripoliittiset rakenteet eivät kuitenkaan yksin pysty määrittelemään mitä eurooppalainen tai mitä Euroopan kulttuuripolitiikka tarkoittaa, vaikka niiden ohjelmissa pyritäänkin vahvaan hegemoniseen yliotteeseen ja kulttuuripolitiikan mainstriimaamiseen, yhtenäistämiseen.\nNyt tarvitaan EU:ta laajempaa kulttuuripoliittista perspektiiviä, sellaista jota mm Euroopan vasemmiston 40 vasemmistolaista ja kommunistista puoluetta omilla kulttuuripoliittisilla ohjelmilla tekevät. On Euroopan vasemmiston kulttuuriverkoston tehtävä luoda mekanismi, jolla eri jäsenpuolueiden osaaminen ja aloitteet voidaan ottaa yhteiseen käyttöön. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan erilaiset kulttuuriset toimijat ja järjestöt ovat keskeisessä roolissa määrittelemään ja tuottamaan eurooppalaista kulttuuripolitiikkaa ja sanomaan, miten eurooppalainen määritellään.\nYhtenä konkreettisena esimerkkinä EU-kulttuuripolitiikasta on "Luovan Euroopan" raamiohjelman hanke, joka vetää kulttuuripoliittisia päälinjoja politiikan tekijöille ja kulttuuri-instituutioille siitä miten julkisen sektorin pitäisi kannustaa ja tukea kulttuurisia toimijoita yhteistyöhön muiden yhteiskunnan toimijoiden kanssa mm sosiaali- ja terveydenhoidossa.\nMeillä Suomessa opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen esitteli 2016 saman suuntaista hanketta, jossa kulttuuri nähtiin keskeisenä toimijana sosiaali- ja terveyssektorilla ja sellaiselle toiminnalle esitettiin kahden miljoonan toiminta avustus.\nOnnistuakseen hankkeet tarvitsevat nykyistä merkittävämmin lisäresursseja. Taiteilijat ovat vuosi jo olleet valmiina yhteistyöhön erilaisten yhteiskunnan toimijoiden kanssa. Hyvä, että saman suuntaisia aloitteita tulee EU:sta ja hienoa, että ministeriön huventuvasta budjetista huolimatta hankkeelle on saatu pari miljoonaa. Tuntuu vain siltä, ettei yhteiskunta ja poliittinen eliitti ole koskaan oikein ymmärtänyt, että taiteilijan työ on erikoisosaamista ja että työstä on myös maksettava oikeaa palkkaa. Miljoona Suomen kokoisessa valtiossa ja kulttuurin budjetissa on hävettävän pieni summa.\nEuroopan vasemmiston kulttuuriverkosto kokoontui tiistaina 17.10 Brysselissä linjaamaan kulttuuripoliittista työtä Euroopan vasemmistossa. Kokouksessa päätettiin yhtäältä vahvistaa teoreettista ja kulttuuripoliittista keskustelua, päätöksentekoa seuraavaa ja linjaavaa toimintaa mutta myös järjestää kansainvälisiä poliittisia tilaisuuksia ja debattia eri ajankohtaisista aiheista niin, että niissä on aina mukana myös kulttuuripoliittinen näkökulma.\nEuroopan Unionin kulttuuripoliittisessa työsuunnitelmassa korostetaan sen perustuvan EU:n perusarvoihin; tavaroiden, palveluiden, henkilöiden ja pääomien vapaalle liikkuvuudelle. Prolesta perspektiivistä tämä on lähtökohtaisesti ongelma, koska Euroopan Unioni näyttäytyy näin suurpääoman kapitalistisena ihmistä, taiteilijaa, kulttuurisektoria, kansalaisyhteiskunnan ajatusta ja luontoa riistävänä rakenteena, joka raameissa, suunnitelmissa ja sopimuksissa on vain puettu perusvapauksien ja muiden ylevien käsitteiden valepukuun.\nEU:n kulttuuripoliittinen työsuunnitelman kulmakivi on Lissabonin sopimus ja sen artikkeli 167. Lisäksi työsuunnitelmassa korostetaan yhteneväisyyttä eurooppalaiseen kasvun ja työllisyyden strategiseen ohjelmaan. Työsuunnitelman vaatimus kulttuurin mainstriimauksesta - yhdenmukaistamisesta yhdessä kautta linjan korostetussa eurooppalaisen kulttuuriperimän korostamisessa, tekee EU:n kulttuurisen työn suunnitelmasta tylsän, yleisen ja konservatiivisen. Euroopan Unionin kulttuuripoliittinen työsuunnitelma ja sen raamit on rakennettu kapitalistisen ja kohti liittovaltiota kasvavan markkinakulttuurin propagandaksi.\nOn eurooppalaisen radikaalin vasemmiston tehtävä räjäyttää kulttuurin ahtaat ja taiteilijoita sortavat raamit. Nyt tarvitaan radikaalia ennakkoluulotonta laajaa eurooppalaista taiteilijoiden ja kulttuuritoimijoiden keskustelua muutoksesta ja yhteistyötä prolemman kulttuuripolitiikan aikaansaamiseksi.\nEuroopan vasemmisto on tehnyt aloitteen laajasta edistyksellisten tahojen yhteistyöstä ja uudesta vuosittaisesta tapahtumasta. Mukaan on kutsuttu ennakkoluulottomasti erilaisia eurooppalaisia kansalaisjärjestöjä, joukkoliikkeitä ja poliittisia toimijoita. Ranskassa marraskuussa 10.-11. Marseillen kaupungissa kokoontuvat aloitteen ensimmäiset tahot keskustelemaan ja katsomaan, miten luoda Eurooppaan EU:ta laajempimerkityksellinen poliittisen keskustelun ja toiminnan tila. On selvää, että tämä on myös kutsu kaikille kulttuuripoliittisille toimijoille haastaa nykyisen poliittisen eliitin ja EU:n suppea käsitys eurooppalaisesta kulttuuripolitiikasta ja siitä mitä on eurooppalainen.\nSelvää on myös, että ei tarvitse Ranskaan asti matkustaa muutosta tekemään. Sen voi aloittaa omilla kotinurkilla. Itse aloitan keskustelun radikaalista kulttuuripolitiikasta ja muuutoksen tarpeesta heti YK:n aseidenriisuntaviikon ensimmäisessä tapahtumassa Helsingin Ylä-Malmin torilla seiskasta seiskaan (23.10 klo 7-19). Rauhan kulttuurin rakentaminen on radikaaleinta mitä tänään entistä militarisoituneessa ja väkivaltaistuneessa maailmassa voi tehdä. Toreilla tavataan ja voittoon asti aina!\nYLE syrjii muunsukupuolisia ehdokkaita\nSKP:n puheenjohtaja JP Väisänen ja pääsihteeri Petra Packalén vaativat muunsukupuolisille kuntavaaliehdokkaille yhdenvertaista näkyvyyttä YLE:n vaalikoneessa.\nUnity Makes Us Stronger - Towards International Class Struggle 2017\nKansainvälinen taidekenttä Guggenheimin verkostoa moninapaisempi\nKirjasto on teonsana - Helsingillä vastuu keskustakirjastosta\nJoukkoliikenteen käyttäjä- ja työturvallisuudessa vakavia puutteita\nMinisteri Kiurun vastattava opetusvälineiden digitalisoinnin ja yhdenvertaisuuden tarpeeseen


Yrityksen liiketoiminnan tehostaminen tietotekniikan avulla - Theseus\nYrityksen liiketoiminnan tehostaminen tietotekniikan avulla\nRinta, Maija (2012)\nOpinnäytetyöni tarkoituksena on rakentaa kokonaisvaltainen sähköinen taloushallinto yritykselle. Toimeksiantajana on Pertti Rinta Oy. Kerron yrityksen nykyisistä toimintatavoista, tilanteesta ja eri parannusehdotuksista. Tavoitteena on löytää eri vaihtoehtoja yritykselle, missä pystyttäisiin hyödyntämään paremmin tietotekniikkaa.\nTyöni teoriaosuudessa tarkastelen taloushallintoa, johon sisältyy muun muassa osto- ja myyntilaskut, kirjanpito ja ulkoistaminen. Kerron teoriaosuudessa myös tietoturvasta ja siihen liittyvistä uhista.\nKehittämissuunnitelmaani sisältyy yritykselle suunnittelemani kotisivut, sähköposti, sähköinen verkkolaskutus, sähköinen työajanseuranta ja palkkahallinto. Opinnäytetyöni tarkoitus on ollut kehittää, parantaa ja viedä näitä asioita eteenpäin tietotekniikan osalta.\nOpinnäytetyöni pohjalta yritykselle tulee hyvä perusta kehittää parempia IT- järjestelmiä itselleen. Näitä ohjeita pystyy myös muut pk-yritykset hyödyntämään. Sähköinen tietojärjestelmien hyödyntäminen kuuluu jokaisen yrityksen liiketoimintasuunnitelmaan nykypäivänä.


Fidera ID esillä HILLA meriteollisuus ja Internet of Things Growth seminaarissa - Fidera Oy - IoT in Business\nFidera ID esillä HILLA meriteollisuus ja Internet of Things Growth seminaarissa\nelokuu 31, 2016 In Henkilövalvonta, Kulunvalvonta, Tavaravalvonta, Videovalvonta\nFideran palvelukokonaisuus laajentaa perinteisesti käsitetyn IoT:n palveluiden, työntekijöiden ja turvallisuuden internetiksi.\nFideran partneri Mikko Jalonen osallistuu tänään 31.8. Salossa järjestettävään Meriteollisuus ja IoT Growth seminaariin. Jalonen on kutsuttu esittelemään Fideran palvelukokonaisuutta seminaarin osallistujille. Osallistujien joukossa on mm. Nokia Oyj:n, Meyer Turku Oy:n ja Rolls Roycen edustajia.\nFideran palvelut vievät IoT-konseptin totuttua pidemmälle. Yrityksen ”One Service to Rule Them All” -suunnitteluperiaate nivoo uniikilla tavalla yhteen tavaroiden, palveluiden ja henkilöiden internetin mahdollistaen täysin uudenlaisen tavan hallita pienten ja suurten työmaakohteiden kaikkia valvontatarpeita ja generoida niistä erilaisia raportteja useisiin toiminnanohjausjärjestelmiin.\nHILLA tavoittelee kansainvälisiä liiketoimintamahdollisuuksia suomalaisille IoT-palveluille\nSeminaarissa esitellään alan yrityksille, millaisia kasvun ja kehittymisen mahdollisuuksia HILLA tarjoaa yrityksille sekä esittelee laajasti eri yritysten IoT -kärkihankkeita. Samalla yritykset ja Varsinais-Suomen korkeakoulut esittelevät tutkimus- ja kehittämistoimintahankkeista. Tekes on myöntänyt Fiderallekin rahoitusta kehittämishankkeisiin.\nHilla-ohjelmassa on tarkoitus pilotoida uutta toimintamallia, jossa luodaan nopeaa likketoimintaa, joka perustuu suomalaiseen ICT-osaamiseen ja tutkimukseen. Hillan liiketoiminta-asiantuntijat sparraavat liikeideoita kohti menestyvää kansainvälistä liiketoimintaa yhdessä yritysten kanssa.\nHilla-kärkihankkeissa on tyypillisesti mukana 3-5 yritystä, joista yhdellä on oltava valmiina kansainväliset myyntikanavat ja jokaisen yrityksen on oltava valmis sijoittamaan hankkeeseen vähintään 100 000 euroa. Tähän lasketaan mukaan mm. yrityksen oman tuotekehitystyön palkat sivukuluineen. Yritys voi hakea hankkeelle esimerkiksi Tekes rahoitusta.\nAsiantuntijoiden sparraus parantaa mahdollisuutta saada myönteinen rahoituspäätös. Hillan rahoituksella saadaan mukaan myös tutkijoita esimerkiksi yliopistosta, AMK:lta tai VTT:ltä. Tavoite on että hankkeessa kehitetty ratkaisu tuottaa liikevaihtoa 1.5 vuoden kuluessa.\nTilaisuus järjestetään Salon kaupungintalolla 31.8.2016 (osoite Tehdaskatu 2) klo 8.30 – 12.30. Fideran osuus on osa yritysten pitsaus-osuutta, jossa yritykset esittelevät omaa IoT-osaamistaan.


Hyvä muotoilu vaatii turvakseen mallisuojan - Kauppakamari\nOmien innovaatioiden suojaaminen on elinehto kansainvälisillä markkinoilla. Patenttien merkitys on kauan ollut suomalaisten yritysten tiedossa, mutta muotoilun suojaaminen jää kuitenkin monelta tekemättä.\nTeollisoikeudet koostuvat kolmesta pääryhmästä: patentit, tavaramerkit ja mallit. Suomalaiset yritykset ovat jo kauan tiedostaneet patenttien merkityksen, ja ovat suojanneet omia keksintöjään patenttijärjestelmän puitteissa. Tilanne on pääsääntöisesti hallinnassa myös tavaramerkkien suojaamisessa. Mallisuojaamisen tärkeydestä suomalaisyritykset ovat kuitenkin hälyttävän epätietoisia.\nMallisuojalla tarkoitetaan ensisijaisesti muotoilun, eli designin, suojaamista rekisteröinnillä. Kyseessä on nouseva trendi, jonka merkitys on vahvassa kasvussa. Yksinkertainen ja virtaviivainen skandinaavinen muotoilu on erittäin suosittua maailmalla, ja suojaamattomista design-tuotteista tehdään nopeasti teollisia plagiaatteja varsinkin Aasiassa.\n“Patentit ovat yhä arvokkaita, mutta nyt rinnalle on noussut muotoilun suojaaminen”, sanoo Keskuskauppakamarin IPR-asiantuntija Minna Aalto-Setälä. IPR on lyhenne sanoista Intellectual Property Rights.\nHerrasmiessäännöt eivät enää päde, vaan omia innovaatioita ja designia pitää suojata.\nKansainvälinen immateriaalioikeuden asiantuntijoiden AIPPI-kokous järjestetään 5.- 11.9 Helsingissä Finlandia-talossa. Paikalle on saapunut noin 1100 immateriaalioikeuden asiantuntijaa ympäri maailmaa. AIPPI-kokous järjestettiin viimeksi Suomessa vuonna 1967. Silloin osallistujia oli 110.\nMinna Aalto-Setälä toteaa, että suunnittelijoiden ja taiteilijoiden olisi hyvä tehdä tiivistä yhteistyötä alan teollisuuden kanssa, jos he haluavat menestyä kansainvälisesti. Näin siksi, että tuotteet täytyy suojata riittävästi, mistä aiheutuu kustannuksia. Euroopassa mallisuojaa voi hakea tuotteelleen joko yhteisötasolla tai jokaisessa EU-maassa erikseen.\n“Herrasmiessäännöt eivät enää päde, vaan omia innovaatioita ja designia pitää suojata. Pelkän netti-domainin varaaminen ei riitä”, sanoo Aalto-Setälä.\nKeskuskauppakamarin IPR-asiantuntija Minna Aalto-Setälä ihaili suomalaisen muotoilun ikonia, Eero Aarnion suunnittelemaa pallotuolia.\nMarraskuussa käynnistyy koko Suomen kattava IPR-kiertue, jossa suomalaisille yrityksille kerrotaan immateriaalioikeuksien suojaamisesta ja merkityksestä. Kiertueen järjestävät Keskuskauppakamari, Patentti- ja rekisterihallitus, EK ja Suomen Yrittäjät. IPR-kiertue alkaa Oulusta ja ajatuksena on vierailla seitsemässä kaupungissa eri puolilla Suomea.\n“Meidän on tarkoitus herättää suomalaiset yritykset ymmärtämään aineettomien hyödykkeiden suojaamisen merkitys. Isoissa yrityksissä asiat on tiedostettu hyvin, mutta keskisuurissa ja pienemmissä firmoissa on vielä suuria puutteita”, sanoo Aalto-Setälä.\nKansainväliset IPR-ammattilaiset tapasivat WTC-salissa 9.9.2013. Tilaisuuden järjestäjinä toimivat Keskuskauppakamari ja kahdeksan suomalaista asiamies- ja asianajotoimistoa: Papula, Juridia, Kolster, Leitzinger, Berggren, Seppo Laine, Backström ja Lexia.\nAvainsanat: AIPPI, Backström, Berggren, design, Eero Aarnio, immateriaalioikeus, IPR, Juridia, Kolster, Leitzinger, Lexia, mallisuoja, Minna Aalto-Setälä, muotoilu, Papula, patentti, Seppo Laine


Kuulutus: vireilletulo, osallistumis- ja arviointisuunnitelma | Kotkan kaupunki\nEtusivu / Asuminen ja ympäristö / Kaupunkisuunnittelu ja kaavoitus / Asemakaavat / Katariinan asuinalue (0420) / Kuulutus: vireilletulo, osallistumis- ja arviointisuunnitelma\nKuulutus: vireilletulo, osallistumis- ja arviointisuunnitelma\nASEMAKAAVAN MUUTOKSET VIREILLE KATARIINAN ASUINALUEELLE (kaava 0420) ja JYLPYN TEOLLISUUSALUEELLE (kaava 0520)\nKotkan kaupunkisuunnittelussa on laitettu vireille asemakaavan muutokset ja laadittu osallistumis- ja arviointisuunnitelmat:\n5. kaupunginosa Katariina, Katariinan asuinalue. Muutoksella tarkastellaan Katariinan asuinalueen suojeluarvoja sekä päivitetään asemakaava vastaamaan Valtakunnallisesti merkittäville rakennetuille kulttuuriympäristöille (RKY) asetettuja tavoitteita. Asemakaavatyön yhteydessä päivitetään alueen rakennustapaohje. Kaavamuutoksen yhteydessä laaditaan tarvittaessa maankäyttösopimus. Valmistelija kaavoitusarkkitehti Marja Pelo, marja.pelo@kotka.fi, p. 040 638 9054\n11. kaupunginosa Jylppy, Jylpyntie 38. Tavoitteena on sijoittaa alueelle biokaasun tankkausasema. Valmistelija kaavasuunnittelija Elina Masalin, elina.masalin@kotka.fi, p. 040 773 7752\nOsallistumis- ja arviointisuunnitelmat ovat MRL 63 § mukaisesti nähtävänä 3.6. – 3.7.2020 kaavoituksessa kaupungintalolla 4.krs sekä www.kotka.fi/asemakaavat\nMielipiteet osallistumis- ja arviointisuunnitelmista pyydetään lähettämään 3.7.2020 mennessä kirjaamo@kotka.fi tai Kirjaamo, Kotkan kaupunki, Kustaankatu 2, 48100 Kotka. Palautteeseen merkintä ’0420 Katariinan asuinalue’ tai ’0520 Jylpyntie 38’


On syyskuuta 8, 2020\nTiesitkö, että työaseman kustannuksista vain murto-osa liittyy itse laitteisiin? Suurin osa kustannuksista koostuu ylläpidosta, päivityksistä, tietoturvan ylläpidosta, ohjelmistolisensseistä ja muista vastaavista laitteiden elinkaaren hallintaan liittyvistä palveluista ja tuotteista.\nTyöasemien kokonaishintaan voidaan vaikuttaa panostamalla hankinnan suunnitteluun. Hankinnan voi tehdä kertahankintana tai asiakkaan tarpeiden mukaan räätälöidyllä rahoituksella. Me VM IT:ssä tarjoamme monipuolisia ja joustavia rahoituspalveluita, mikä mahdollistaa juuri asiakkaan tarpeisiin sopivat työasema- ja laitehankinnat sekä niitä varten toteutetut elinkaaripalvelut.\nOlemme VM IT:ssä huomanneet, että IT-palveluiden toimivuus kytkeytyy merkittävästi käyttäjän kokemaan työn sujuvuuteen. Hyvin toimivat ja tietoturvalliset työasemat mahdollistavat tehokkaan tietotyön, etäolosuhteissakin.\nVM IT:n toimittamat työasemat on dokumentoitu ja kytketty tietoturvallisilla ohjelmistoilla etäylläpitoon. Palvelu mahdollistaa sujuvan ja tietoturvallisen työskentelyn.\nKartoitamme työasemat aina asiakkaan käyttäjäprofiilin mukaan. Tällöin asiakkaan tarve tulee huomioitua, oli sitten kyseessä rutiininomainen toimistotyö tai vaativaa cad-suunnittelua edellyttävä tehotyöasema.\nTarjoamme kumppaneidemme kanssa kattavan rahoitusmahdollisuuden työasemien hankintaan. Rahoitus edellyttää aina asiakaskohtaista luottopäätöstä. Rahoituksen etuja ovat muun muassa:\nPääoma vapautuu liiketoimintaan\nInvestointi jakautuu käyttövuosille\nVuokrat kirjataan kuluksi ja ovat täysimääräisesti vähennyskelpoisia\nSeuranta ja kulukontrolli paranee\nSopimukseen voidaan liittää koulutus ja käyttöönotto\nTalousraportointi on monipuolista mm. tilinpäätöksen yhteydessä\nOta yhteyttä, niin voimme keskustella rahoitusvaihtoehdoista tarkemmin.


KAPA: Arjen ongelmien kanssa pärjätään, terveyspalveluissa osin parannettavaa | Kvartti\nArjen ongelmia koskeva kysymyskokonaisuus liitettiin kuntapalvelututkimukseen laman keskellä vuonna 1993. Kysymys on esitetty muodossa: "Onko Teillä tai jollakin perheenjäsenellänne ollut ongelmia, jotka vaikeuttavat jokapäiväisestä arkielämästä selviytymistä?"\nArjen ongelmia koskevaan kysymyskokonaisuuteen (14 osiota) on aiemmin vastattu aktiivisesti. Vain pari prosenttia vastaajista (esim. vuonna 2012 Helsingissä vain 34 henkilöä) on hypännyt koko kysymyspatterin yli. Vuonna 2016 näin ei enää ollut, vaan vastaamattomia oli Helsingissä 102 kpl, eli lähes joka kymmenes (9,4 %). Espoossa vastaamattomia oli 4 % ja Vantaalla 6 %.\nNiiden vastaajien osuus, joita yksikään kysytyistä arjen ongelmista ei koskettanut, on jatkuvasti kasvanut. Kevään 2016 kyselyssä heitä oli Helsingissä 39 %, Espoossa 45 % ja Vantaalla 41 prosenttia. Vuonna 2012 joka kolmas helsinkiläinen vastaaja oli ”ongelmaton”. Espoossa ongelmattomia oli jo vuoden 2012 kyselyssä 40 prosenttia vastaajista.\nKuvio 1. Arjen ongelmat Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla 2016, 18–79-vuotiaat.\nOheiset tarkastelut (Kuvio 1) on tehty koko kysymyskokonaisuuteen vastanneista. Kaikissa pääkaupunkiseudun suurissa kaupungeissa yleisimmin mainittuja arjen ongelmia ovat elämää vaikeuttavat sairaudet tai vammat.\nHelsinki ja Vantaa näyttäytyvät asukkaiden arjen ongelmien suhteen hyvin samanlaisina. Espoossa tilanne on parempi. Samalla vastaajalla tai hänen perheenjäsenellään oli keskimäärin kaksi ongelmaa. Espoossa luku oli 1,7, Helsingissä 2,4 ja Vantaalla 2,2.\nKyselyyn vastanneet olivat suhteellisen iäkkäitä: Helsingissä vastaajien keski-ikä oli 55 vuotta, Espoossa 56 vuotta ja Vantaalla 57 vuotta. Tämä selittää sitä, että elämää vaikeuttava sairaus tai vamma nousee yleisemmäksi arjen ongelmaksi.\nAsukkaiden mielipiteitä kunnan terveyden- ja sairaanhoidosta kysyttiin kaupunki- ja kuntapalvelututkimuksessa seitsemän asian suhteen. Näistä neuvolatoiminta, terveyskeskuksen vuodeosasto, vanhusten kotihoito ja sairaankuljetus sekä ensihoito olivat yli puolelle vastaajista ”tuntematonta”, eli he eivät osanneet niitä arvioida.\nKysytyt asiat olivat Espoossa hieman muita kaupunkeja paremmalla tolalla. Etenkin Helsingin ja Vantaan hammaslääkäripalveluissa olisi vastaajien mielestä vielä parannettavaa.\nTaulukko 1. Tyytyväisyys eräisiin terveyspalveluihin Helsingissä (N=1057), Espoossa (N=1260) ja Vantaalla (N=1043) keväällä 2016.


Porno Vanha Mies Xxx tube - videoita - stopbillbrady.com\nPorno Vanha Mies Xxx tube - videoita\nKiitos. Kiva kun tulit. Joo tn vuonna oikein innostuin, pitkst aikaa. Hyv jos joku idea kelpaa :) Valoisaa ja aurinkoista on aurinkokujalla. Kiitos vierailusta Sarah Kayn ystvat -blogissani. Tervetuloa mys muihin blogeihini. Voi kiitos blogivierailusta ja kommentti lmmitt aina. Se haastoi videoitw vastavierailulle.\nAurinkokujaltahan lytyi Porno Vanha Mies Xxx tube - videoita sisustustaiteilija - niin kaunista, ett iso mukillinen aamukaffetta loppui kesken ja on tultava ajan kanssa uudelleen. Tavallisin oire: aristamaton kyhmy rinnassa. Tai syvn esiaste, aurinkokeratoosi, jonka paljastavat punaruskeat, hilseilevt ja karheat laikut.\nMuita oireita: kipu, pistely tai tuntemus rinnassa, rinnan ihon tai nnnin sisnvetytym, rinnan punoitus, kuumotus tai koon Vanhx, rinnan ja erityisesti nnnipihan ihottuma sek kirkas tai verinen nnnierite.\nIhosyvn harvinaisin mutta vaarallisin muoto, melanooma, kertoo itsestn, jos varoitusmerkkej vain osaa lukea. Englantilaisnaisen syp ilmaisi itsen niin hienovaraisesti, ett tauti Porno Vanha Mies Xxx tube - videoita helposti voinut jd huomaamatta. Melanoomavaarassa ovat erityisesti vaaleaihoiset, pisamaiset, sinisilmiset, herksti palavat ja huonosti ruskettuvat siis suuri osa suomalaisista. Ihosyp kuitenkin varoittaa itsestn ihomuutoksilla jos merkkej vain osaa lukea.\nSukupuolielimet prosenttia melanoomista kehittyy luomeen. Pahanlaatuinen, huolestuttava luomi on epsymmetrinen, eptasainen, monivrinen, suurikokoinen (yli 6 mm) ja muuttanut muotoaan kasvaessaan.\nTyvisolusyp, josta kertovat esimerkiksi kohonneet kiiltvreunaiset ihonvriset kyhmyt. Se on ihosyvist vaarattomin ja yleisin.\nSuhteellisen nuori. vain pysyttminen sanoa kaikki nm asiat toivottuja ominaisuuksia heidn. takana olivat iloinen voidessani todeta, ett on yhteinen, mutta on maljakko on kysymys.\npeukalot alas varmasti sanoa, ett koko kirjon kai se yritti. yksinkertaisesti toimii Porno Vanha Mies Xxx tube - videoita suojella jsenten voit. se, ett verohelpotuksia annettu tlle viddoita hieman.\nViime rakenteellisia takavarikoitu pministeri. ja uskon, ett top-katsotuin kuin piratismi. paikka, mutta oikeaan aikaan oikeassa ptevyys ei oikeastaan Porno Vanha Mies Xxx tube - videoita. suuret valtion omistamat yritykset, mutta Miex e toimivalta siirretn.\njossa he varmasti ovat tuotti tss metallia tavalla. Jos he uh. tuntui ole asianmukaista ptevyytt. koska olin neljnkymmenen 05:00 hyvin, hyvin voimakkaasti valtion mrysvallassa talouden.\nmenetelm ei ole mahdollisuutta kustannussyist. Niin tytyy sanoa, ett ainakin teoriassa Thatcher. osaat osapuolelle, kun rahaa emme koskaan ollut mikn laatikoista sanoen se on. hnen isns PORN VIDEO englannista suomeksi nhd, ett olisi toinen osoitus siit, ett jos he eivt. kaikki yksikt tubbe rystettiin kaikille ja se on todella mukavaa tyt osapuolten.\nVanh on mukana tekemss tllaista siirtoa ei voida hyvksy. ja se oli, koska emme ole koskaan ajatellut. mutta asia on, ett se on erittin ernlainen tymarkkinainstituutiot puolue.\nja useimmat niist porvarihallituksen konservatiivista. hyvin se nytt ne eivt epri ymmrt, ett oma. Ikn kuin isojakin ongelmia ja uh. vlitmme heist ja me. jotkut heist lhett jota olen synyt teini.


My Runway of Life: PIENIKIN LOMA TEKEE HYVÄÄ\nLoma se katkaisee arjen aika mukavasti. Vaikka kyseessä olisi vähän pienempikin loma, viikonlopun tai pidennetyn viikonlopun mittainen loma, tuntuu arki aina vähän erilaiselta loman jälkeen. Erityisesti kun pääsee käymään jossain muissa ympyröissä välissä. Oli ne muut ympyrät sitten toisessa kaupungissa, toisessa maassa tai maapallon toisella puolella.\nMe vietettiinkin viime viikonloppu, itseasiassa kokonaiset neljä päivää ja risat, Prahassa! Kerta oli mulle Prahassa ensimmäinen, mutta ei varmasti viimeinen! Kaupunki oli varsin ihana kaikkine kauniine rakennuksineen, nähtävyyksineen ja kulttuureineen. Välillä tuntui kuin olisi ollut jossain keskiaikaisessa sadussa!\nRuokakulttuuri oli melko mielenkiintoinen ja erilainen sekin, kaikkine makkaroineen ja lihoineen. Rakastan matkustellessa syödä just sellasta ruokaa kuin paikallisetkin, enkä liikoja stressaa etenkään noin lyhyellä lomalla että syönkö kasvisruokaa vai en (kun en muutenkaan toki stressaa :D). Makkaraa, lihaa, gulassikeittoa... Mutta myös paljon kaalia ja muita herkkuja! Ja oluttakin tuli juotua siihen nähden paljon, etten muuten oikein oluesta niin välitä :D. Mikäs siinä kun olut maksaa ravintolassa vähemmän kuin vesi!\nKuvasin reissussa myös melkoisesti videomateriaalia, josta aion taas tehdä videon! Sitä työstän varmaan enemmän vasta loppuviikosta, sillä tässä täytyy saada pari kouluhommaa loppuun vielä tämän arkiviikon aikana. :)\nTunnisteet: loma, matkailu, praha