Diversey Suma Calc D5 kalkinpoistoaine 5l G11954 / Muut keittiötuotteet\n85,28 € (alv 0%)\nSuma Calc D5 on hapan puhdistus- ja kalkinpoistoaine, joka soveltuu keittiökoneiden ja -välineiden kalkkisaostumien poistoon sekä astianpesukoneiden puhdistukseen.\nSuma Calc D5 on hapan kalkkisaostumien poistoaine. Se sopii esim. astianpesukoneiden, vesihauteiden, boilereiden, höyrynkehittimien sekä kahvinja teenkeittimien puhdistukseen. Tuote sisältää epäorgaanista happoa ja ionitonta pinta-aktiivista ainetta ja irrottaa tehokkaasti kalkkia kaikenlaisilta pinnoilta.\nKalkkisaostumien poisto varmistaa laitteiden toimivuuden ja parantaa hygieniaturvallisuutta.\nPienen annostuksen ansiosta tuote on edullinen käytössä.\nKohentaa metallipintojen ulkonäköä poistamalla niistä oksidikalvon..\n1. Annostele 1 - 10 dl Suma Calc D5 -tuotetta 5 litraan kuumaa vettä (2 - 20 %) saostuman vahvuuden mukaan.\n2. Anna liuoksen vaikuttaa, kunnes saostuma irtoaa.\n3. Harjaa tarvittaessa.\n4. Huuhtele huolellisesti puhtaalla vedellä ja anna kuivua.\n1. Annostele 2 dl tuotetta yhteen litraan lämmintä vettä (20 %) ja suihkuta liuosta pinnoille tai laitteelle\n2. Anna vaikuttaa vähintään 30 minuuttia ja harjaa\n3. Huuhtele huolellisesti puhtaalla, lämpimällä vedellä ja anna kuivua\n1. Kytke annostelulaite pois päältä.\n2. Täytä astianpesukone puhtaalla vedellä.\n3. Annostele niin paljon D5 Suma Calcia pesutankkiin, että liuoksen väkevyys nousee 5 - 10 prosenttiin (3 - 5 dl/5 l).\n4. Käytä konetta 10 - 15 minuutin ajan.\n5. Tyhjennä kone ja tarkista puhdistustulos.\n6. Toista menettely mikäli tarpeellista.\n7. Huuhtele huolellisesti.\n8. Anna koneen kuivua luukku auki.\n9. Kytke annostelulaite uudelleen päälle.\n1. Noudata laitevalmistajan ohjeita.\n2. Varmista höyrynkehittimen säiliön tilavuus.\n3. Täytä höyrynkehitin 5 - 20-prosenttisella D5 Suma Calc -liuoksella (3 - 10 dl/5 l).\n4. Anna vaikuttaa n. 30 minuutin ajan lämpö kytkettynä (50 - 60 °C).\n5. Tyhjennä höyrynkehitin ja huuhtele 2 - 3 kertaa.\n6. Käytä laitetta höyrykeitolla n. 15 minuutin ajan ennen seuraavaa käyttöä.\n2. Katkaise virta ja täytä säiliö 10-prosenttisella D5 Suma Calc -liuoksella (5 dl/5 l).\n3. Juoksuta liuosta laitteen läpi 3 - 4 kertaa.\n4. Tyhjennä säiliö.\n5. Huuhtele juoksuttamalla puhdasta vettä 2 kertaa laitteen läpi.\npH-arvo, laimentamaton 1\nSuhteellinen tiheys (20 oC) 1,29\nEDTA:ta < 5 %\nFosforihappoa >= 30 %\nTuotteen turvalliseen käsittelyyn ja hävittämiseen liittyvät tiedot löytyvät käyttöturvallisuustiedotteesta.\nSuma Calc D5 soveltuu ohjeiden mukaisesti käytettynä useimmille suurkeittiöissä tavattaville materiaaleille, mutta kuparia, messinkiä ja alumiinia on käsiteltävä varoen (lyhyt vaikutusaika).\nKäyttöturvatiedote - Suma Calc kalkinpoistoaine (PDF)\nSäkerhetsdatablad - Suma Calc (PDF)\n33,97 € (alv 0%)\nKalkinpoistoaine, Diversey Suma Calc D5 on hapan puhdistus- ja kalkinpoistoaine, joka soveltuu keittiökoneiden ja -välineiden kalkkisaostumien poistoon sekä astianpesukoneiden puhdistukseen. ...


Avainsana: liikennepolitiikka | Kaupunkifillari\n· Avainsana: liikennepolitiikka\n9.3.2018 5.1.2021 , Marjut Ollitervo\nTieliikennelain kokonaisuudistus on edennyt valiokuntien käsittelyyn. Mikään tärkeimmistä pyöräliikenteen lakiuudistustarpeista ei ole toteutumassa. Nämä ovat 30 km/h taajamarajoitus (nykyään 50 km/h) Moottoriajoneuvojen pysäyttämisen selkeä kieltäminen pyöräteillä ja jalkakäytävillä Pyöräilykypärän käyttösäännöksen poistaminen Väistämissääntöjen selkiyttäminen Valtakunnallisesti ja paikallisesti pyöräliikennettä halutaan edistää, mutta[…] Lue lisää\nEi kommentteja Kategoriat: Lainsäädäntöuudistus, Liikenteen ideologia Avainsanat: #AutotAjoradalle, liikennepolitiikka, liikenneturvallisuus, pysäköinti, tieliikennelaki\nTieliikennelaki on jämähtänyt 80-luvulle, eikä parannusta ole luvassa\n3.12.2017 5.1.2021 , Marjut Ollitervo\nHallitus antoi eduskunnalle esityksen uudesta tieliikennelaista 23.11.2017. Pyöräliikenteen edistämisen kannalta lakiesitys on suuri pettymys. Se ei oleellisesti paranna pyöräliikenteen asemaa, joka on jatkossakin alisteinen autoilun sujuvuudelle. Mitään tärkeimpiä pyöräliikenteen lainsäädännön parannustarpeita ei toteuteta. Sisältö Tässä artikkelissa olevat lainaukset ovat yllä[…] Lue lisää\n1 kommentti Kategoriat: Lainsäädäntöuudistus, Liikenteen ideologia Avainsanat: lainsäädäntö, liikennepolitiikka, liikenneturvallisuus, tieliikennelaki\nOtteita tieliikennelain lausunnoista\n15.4.2017 6.1.2021 , Marjut Ollitervo\nTieliikennelain uudistuksen lausuntokierros päättyi viime perjantaina. Lausuntopalveluun tuli 117 lausuntoa. Joukossa on yksityishenkilöiden lausuntoja sekä organisaatioiden lausuntoja. Tämä on kommentaari lausuntopalveluun* annetuista lausunnoista. Kaikki annetut lausunnot eivät näy lausuntopalvelussa, koska lausuntoja on lähetetty myös suoraan ministeriöön. Disclaimer: Olen selannut lausuntoja[…] Lue lisää\n2 kommenttia Kategoriat: Lainsäädäntöuudistus, Tieliikennelaki Avainsanat: liikennepolitiikka, liikenneturvallisuus, tieliikennelaki\nPysäköintikulttuuri korjaantuu vain lakimuutoksella\n12.3.2017 6.1.2021 , Marjut Ollitervo\nTieliikennelain kokonaisuudistus on edennyt lakiluonnoksen lausuntokierrokselle. Suomi on ollut pitkään jäljessä muusta Euroopasta pyöräilyn lainsäädännön osalta. Ehdotettu laki lyhentää välimatkaa liikenteen sivistysmaihin jonkin verran, mutta muutokset eivät ole riittäviä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Odotetusti läpi ovat menossa sellaiset uudistukset –[…] Lue lisää\n4 kommenttia Kategoriat: Lainsäädäntöuudistus, Tieliikennelaki Avainsanat: liikennepolitiikka, liikenneturvallisuus, pyörätie, pysäköinti, sujuvuus, tieliikennelaki\nPoliisin ohje huoltoajosta Mannerheimintien tieraivon yhteydessä vastoin tieliikenneasetusta\n1.8.2016 1.8.2016 , kaupunkifillari\nHeinäkuun lopulla Ilta-sanomat julkaisi uutisen ”tieraivosta”, joka oli aiheutunut huoltoajo -kyltillä varustetun ajoneuvon pysäköinnistä pyöräkaistalle. Kyseisessä uutisessa rikoskomisario Sandbergin kommentti antaa virheellisesti ymmärtää, että huoltoajossa oleva ajoneuvo saisi pysäköidä pyöräkaistalle. Ilta-sanomille lähetettiin vastine, jossa korjattiin tämä väärinkäsitys. Toimitus kuitenkin kieltäytyi julkaisemasta[…] Lue lisää\n12 kommenttia Kategoriat: Vieraskynä Avainsanat: huoltoajo, liikenneasetus, liikennepolitiikka, liikenneraivo, Mannerheimintie, poliisi, pyöräkaista, pyöräkaistat, pysäköinti, pysäköintirike, tieraivo, vastine\nHämeentien uudistus on vääjäämätön\n2.12.2015 6.1.2021 , Marjut Ollitervo\nHistoriaa Hämeentien pyöräkaistoja on odotettu kauan. Ensimmäisen kerran Hämeentien pyöräkaistat piirrettiin vuonna 1937 kantakaupungin pyörätiesuunnitelmaan. Tästä tulee kohta kuluneeksi 80 vuotta. Vuonna 2009 Tea Vikstedt ja 12 muuta kaupunginvaltuutettua tekivät valtuustoaloitteen Hämeentien liikennejärjestelyjen parantamiseksi pyöräilyn kannalta. Kaupunkisuunnitteluvirasto vastasi, ettei se[…] Lue lisää\n6 kommenttia Kategoriat: Helsinki, Liikennesuunnittelu Avainsanat: Hämeentie, joukkoliikenne, liikennepolitiikka, liikennesuunnittelu, liikenneturvallisuus\n12.2.2015 6.1.2021 , Marjut Ollitervo\nLiikennekysymykset herättävät aina suuria mielipiteitä ja tunteita. Kysymys on lopulta siitä, kenelle kaupunkitila kuuluu. Kaupunkitilaa on jo vuosikymmeniä dominoinut vahvasti autoilu. Tämä ei suinkaan johdu siitä, että suurin osa kaupunkilaisista käyttäisi kulkuvälineenään autoa. Tämä johtuu siitä, että auto vie niin paljon[…] Lue lisää\n14 kommenttia Kategoriat: Liikenteen ideologia Avainsanat: asenteet, kaupunkisuunnittelu, liikennepolitiikka, liikennesuunnittelu, liikenneturvallisuus, pyöräilyolosuhteet, pyöräilypolitiikka\nVirkamiespyöräretki 2: Talvinen taival\n10.2.2015 3.1.2021 , Tapio Keihänen\nSyyskuun virkamiespyöräretki Helsingin rakennusviraston ja Staran kanssa sai jatkoa helmikuun kuudentena päivänä, kun Helsingin Polkupyöräilijöiden pyöräilyaktiivit veivät virkamiehet ajelulle Helsingin keskustaan tutustumaan talvikunnossapitoon. Rakennusvirastoa edustivat syksyn tapaan katu- ja puisto-osaston päällikkö Silja Hyvärinen sekä kaupungininsinööri Raimo K. Saarinen. Näiden lisäksi[…] Lue lisää\n6 kommenttia Kategoriat: Helsinki Avainsanat: arkipyöräily, Baana, Helsingin kaupunki, Helsingin Polkupyöräilijät, Helsinki, katusuunnittelu, liikennepolitiikka, pyöräilyolosuhteet, rakennusvirasto, talvipyöräily\nYhteiskunta ei kannusta arkiliikuntaan\n23.1.2015 6.1.2021 , Marjut Ollitervo\nTutkija Katja Borodulin kirjoitti Helsingin Sanomissa tärkeästä aiheesta: liikkumattomuudesta. Hän vaati yhteiskunnan toimijoilta järeämpiä keinoja liikkumattomuuden vähentämiseksi (HS Mielipide 15.1.2015). Cambridgen yliopiston tuoreen tutkimuksen mukaan pelkästään Euroopassa liikkumattomuus tappaa vuosittain noin 676 000 ihmistä. Maailmanlaajuisesti noin 5 miljoonaa ihmistä kuolee vuosittain liikkumattomuuden seurauksiin. Ongelma[…] Lue lisää\n9 kommenttia Kategoriat: Liikennesuunnittelu, Liikenteen ideologia Avainsanat: arkipyöräily, kaupunkisuunnittelu, liikennepolitiikka, liikennesuunnittelu, liikenneturvallisuus, politiikka, pyöräilyolosuhteet, työmatkapyöräily


LIIKENNÖITSIJÄTIEDOTE 6.6.2018 – Pro-keskus\nJulkaistu 6 kesäkuun, 2018 8 kesäkuun, 2018\nPRO-Keskukselle on palautunut kohtuullinen määrä sopimuksia kaikilta viiden maakunnan alueelta, mutta alueellisia eroja on. Luotettavia asiakaspalveluhenkisiä sopimusliikennöitsijöitä tarvitaan lisää tuottamaan Kelalle laadukkaita kuljetuspalveluja ja takaamaan asiakaspalvelun toimivuus.\nPRO-Keskuksen tietoon on tullut tiettyjen tahojen tarkoituksellinen viivyttäminen sopimusten saannissa; autoilijoille on annettu väärää tietoa mm. sopimushinnoista, laitehinnoista ja ajomatkamaksuista. Oikea tieto löytyy PRO-Keskuksen virallisista tiedotteista ja nettisivuilta, joiden Usein Kysytyt Kysymykset -osiota päivitetään jatkuvasti.\nPRO-Keskus vie viranomaisten tietoon kaikki esille tulleet manipulointitoimenpiteet, joilla liikennöitsijöitä pyritään estämään liittymästä Kela-suorakorvaustoimintaan.\nNiillä alueilla, joissa ei saavuteta tarpeeksi kattavaa sopimusmäärää, päätetään avoin hakumenettely tiistaina 12.6.2018 klo 24:00. Tällöin keskiviikosta 13.6. alkaen siirrytään suljettuun sopimusneuvottelumenettelyyn, jossa etsitään kohdennetusti riittävä määrä (n. 70 % nykyisestä automäärästä) autoja ja tehdään sopimukset vain valikoitujen sopimuskumppaneiden kanssa.\nAvoimessa hakumenettelyssä sopimuksensa viimeistään 12.6. jättäneet ovat varmuudella mukana tulevassa Kela suorakorvausmenettelyssä. Siirtymisestä suljettuun sopimusneuvottelumenettelyyn ilmoitetaan PRO-Keskuksen nettisivuilla.\nKaikki liikennöitsijät, joilla on voimassa oleva taksiliikennelupa tai joukkoliikennelupa, ja jotka jättävät Sopimuksen allekirjoitettuna ennen 10.6.2018, saavat liittymisen avausmaksun alennettuun 400,00 euron (alv 0%) hintaan. 10.6. jälkeen avausmaksu on 600,00 euroa (alv 0%). 1.7.2018 alkaen avausmaksu on 900,00 euroa (alv 0%).\nPRO-Keskuksen hyväksymät laitekokoonpanot löytyvät PRO-Keskuksen kotisivuilta. Lisätietoa laitteista ja linkki tilauslomakkeeseen löytyvät Semelin etusivuilla: www.semel.eu\nKELA muistuttaa autoilijoita; entisenkaltainen valtakirjamenettely EI ole mahdollista 30.6.2018 jälkeen


FSHKY. Vammaispalveluohje. Hyväksytty FSHKY:n yhtymähallituksessa - PDF\nFSHKY. Vammaispalveluohje. Hyväksytty FSHKY:n yhtymähallituksessa\nDownload "FSHKY. Vammaispalveluohje. Hyväksytty FSHKY:n yhtymähallituksessa 28.4.2014"\n1 FSHKY Vammaispalveluohje Hyväksytty FSHKY:n yhtymähallituksessa\n2 1 Sisällysluettelo 1. YLEISTÄ VAMMAISPALVELUISTA PALVELUIDEN HAKEMINEN PALVELUTARPEEN SELVITTÄMINEN JA PALVELUSUUNNITELMA PÄÄTÖKSENTEKO MUUTOKSENHAKU ASIAKASMAKSUT VAIKEAVAMMAISTEN PALVELUT KULJETUSPALVELUT Kuljetuspalvelun järjestäminen ja käyttäminen Lähikunnat ja kohtuulliset kustannukset Matkojen määrä ja omavastuu Matkojen käyttötarkoitus Saattajapalvelu ASUNNON MUUTOSTYÖT Asunnon muutostyöt sekä asuntoon kuuluvat välineet ja laitteet Asunnon muutostyön tarpeen selvittäminen ja työn välttämättömyys Kustannusten korvaaminen Muutto ja kuntien välinen korvausvastuu HENKILÖKOHTAINEN APU Vaikeavammaisuus ja henkilökohtainen apu Toimintakyvyn ja henkilökohtaisen avuntarpeen selvittäminen Henkilökohtaisen avun edellytyksiä Toiminta, johon korvausta myönnetään Henkilökohtaisen avun määrä Järjestämistavat Kunnan korvausvelvollisuus Kuka voi toimia henkilökohtaisena avustajana Henkilökohtaisen avustajan työsopimus ja palkanmaksu Irtisanominen ja lomautus Työehtosopimus PÄIVÄTOIMINTA Myöntämisen perusteet Päivätoiminnan järjestäminen ja laajuus Päivätoiminnan sisältö PALVELUASUMINEN Vaikeavammaisuuden määrittäminen palveluasumisen tarvetta harkittaessa Palveluasumisen järjestämistavat MÄÄRÄRAHASIDONNAISET PALVELUT JA TUKITOIMET KUNTOUTUSOHJAUS JA SOPEUTUMISVALMENNUS... 19\n3 Kuntoutusohjaus Sopeutumisvalmennus TALOUDELLISET TUKITOIMET Päivittäisistä toiminnoista suoriutumisessa tarvittavat välineet, koneet ja laitteet Liikkumisvälineet, erityisesti korvaus auton hankinta- ja muutostyökustannuksiin Ylimääräiset vaatetuskustannukset Ylimääräiset erityisravintokustannukset... 22\n4 3 1. YLEISTÄ VAMMAISPALVELUISTA Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista (380/1987, vammaispalvelulaki) ja asetus vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista (759/1987, vammaispalveluasetus) sisältävät säännökset vammaispalvelulain mukaisten palveluiden ja taloudellisten tukitoimien järjestämisestä. Vammaispalveluiden tarkoituksena on edistää vammaisen henkilön edellytyksiä elää ja toimia muiden kanssa yhdenvertaisena yhteiskunnan jäsenenä sekä ehkäistä ja poistaa vammaisuuden aiheuttamia haittoja ja esteitä. Palvelut ja tukitoimet järjestetään siten, että ne tukevat vammaisen henkilön omatoimista suoriutumista. Vammainen henkilö on vammaispalvelulain mukaan henkilö, jolla on vamman tai sairauden vuoksi pitkäaikaisesti erityisiä vaikeuksia suoriutua tavanomaisista elämän toiminnoista. Tämä tarkoittaa, että henkilöllä on ennusteen mukaan vähintään noin vuoden ajan erityisiä vaikeuksia suoriutua tavanomaisista elämän toiminnoista. Vammaisuus voi johtua joko fyysisestä tai psyykkisestä vammasta. Vammaispalvelulaissa ei aseteta ylä- eikä alaikärajoja palveluiden myöntämiselle. Ikääntymisestä johtuva toimintakyvyn aleneminen ei kuitenkaan tee henkilöstä vammaista eikä näin oikeuta vammaispalveluihin. Vammaisuus arvioidaan jokaisen palvelun tai tukitoimen osalta erikseen. Arvioinnissa huomioidaan hakijan oma, läheisten, terveydenhuollon ammattihenkilöiden sekä sosiaalihuollon viranomaisen käsitys hakijan vammaisuudesta ja palvelujen tarpeesta. Sosiaalihuollon viranomaisen arvioinnissa kiinnitetään huomiota hakijan suoriutumiseen tavanomaisessa elämässä, fyysiseen ympäristöön, perhetilanteeseen ja muihin yksilöllisiin tekijöihin. Vammaispalvelulaki on toissijainen muihin lakeihin nähden. Vammaispalvelulakia sovelletaan siis silloin, kun henkilö ei saa riittäviä ja hänelle sopivia palveluja tai tukitoimia muun lain nojalla. Vammaispalvelulaki on kuitenkin ensisijainen kehitysvammaisten erityishuoltolakiin nähden. Kehitysvammaiselle henkilölle voidaan kuitenkin järjestää palveluja kehitysvammaisten erityishuoltolain perusteella, mikäli vammaispalvelulain nojalla järjestettävät palvelut eivät ole asiakkaalle riittäviä tai sopivia tai hänen etunsa mukaisia. Hakijan tulee hakea tarvitsemaansa palvelua tai etuutta muualta, mikäli hänellä on lain mukaan oikeus siihen. Tarvittaessa asiakasta opastetaan hakemisessa. Vammaispalvelulain perusteella hänelle voidaan tällöin myöntää palvelu tai etuus ainoastaan täydentävästi tai odotusajalta. Mikäli vammaiselle henkilölle myönnetään vammaispalveluna palvelu tai etuus, joka vakuutuslaitoksen olisi tullut suorittaa hänelle, siirtyy oikeus korvaukseen tältä osin kuntayhtymälle vammaispalvelulain 15 :n perusteella. Vammaispalvelut jaetaan yleisen ja erityisen järjestämisvelvollisuuden piiriin kuuluviin palveluihin. Erityisen järjestämisvelvollisuuden piiriin kuuluvat palvelut ovat niin sanottuja subjektiivisia oikeuksia. Niihin kuntalaisella on oikeus määrärahatilanteesta riippumatta, jos hän täyttää palvelun tai etuuden myöntämiskriteerit. Yleisen järjestämisvelvollisuuden piiriin kuuluvat palvelut taas ovat määrärahasidonnaisia. Niitä järjestetään talousarvioon varatun määrärahan puitteissa. Mikäli määrärahat eivät riitä kaikille hakijoille, ne kohdennetaan vaikeimmassa asemassa oleville ja eniten tarvitseville. Subjektiivisia oikeuksia ovat: kuljetuspalvelu\n5 4 palveluasuminen asuntoon kuuluvat välineet ja laitteet sekä asunnon muutostyöt henkilökohtainen apu päivätoiminta Määrärahasidonnaisia palveluita tai tukitoimia ovat kuntoutusohjaus sopeutumisvalmennus päivittäisistä toiminnoista suoriutumisessa tarvittavat välineet, koneet ja laitteet ylimääräiset vaatekustannukset erityisravinto 1.1. PALVELUIDEN HAKEMINEN Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymästä voi vammaispalveluja hakea henkilö, jonka kotikunta on Forssa, Humppila, Jokioinen, Tammela tai Ypäjä. Hakijan kotikunta määritellään kotikuntalain (201/1994) mukaisesti. Vammaispalveluja haetaan pääsääntöisesti kirjallisella vammaispalveluhakemuksella. Poikkeustapauksissa viranomainen voi hyväksyä myös vapaamuotoisen tai suullisen hakemuksen. Hakemukseen tulee liittää tarvittavat lääkärin tai muun asiantuntijan lausunnot ja taloudellisten tukitoimien osalta kustannuslaskelmat. Hallintolain (434/2003) 31 :n mukaan viranomaisen on huolehdittava asian riittävästä ja asianmukaisesta selvittämisestä hankkimalla asian ratkaisemiseksi tarpeelliset tiedot sekä selvitykset. Asianosaisen on esitettävä selvitystä vaatimuksensa perusteista. Asianosaisen on muutoinkin myötävaikutettava vireille panemansa asian selvittämiseen. Sosiaalihuollon asiakaslain 12 :n perusteella asiakkaan ja hänen laillisen edustajansa on annettava sosiaalihuoltolain 6 :ssä tarkoitetulle toimielimelle ne tiedot, joita tämä tarvitsee sosiaalihuollon järjestämisessä ja toteuttamisessa. Asiakkaalle on annettava tieto siitä, mistä muualta ja mitä häntä koskevia tietoja voidaan suostumuksesta riippumatta hankkia. Asiakkaalle on varattava tilaisuus tutustua muualta hankittuihin tietoihin samoin kuin tilaisuus antaa asiassa tarpeellista selvitystä. Asiakkaalla on siis ensisijainen velvollisuus toimittaa hakemuksensa käsittelemiseksi ne selvitykset, joihin hän haluaa vedota. Hakemuksen käsittelemiseksi viranhaltijalla on tarvittaessa oikeus asiakaslain 20 :n mukaisesti tarkistaa päätöksenteossa tarvittavat välttämättömät tiedot. Mikäli asiakaan hakemuksensa liitteeksi toimittamat selvitykset eivät ole riittäviä asian ratkaisemiseksi, viranomaisen on pyydettävä lisäselvitystä asiakkaalta ja asetettava lisäselvityksen toimittamiselle määräaika. Määräaikaa asettaessaan viranomaisen on mainittava siitä, että hakemus voidaan käsitellä myös, mikäli pyydettyjä selvityksiä ei toimiteta annetussa määräajassa. Tämä voi merkitä hakemuksen hylkäämistä. Vammaispalveluiden hakemiselle ei taloudellisia tukitoimia lukuun ottamatta ole säädetty laissa määräaikaa. Taloudellisia tukitoimia on haettava vammaispalveluasetuksen 20 :n perusteella kuuden kuukauden kuluessa kustannusten syntymisestä. Kustannukset syntyvät silloin, kun ne maksetaan. Palveluita ei myönnetä takautuvasti PALVELUTARPEEN SELVITTÄMINEN JA PALVELUSUUNNITELMA Palvelutarpeen selvitystä ja palvelusuunnitelmaa koskevat säännökset perustuvat vammaispalvelulakiin ja lakiin sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista (812/2000, sosiaalihuollon asiakaslaki). Vammaispalvelujen ja tukitoimien tarve on selvitettävä vammaisen henkilön tilanteen ja olosuhteiden edellyttämässä laajuudessa. Palvelutarpeen selvittäminen aloitetaan viipymättä (7 arkipäivän kuluessa yhteydenotosta). Asiakkaalla on oikeus palvelutarpeen\n6 5 selvittämiseen ja palvelusuunnitelmaan. Asiakkaan itsemääräämisoikeuden kunnioittamisesta seuraa, että asiakkaalla on myös oikeus kieltäytyä niistä. Selvityksen tai suunnitelman laatiminen on keskeytettävä, jos asiakas niin pyytää. Asiakkaan kieltäytyessä palvelutarpeen selvittämisestä, päätös tehdään saatavissa olevien tietojen perusteella, mikä voi johtaa asiakkaalle kielteiseen päätökseen Tällöinkin asiakkaalle selvitetään hänen oikeutensa ja velvollisuutensa sekä erilaiset palveluiden järjestämisvaihtoehdot ja niihin vaikuttavat seikat. Palvelutarve selvitetään pääsääntöisesti kotikäynnillä tai henkilökohtaisella tapaamisella. Asiakkaan yksilöllinen avuntarve selvitetään huomioiden asiakkaan toivomukset, mielipide ja itsemääräämisoikeus. Palvelutarpeen selvittämisessä hyödynnetään erilaisia toimintakyvyn arviointimenetelmiä (ASTA, TOIMI). Palvelutarpeen arvioinnissa voidaan käyttää myös muiden asiantuntijoiden tai viranomaisten asiantuntemusta ja lausuntoja. Palvelusuunnitelma on suunnitelma niistä palveluista ja tukitoimista, joita vammainen henkilö tarvitsee selviytyäkseen jokapäiväisestä elämästä. Palvelusuunnitelma laaditaan palvelutarpeen selvittämisen pohjalta. Tarkoitus on, että palvelusuunnitelmasta käyvät riittävän yksityiskohtaisesti ilmi ne asiakkaan yksilölliseen toimintakykyyn, elämäntilanteeseen ja palvelutarpeeseen liittyvät seikat, joilla on merkitystä palvelujen sisällöstä, määrästä ja järjestämistavasta päätettäessä. Suunnitelma laaditaan yhdessä vammaisen henkilön ja hänen läheistensä kanssa, jos vammainen henkilö ja hänen läheisensä sitä haluavat. Palvelusuunnitelman laatimiseen voi osallistua myös muita vammaisen henkilön kanssa toimivia henkilöitä, kuten fysioterapeutti. Vammaan ja sairauteen liittyvien seikkojen ohella asiakkaan yksilöllisen tilanteen selvittäminen vaatii huomion kiinnittämistä myös hänen sosiaaliseen asemaansa (mm. työssäkäynti, opiskelu, asumismuoto, perhesuhteet). Suunnitelmaan kirjataan asiakkaan näkemys, toivomukset ja mielipiteet tarvittavista palveluista ja tukitoimista. Myös ennakoitavissa olevat palvelutarpeet kirjataan tarvittaessa suunnitelmaan. Mikäli palveluista tai palvelujen järjestämistavasta ei päästä yhteisymmärrykseen, kirjataan eri tahojen eriävät näkemykset. Vajaavaltaisen henkilön tahto selvitetään yhteistyössä laillisen edustajan, omaisen tai muun läheisen kanssa. Alaikäisen toivomus ja mielipide selvitetään ottaen huomioon hänen ikänsä ja kehitystasonsa. Asiakkaan kuulemisessa voidaan tarvittaessa käyttää tulkitsemista tai muita kommunikaation apuvälineitä ja menetelmiä. Palvelusuunnitelma laaditaan, jollei kyseessä ole tilapäinen neuvonta tai ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen ole muutoin ilmeisen tarpeetonta. Palvelusuunnitelma laaditaan aina, kun asiakas hakee henkilökohtaista apua tai palveluasumista, hän tarvitsee useita eri palveluita tai hänen tilanteensa on muuttuva. Pyritään siihen, ettei asiakkaalle laadita eri palveluita hakiessa useita eri palvelusuunnitelmia, vaan toimitaan yhteistyössä muiden sosiaalihuollon palveluita tuottavien tahojen kanssa ja asiakkaan tarvitsemat palvelut kootaan yhteen palvelusuunnitelmaan. Palvelusuunnitelmien yksi tehtävä on tuottaa tietoa kunnassa esiintyvästä vammaisten henkilöiden palvelujen ja tukitoimien tarpeesta, jolla on merkitystä laadittaessa kunnan talousarviota. Tästä syystä palvelusuunnitelmaan kirjataan myös ne määrärahasidonnaiset palvelut ja tukitoimet, joihin ei ehkä juuri palvelusuunnitelman laatimisajankohtana ole määrärahavarauksia, mutta joihin tulee varautua laadittaessa seuraava vuoden talousarviota. Palvelusuunnitelma ei ole sellainen asiakirja, jolla asiakkaalle syntyisi juridinen oikeus vaatia suunnitelmaan sisältyviä palveluita tai tukitoimia. Suunnitelmassa mainittuja palveluita ja tukitoimia tulee hakea erikseen kirjallisella hakemuksella, ellei suunnitelmaa laadittaessa ole sovittu suullisen hakemuksen hyväksymisestä samassa yhteydessä. Palvelusuunnitelmasta poikkeavat päätökset ja hakemukset on erityisesti perusteltava. Palvelusuunnitelma tarkistetaan asiakkaan tarpeiden tai olosuhteiden muuttuessa sekä muutoinkin tarpeen mukaan. Muussa tapauksessa suunnitelma tarkistetaan 2-3 vuoden\n7 6 välein. Suunnitelmaan merkitään tarkistamisajankohta ja vastuuhenkilö, joka huolehtii siitä, että palvelusuunnitelman tarkistus toteutuu sovittuna aikana. Vammainen henkilö voi lisäksi aina vaatia palvelusuunnitelman tarkistamista PÄÄTÖKSENTEKO Vammaispalveluista tehdään kirjallinen päätös. Päätös perustellaan ja perusteluissa mainitaan sovelletut säännökset. Päätökset asiakkaiden hakemuksiin tehdään ilman aiheetonta viivytystä. Enimmäisaika päätösten tekemiselle on kolme kuukautta palvelun tai tukitoimen hakemisesta. Määräajasta poikkeaminen edellyttää erityistä syytä kuten esimerkiksi tilanteen harvinaislaatuisuuteen liittyvä palvelutarpeen selvittämisen vaativuus tai esim. muilta tahoilta pyydettyjen selvitysten viivästyminen. Päätöksentekoprosessiin liittyy palvelutarpeiden selvittäminen ja palvelusuunnitelman laadinta tai tarkistus. Talousarviovuoden ylittäviä yksilöpäätöksiä ei tehdä. Määrärahoihin perustuvia palveluja ja tukitoimia koskevat hakemukset käsitellään talousarviovuonna huomioiden talousarvioon varatut määrärahat. Subjektiivista oikeutta koskeva yksilöpäätös tehdään toistaiseksi voimassa olevaksi, ellei asiakkaan tilanteen odoteta muuttuvan niin, että oikeutta palveluun tai tukitoimeen pitää määräajan kuluttua tarkistaa. Mikäli päätös tehdään määräaikaisena, asiakasta informoidaan siitä, miten hänen on toimittava halutessaan hakea palvelulle tai tukitoimelle jatkoa. Asunnon muutostöitä koskevan päätöksen toteuttamiselle annetaan määräaika, jotta muutostöiden tarkoituksenmukaisuus ja kustannusarvio toteutuisivat. Palvelua koskevassa yksilöhuollon päätöksessä ratkaistaan paitsi hakijan oikeus kyseessä olevaan palveluun myös se, miten kunta päätöksessä myönnettyä palvelua yksilöllisesti järjestää. Palvelujen järjestämistapaa päätettäessä on kunnan huomioitava asiakkaan oma mielipide palvelujen järjestämistavasta. Järjestämistapaa koskeva viranomaisen päätös ei saa myöskään estää tai kaventaa varsinkaan vaikeavammaiselle kuuluvan subjektiivisen oikeuden käyttämistä. Vammainen henkilö ei kuitenkaan voi kuntaa sitovalla tavalla päättää siitä, miten hänen palvelunsa järjestetään. Asiakas voi hakea erikseen muutosta viranomaisen päätökseen vain palvelujen järjestämistapaa koskevilta osin. Jos tehty päätös perustuu asiakkaan antamaan virheelliseen tietoon, voidaan päätöstä oikaista viranhaltijan toimesta. Asiakkaalle tehdään tällöin uusi päätös koskien vain korjausta vaatinutta kohtaa. Mahdollista myös on, että voimassaolevaa päätöstä muutetaan päätöksentekohetkestä lukien asiakkaan muuttuneiden olosuhteiden tai muun saadun uuden selvityksen perusteella. Tämä voi johtaa päätöksen tarkistamiseen tai esimerkiksi palvelun lakkauttamiseen. Ennen päätöksentekoa on asiakasta aina kuultava. Kaikissa tilanteissa asiakkaalla on oikeus hakea muutosta näihin tehtyihin päätöksiin MUUTOKSENHAKU Viranhaltijapäätökseen liitetään ohjeet muutoksenhakuoikeuden käyttämiseen. Vapaamuotoinen oikaisuvaatimus on toimitettava 14 vuorokauden kuluessa päätöksen tiedoksi saannista Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymän yhtymähallitukselle. Aikuissosiaalityön palvelualueen johtaja, vammaispalvelupäällikkö ja päätöksen tehnyt viranhaltija valmistelevat valituksenalaisen asian yhtymähallituksen listalle. Tässä yhteydessä harkitaan, onko asiakkaan esittämillä perusteilla syytä oikaista päätöstä uudella viranhaltijan päätöksellä. Mikäli viranhaltija tekee uuden korjaavan päätöksen, niin tällöin asiakkaalle tulee uuden päätöksen ohessa lähettää kirje, jossa asiakkaalta tiedustellaan haluaako hän perua tekemänsä oikaisuvaatimuksen. Oikaisuvaatimuksen peruutus on tehtävä kirjallisesti. Jos asiakas peruu oikaisuvaatimuksen, asiaa ei viedä\n8 7 yhtymähallituksen käsiteltäväksi. Mikäli asiakas ei peru tai ei vastaa kirjeeseen, niin oikaisuvaatimus toimitetaan yhtymähallituksen käsiteltäväksi. Yhtymähallituksessa esittelijänä toimii yhtymäjohtaja. Yhtymähallitus voi kumota viranhaltijan päätöksen, palauttaa päätöksen viranhaltijan uudelleen päätettäväksi tai hylätä muutoksenhaun ja pitää viranhaltijan päätöksen voimassa. Asiakas voi tällöin valittaa yhtymähallituksen päätöksestä Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Tämän jälkeen määrärahasidonnaisten palvelujen ja tukitoimien osalta korkein hallinto-oikeus voi tutkia valituksen, jos se myöntää asiassa valitusluvan. Subjektiivisia oikeuksia koskevien palvelujen ja tukitoimien osalta voidaan hallinto-oikeuden päätöksen jälkeen valittaa suoraan korkeimpaan hallinto-oikeuteen ASIAKASMAKSUT Lain sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista (734/1992, asiakasmaksulaki) 4 :n mukaan kuntoutusohjaus, sopeutumisvalmennus, päivätoiminta kuljetusta ja aterioita lukuun ottamatta, henkilökohtainen apu, palveluasumiseen liittyvät erityispalvelut sekä tutkimukset, joihin henkilö on osoitettu vammaispalvelulain mukaisten palvelujen ja tukitoimien selvittämiseksi ovat maksuttomia sosiaalipalveluita. Asetuksen sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista (912/1992, asiakasmaksuasetus) 5 :n mukaan palveluasumisen erityiskustannuksista sekä henkilökohtaisesta avusta voidaan kuitenkin periä maksu, jos henkilö saa niihin korvausta muun lain kuin vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetun lain nojalla. Palveluasumisessa asiakas vastaa itse tavanomaiseen elämään kuuluvista menoista, kuten asumismenoista (esim. vuokra, sähkö ja vesi), ravintomenoista (elintarvikekustannukset), vaate- ja jalkinemenoista, informaatiomenoista (lehti, TV, puhelimenkäyttömenot), henkilökohtaisesta ja kodin puhtaudesta aiheutuvista menoista, harrastus- ja virkistysmenoista ym. Asiakasmaksuasetuksen 6 :n mukaan vaikeavammaisille järjestettävistä kuljetuspalveluista voidaan periä enintään paikkakunnalla käytettävissä olevan julkisen liikenteen maksua vastaava maksu tai muu siihen verrattavissa oleva kohtuullinen maksu. 2. VAIKEAVAMMAISTEN PALVELUT 2.1. KULJETUSPALVELUT Kunnan on järjestettävä vaikeavammaiselle henkilölle kohtuulliset kuljetuspalvelut niihin liittyvine saattajapalveluineen, jos henkilö vammansa tai sairautensa johdosta välttämättä tarvitsee palvelua suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista (VpL 8 2 mom) Kuljetuspalveluja ja niihin liittyviä saattajapalveluja järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään henkilöä, jolla on erityisiä vaikeuksia liikkumisessa ja joka ei vammansa tai sairautensa vuoksi voi käyttää julkisia joukkoliikennevälineitä ilman kohtuuttoman suuria vaikeuksia. Kuljetuspalveluja ei järjestetä henkilölle, joka saa näitä palveluja muun lain nojalla. (VpA 5 ) Oikeuskäytännössä vaikeavammaisuuden kriteerit kiistatta täyttävinä henkilöinä on pidetty esimerkiksi henkilöitä, joilla on neliraajahalvaus, jotka käyttävät liikkumisen apuvälineenä pyörätuolia tai jotka ovat sokeita. Julkisten liikenneyhteyksien puute tai ajokielto ei ole peruste vammaispalvelulain mukaisen kuljetuspalvelun myöntämiselle. Myöskään iän tuoma toimintakyvyn heikentyminen ei oikeuta vammaispalvelulain mukaiseen kuljetuspalveluun\n9 Kuljetuspalvelun järjestäminen ja käyttäminen 8 Kuljetuspalvelu järjestetään jatkossa kaikissa kunnissa taksikortin avulla. Kuljetuspalvelu voidaan järjestää myös matalalattiaista palveluliikennettä käyttämällä silloin, kun se on mahdollista. Mikäli useampi asiakas tekee säännöllisesti matkoja samaan aikaan samalla reitillä (esim. opiskelumatkat) voidaan taksimatkat yhdistää. Yhdistetystä taksimatkasta ei peritä asiakkaalta omavastuuta. Kuljetuspalvelukortti/päätös on henkilökohtainen ja matkustajana taksissa on aina oltava kortin haltija. Taksikorttia ei saa luovuttaa kenellekään toiselle henkilölle eikä sitä saa myöskään jättää taksiin eikä taksinkuljettajalle säilytettäväksi. Asiakkaan tulee ilmoittaa vammaispalvelutoimistoon kotikuntansa vaihtumisesta, samoin taksikortin katoamisesta tai vioittumisesta. Asiakkaalta laskutetaan kadonneen kortin uusimisesta aiheutuvat kustannukset. Kuljetuspalvelu tilataan tilauskeskuksen kautta. Vammaispalveluasiakkaat käyttävät omaa lisämaksutonta tilausnumeroa. Asiakas ei voi tilata matkaa suoraan taksiautoilijalta. Vakiotaksin käyttöoikeutta on erikseen haettava ja hakijan on perusteltava lääkärintodistuksella, miksi vakiotaksi on hänelle välttämätön. Vakiotaksin käyttöoikeudesta tehdään erillinen päätös ja ainoastaan tällaisen päätöksen perusteella asiakas voi tilata matkan suoraan autoilijalta. Mikäli asiakas ottaa kyydin kunnan taksiasemalta, kuljettajan on tilattava asiakkaan kyyti tilauskeskuksen kautta laskutuksen ja tilastoinnin oikeellisuuden vuoksi. Paluukyydistä voi sopia menomatkalla kyydinneen taksiautoilijan kanssa. Taksikortilla tehty matka on aina yhdensuuntainen matka. Esimerkiksi kotoa asioimiskohteeseen on yksi matka. Paluu kotiin tai siirtyminen toiseen asioimiskohteeseen on toinen matka. Matka tulee aina ajaa suorinta reittiä asiointikohteeseen. Perillä matkan omavastuuosuus maksetaan välittömästi kuljettajalle. Mikäli on välttämätöntä, sallitaan yksi lyhyt satunnainen pysähdys matkan varrella esim. kirjeen postilaatikkoon pudottamisen tai pankkiautomaatilla käynnin kaltaisiin poikkeamisiin. Muista syistä aiheutuvien odotusaikojen kustannukset peritään heti asiakkaalta. Odotusaikaa matkan alussa tai päätepisteessä ei voi maksaa taksikortilla. Vaikeavammaisen henkilön mukana voi matkustaa yksi saattaja maksutta. Mikäli taksikortin haltijan kanssa matkustaa saattajan lisäksi muita henkilöitä, joilla ei itsellään ole taksikorttia, matkakustannukset jaetaan henkilöluvun mukaisesti. Oikeus kuljetuspalveluun on päätöksen mukainen. Asiakas on velvollinen noudattamaan kuntayhtymässä kuljetuspalveluiden käytöstä annettuja ohjeita. Mahdolliset väärinkäytökset selvitetään ja niistä aiheutuneet kustannukset peritään takaisin. Mikäli kuljetuspalvelussa esiintyy toistuvia väärinkäytöksiä, siirrytään korvaamaan matkat jälkikäteen asiakkaan toimittamien kuittien perusteella Lähikunnat ja kohtuulliset kustannukset Kuljetuspalveluna korvataan asuinkunnassa ja lähikunnassa tapahtuvat matkat. Lähikuntina pidetään FSHKY:n alueen kuntia (Forssa, Humppila, Jokioinen, Tammela, Ypäjä) sekä lisäksi kunkin kunnan kohdalla jäljempänä erikseen mainittuja kuntia. Kohtuullisena kuljetuspalvelumatkana korvataan kuitenkin vain matkat, joiden enimmäispituus on 60 km. Kunnalla on velvollisuus korvata ainoastaan kohtuulliset kuljetuspalvelut. Kohtuullisuutta arvioitaessa otetaan huomioon kuljetuspalvelumatkan pituus ja siitä aiheutuneet kustannukset. Kohtuuttomia kustannuksia ei korvata. Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymään kuuluvien kuntien erikseen määritellyt lähikunnat: Forssa: Urjala Humppila: Loimaa, Punkalaidun, Urjala\n10 Jokioinen: Somero Tammela: Hämeenlinna, Karkkila, Lohja, Loppi, Somero ja Urjala Ypäjä: Loimaa, Koski Tl., Somero 9 Muut kuin lähikuntiin tehtävät matkat ovat harkinnanvaraisia ja niitä on haettava erikseen. Näitä matkoja ovat esimerkiksi lomapaikkakunnalla tehtävät tai lähikuntien ulkopuolelle ulottuvat matkat. Niitä voidaan myöntää vammaispalvelulain 8 :n mukaisena muuna palveluna määrärahojen puitteissa. Asiakas maksaa myös näistä matkoista omavastuuosuutena julkisen kulkuneuvon taksan mukaisen maksun. Nämä matkat vähentävät asiakkaan asuinkunnassa ja lähikunnissa käytettävissä olevia matkoja suhteessa myönnetyn matkan pituuteen Matkojen määrä ja omavastuu Kuljetuspalvelumatkoja myönnetään 18 yhdensuuntaista asiointi- ja virkistysmatkaa kuukaudessa. Matkoja voidaan myöntää enemmän erityisin perustein ja eri hakemuksesta. Kuukauden aikana käyttämättä jääneitä matkoja ei voi siirtää seuraavalle kuukaudelle. Toisaalta matkojen käyttämättä jättäminen ei johda matkojen vähentämiseen jatkossa. Kuljetuspalvelumatkoja voidaan myöntää vähemmän kuin 18 matkaa/kk, jos asiakas nimenomaisesti ilmoittaa tarvitsevansa matkoja vähemmän. Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymän alueella asiakkaan omavastuuosuus määräytyy kilometripituisena julkisen liikenteen kulloinkin voimassa olevan kertalipun hinnan mukaan (linja-autotaksa). Matkan päätyttyä kuljettaja veloittaa asiakkaalta omavastuuosuuden, josta antaa kuitin. Säännöllisten työ- ja opiskelumatkojen omavastuu määräytyy 44 matkan sarjalipun matkakohtaisen hinnan perusteella. Muualla kuin Forssan hyvinvointikuntayhtymän alueella esimerkiksi asumispalveluyksikössä tai opiskelun vuoksi asuvan henkilön omavastuuosuus määräytyy samoin perustein kuin kuntayhtymän alueella asuvan. Kuljetuspalveluasiakkaat voivat yhdistellä matkojaan, mikäli lähtöpaikat ja kohteet sijaitsevat sopivasti saman reitin varrella. Yhdistellyssä matkassa matka vähenee jokaisen kuljetuspalveluasiakkaan kortilta, mutta omavastuuta ei peritä keneltäkään. Yksi asiakas voi tilata kyydin kaikkien samaan kyytiin tulevien puolesta. Tilausta tehdessä tulee ilmoittaa, että kyseessä on yhteinen matka Matkojen käyttötarkoitus Kuljetuspalveluihin ja niihin liittyvine saattajapalveluihin kuuluvat vaikeavammaisen henkilön tarpeelliset, jokapäiväiseen elämään kuuluvat kuljetukset, jotka liittyvät työssä käymiseen opiskeluun asioimiseen yhteiskunnallisen osallistumiseen virkistykseen Työ- ja opiskelumatkat korvataan tietyin edellytyksin. Asiakkaan on annettava pyydetyt selvitykset työ- ja opiskelumatkojen tarpeesta (esim. työsopimus, opiskelutodistus). Kuljetuspalvelumatkoja myönnetään opiskeluun, joka tähtää tutkinnon tai ammatin saavuttamiseen tai työntekomahdollisuuksien parantamiseen. Työmatkoina korvataan asunnon ja työpaikan väliset matkat. Työllä tarkoitetaan työsuhteeseen perustuvan toiminnan lisäksi myös yritystoimintaa. Työpäivän aikana tapahtuvat tavanomaiset työmatkat kuuluvat työnantajan korvattavaksi, eikä näihin voi käyttää kuljetuspalvelumatkoja. Matkojen määrä on pääsääntöisesti kaksi yhdensuuntaista matkaa/työpäivä tai opiskelupäivä. Arvioitaessa työmatkoja koskevaa lähikuntaa huomioidaan, mikä on kuntalaisten normaali työssäkäyntialue ja mihin lähikuntiin on tavanomaista tehdä työmatkoja kyseessä olevalta paikkakunnalta.\n11 10 Kelan korvauksen piiriin kuuluvia terveydenhuollon matkoja ei korvata. Kelan korvaamia matkoja ovat muun muassa terveyskeskus- ja sairaalamatkat sekä Kelan tai julkisen terveydenhuollon myöntämiin kuntoutuksiin liittyvät matkat. Asiakkaan tai perheen käytössä oleva auto ei ole pääsääntöisesti este kuljetuspalvelun saamiselle eikä kuljetuspalvelu ole este autoavustuksen saamiselle. Mikäli henkilö on saanut autoavustusta tai autoveron palautusta, voidaan harkinnan mukaan rajoittaa kuljetuspalvelumatkojen määrä tilanteisiin, joissa oman auton käyttö on estynyt Saattajapalvelu Kuljetuspalveluun liittyvä saattajapalvelu on järjestettävä henkilölle, jolle taksinkuljettajan apu ei kuljetuksen aikana riitä. Kuljetuspalveluun liittyvä saattaja järjestetään ensisijassa saattajaoikeuden, avustamislisän tai henkilökohtaisen avun turvin. Saattajalta ei peritä omavastuuosuutta ASUNNON MUUTOSTYÖT Kunnan on korvattava vaikeavammaiselle henkilölle asunnon muutostöistä sekä asuntoon kuuluvien välineiden ja laitteiden hankkimisesta hänelle aiheutuvat kohtuulliset kustannukset, jos hän vammansa tai sairautensa johdosta välttämättä tarvitsee näitä toimenpiteitä suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista. Kunnalla ei ole kuitenkaan erityistä velvollisuutta kustannusten korvaamiseen, jos vaikeavammaisen henkilön riittävää huolenpitoa ei voida turvata avohuollon toimenpitein. (Vammaispalvelulaki, 9) Suoritettaessa korvausta asunnon muutostöistä sekä asuntoon kuuluvien välineiden tai laitteiden hankkimisesta aiheutuviin kustannuksiin pidetään vaikeavammaisena henkilöä, jolle liikkuminen tai muu omatoiminen suoriutuminen vakituisessa asunnossa tuottaa vamman tai sairauden vuoksi erityisiä vaikeuksia. (Vammaispalveluasetus, 13) Asunnon muutostyöt sekä asuntoon kuuluvat välineet ja laitteet Korvattavia asunnon muutostöitä ovat henkilön vamman tai sairauden vuoksi suoritettavat välttämättömät rakennustyöt kuten ovien leventäminen, luiskien rakentaminen, kylpyhuoneen, WC:n ja vesijohdon asentaminen, kiinteiden kalusteiden ja rakennus- ja sisustusmateriaalien muuttaminen sekä vastaavat muut henkilön vakituisessa asunnossa suoritettavat rakennustyöt. Asunnon muutostyöksi katsotaan esteiden poistaminen asunnon välittömästä lähiympäristöstä, kun muutostyö liittyy vaikeavammaisen henkilön asumiseen ja sen tarkoituksena on mahdollistaa henkilön jokapäiväiseen elämään kuuluva välitön kulku asuntoonsa ja sieltä pois. Korvattaviin muutostöihin sisältyy myös muutostöiden suunnittelu. Korvattavia asuntoon kuuluvia välineitä ja laitteita ovat nostolaitteet, hissit, induktiosilmukka, hälytyslaitteet tai vastaavat muut asuntoon kiinteästi asennettavat välineet ja laitteet. Kunta voi myös antaa asuntoon kuuluvia välineitä tai laitteita korvauksetta vaikeavammaisen henkilön käytettäväksi Asunnon muutostyön tarpeen selvittäminen ja työn välttämättömyys Asunnon muutostöiden tarpeellisuudesta ja välttämättömyydestä pyydetään asiantuntijalausunto toimintaterapeutilta, kuntoutusohjaajalta tai fysioterapeutilta. Tarvittaessa pyydetään myös lääkärinlausunto esim. vamman aiheuttaman toimintakyvyn laskun pitkäaikaisuudesta. Lisäksi pyydetään muut tarvittavat lausunnot, esimerkiksi valaistusmuutostöistä näkövammaisten kuntoutusohjaajalta.\n12 11 Asunnon muutostöiden teknisestä toteutuksesta, tarkoituksenmukaisuudesta ja kohtuullisista kustannuksista hankitaan pääsääntöisesti lausunto rakennusalan asiantuntijalta. Lausunto pyydetään tarvittaessa myös sen selvittämiseksi, onko asunto on niin huonokuntoinen, ettei muutostöitä voida tämän takia toteuttaa. Mikäli asunto tarvitsee peruskorjausta, tulee asiakkaan teettää peruskorjaus ennen asunnonmuutostyötä, mikäli ei käytännön kannalta ole järkevintä tehdä korjauksia yhtä aikaa muutostöiden kanssa. Asunnon muutostöinä korvataan ainoastaan vamman tai sairauden vuoksi välttämättömät muutostyöt, jotka kohdistuvat säännöllisessä pitkäaikaisessa käytössä olevaan vakinaiseen asuntoon. Korvaus myönnetään vain siltä osin, kun kustannuksia aiheuttavat toimenpiteet ovat vammasta johtuvia. Mikäli muutostyöt liittyvät asunnon normaaliin perusparannukseen, tai asumismukavuuden tai asumistason parantamiseen niitä ei korvata. Vapaa-ajan asuntoon korvausta ei myönnetä. Saunan muutostöitä ei korvata, mikäli käytettävissä on muut riittävät peseytymistilat. Asunnon muutostyönä voidaan korvata asuntoon vakiovarusteena kuuluva kodinkone, jos se on muutostyön kannalta välttämätöntä. Koti-irtaimistoa ei korvata. Ennen päätöksen tekemistä selvitetään, onko asiakkaalla mahdollisuus saada vammansa tai sairautensa kannalta välttämättömät välineet ja laitteet käyttöönsä muuta kautta, esimerkiksi lääkinnällisestä kuntoutuksesta, KELA:lta tai vakuutusyhtiöltä Kustannusten korvaaminen Asunnon muutostöistä aiheutuvat välttämättömät, kohtuulliset kustannukset korvataan hakijalle kokonaan. Uudisrakennusvaiheessa tehtävistä muutostöistä suoritetaan korvaus niistä lisäkustannuksista, jotka ylittävät vastaavan asunnon normaalit rakentamiskustannukset. Korvattavissa muutostöissä tulee noudattaa soveltuvin osin valtion asuntolainoituksessa käytettävää laatutasoa. Kustannusten suuruus ei pelkästään ole hylkäämisperuste. Kustannusten kohtuullisuutta arvioidaan rakennusalan asiantuntijan laatiman kustannusarvion ja/tai eri toimittajilta tehtyjen hintatiedustelujen perusteella. Asiakkaalle annetaan selvitys siitä, miten kohtuulliset kustannukset on määritelty. Kohtuulliset kustannukset ylittävän osuuden maksaa asiakas itse. Kohtuulliset kustannukset korvataan joko maksamalla muutostöiden suorittajan Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymälle osoittama lasku tai korvaamalla asiakkaalle hänen maksamiaan kustannuksia tositteita vastaan. Kustannuksilla tarkoitetaan vain vammaiselle henkilölle tosiasiallisesti aiheutuneita kustannuksia. Esimerkiksi oman työn tai talkootyön osuutta ei korvata. Mikäli asunnon muutostyöt toteutetaan sellaisen henkilön toimesta, jolla ei ole rakennusalan yritystä ja LY-tunnusta, korvataan ainoastaan materiaalikuluja, mutta ei työn osuutta. Jos asuntoon kuuluva väline tai laite on annettu asiakkaan käytettäväksi, myös sen korjaus- ja huoltokustannukset korvataan kokonaan. Tällöin välineen tai laitteen tarpeen lakattua kunta vastaa myös laitteen poistamisesta Muutto ja kuntien välinen korvausvastuu Vaikeavammaisella henkilöllä on oikeus itse valita asuinpaikkansa ja asuntonsa, mutta muutostöitä ei välttämättä suoriteta useisiin perättäisiin asuntoihin. Mikäli vammainen henkilö muuttaa tai vaihtaa asuntoa, on korvausta koskevassa hakemuksessa perusteltava paitsi vammasta tai sairaudesta aiheutuva tarve muutostöihin, myös muuton tai asunnon vaihdon peruste. Jos muuton syynä on pääasiassa esimerkiksi asumisviihtyvyyteen liittyvät seikat, ei kunnalla ole yleensä korvausvelvollisuutta. Jos taas\n13 12 uuteen asuntoon muuttamisen tarpeet johtuvat pääasiassa henkilön vammasta tai sairaudesta, on kunnan korvattava välttämättömät uuteen asuntoon tehtävien muutostöiden kustannukset. Hakemusta ei voida hylätä pelkästään sillä perusteella, että aikaisempaan asuntoon on myönnetty ja tehty asunnon muutostöitä. Vammaisen henkilön muuttaessa kunnasta toiseen, tilanne arvioidaan samoin perustein kuin kunnan sisällä muutettaessa. Mikäli vammainen henkilö ei ilman välttämättömiksi katsottuja muutostöitä voi muuttaa kunnasta toiseen, tulee lähtökunnan korvata muutostöiden kustannukset. Ainoastaan silloin kun asunnon muutostyö voidaan suorittaa vasta muuton jälkeen, korvausvastuussa on uusi kotikunta HENKILÖKOHTAINEN APU Vaikeavammaisuus ja henkilökohtainen apu Henkilökohtaisella avulla tarkoitetaan vaikeavammaisen henkilön välttämätöntä avustamista kotona ja kodin ulkopuolella päivittäisissä toimissa, työssä ja opiskelussa, harrastuksissa, yhteiskunnallisessa osallistumisessa sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämisessä. Henkilökohtaista apua järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään henkilöä, joka tarvitsee pitkäaikaisen tai etenevän vamman tai sairauden johdosta välttämättä ja toistuvasti toisen henkilön apua suoriutuakseen em. toiminnoista eikä avun tarve johdu pääasiassa ikääntymiseen liittyvistä sairauksista ja toimintarajoitteista. (Vammaispalvelulaki, 8 c) Vaikeavammaisuus on pitkäaikainen tila. Henkilöllä voi olla myös etenevä sairaus tai vaihteleva avun tarve. Välttämättömästä ja toistuvasta toisen henkilön avun tarpeesta on kyse silloin, kun avun tarve on sekä määrällisesti runsasta ja se on jatkuvaluonteista tai määrällisesti vähäisempää mutta toistuvaa. Määritelmästä seuraa se, että mikäli henkilö ei tarvitse toistuvasti toisen henkilön apua tai tarve apuun voidaan hoitaa tosiasiassa jollain muulla tavoin, esimerkiksi apuvälinein, ei henkilöä tällöin ole pidettävä henkilökohtaisen avun suhteen vaikeavammaisena henkilönä Toimintakyvyn ja henkilökohtaisen avuntarpeen selvittäminen Palvelutarpeen arviointi ja palvelusuunnitelma ovat henkilökohtaisen avun järjestämisen pohjana. Päätöstä tehtäessä sosiaalityöntekijä selvittää, edistääkö henkilökohtaisen avun saaminen vammaisen itsenäistä suoriutumista, mikä on vamman/sairauden aste ja laatu, avuntarpeen määrä ja mihin avustajaa tarvitaan. Hakijan tilanne arvioidaan kokonaisvaltaisesti yhdessä hänen itsensä ja tarvittaessa muiden asiantuntijoiden kanssa ennen päätöksen tekemistä. Arvioitaessa henkilökohtaisen avun tarvetta otetaan huomioon asiakkaan nykyinen palvelukokonaisuus ja mahdollinen tarve muihin palveluihin (esim. puhetulkki-, asumis- ja kuljetuspalvelut, kotihoito, omaishoidontuki). Apuna voidaan käytetään erilaisia (TOIMI-, ASTA- ym.) toimintakyvyn arviointimittareita ja -menetelmiä Henkilökohtaisen avun edellytyksiä Henkilökohtainen apu tukee omatoimista suoriutumista ja itsemääräämisoikeuden toteuttamista. Vaikeavammaisella henkilöllä on itsellään oltava riittävästi voimavaroja määritellä avun sisältö ja toteuttamistapa. Avun tarvitsijan tulee kyetä määrittelemään, missä asioissa ja miten avustaminen tapahtuu. Avun tarpeen määrittely ja järjestämistavan valinta voidaan tehdä yhteistyössä asiakkaan ja hänen omaisensa tai läheisten henkilöiden kanssa. Avun tarpeen määrittämisestä ei kuitenkaan voi kokonaan vastata toinen henkilö.\n14 13 Mikäli henkilön riittävää huolenpitoa ei voida turvata avohuollon toimenpitein, ei kunnalla ole erityistä velvollisuutta henkilökohtaisen avun järjestämiseen. Avun tarpeen perustuessa pääosin hoivaan, hoitoon ja valvontaan ei henkilökohtaista apua myönnetä. Arvioitaessa henkilökohtaisen avun myöntämisedellytyksiä lapselle, lähdetään siitä, mikä on vammattoman lapsen mahdollisuus ja kyky toimia itsenäisesti kullakin ikätasolla. Henkilökohtaisella avulla pyritään turvaamaan vammaiselle lapselle nämä samat mahdollisuudet liikkumiseen, sosiaalisiin suhteisiin, harrastuksiin ym. Vaikeavammaisella lapsella, joka ei ole vanhempiensa välittömän ja jatkuvan valvonnan ja hoivan tarpeessa ja joka voi itse ainakin osittain vaikuttaa ja tehdä päätöksiä omasta toiminnastaan, on oikeus henkilökohtaiseen apuun. Henkilökohtaista apua ei myönnetä, jos avun tarve johtuu pääasiassa ikääntymiseen liittyvistä sairauksista ja toimintarajoitteista. Vammaisuus ja ikääntymisestä johtuvat sairaudet erotetaan toisistaan. Vanhuksille suunnatut palvelut ja tukitoimet järjestetään ensisijaisesti sosiaalihuoltolain perusteella Toiminta, johon korvausta myönnetään Henkilökohtaista apua on järjestettävä yksilöllisen tarpeen mukaan välttämätön määrä päivittäisissä toimissa työssä ja opiskelussa harrastuksissa, yhteiskunnallisessa osallistumisessa sekä sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämisessä avustamiseen. Päivittäiset toimet ovat yleisesti elämässä tapahtuvia asioita kuten liikkuminen, pukeutuminen, hygieniasta huolehtiminen, vaate- ja ruokahuolto, kodin siivous, ulkoilu sekä arkinen asiointi. Niihin luetaan myös vaikeavammaisen henkilön huollossa tai hoidossa olevan lapsen päivittäisiin toimiin osallistuminen. Asumispalveluyksikössä asuvan henkilön avun tarve päivittäisissä toiminnoissa turvataan henkilökunnan avulla. Henkilökohtainen apu voi tällöin tulla kyseeseen harrastuksissa, yhteiskunnallisessa osallistumisessa sekä sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämisessä avustamiseen. Korvaus työssä tarvittavaan henkilökohtaiseen apuun voidaan myöntää silloin, kun henkilökohtainen avustaja mahdollistaa tai helpottaa vammaisen henkilön työntekoa. Työllä tarkoitetaan työsuhteeseen perustuvan toiminnan lisäksi myös yritystoimintaa. Sillä, saako henkilö pääasiallisen elatuksensa tekemästään työstä tai yritystoiminnasta, ei sinänsä ole merkitystä säännöksen soveltamisessa. Oleellista on, että työtä tai yritystoimintaa tehdään säännöllisesti tai toistuvasti tietyin aikavälein. Kun henkilökohtaista avustajaa haetaan työssä avustamiseen, ei avustaja tee työtä vaikeavammaisen henkilön puolesta, vaan avustaa vaikeavammaista henkilöä, jotta hän selviytyisi kykyjensä ja taitojensa puolesta työtehtävistä. Jotta henkilökohtaista apua voidaan myöntää opiskeluun, tulee opiskelun tähdätä tutkinnon tai ammatin saavuttamiseen tai työntekomahdollisuuksien parantamiseen, kuten kuljetuspalveluita myönnettäessäkin. Henkilökohtaisen avun tarkoituksena ei ole suorittaa vaikeavammaisen henkilön puolesta opintoihin liittyviä tehtäviä. Harrastustoiminnassa ja vastaavissa avustettavan henkilön on itse oltava osallisena toiminnassa ja tarvittava toimintaan osallistuakseen välttämättä henkilökohtaista apua. Henkilökohtaisen avustajan ei ole tarkoitus olla ainoastaan avustettavan seurana. Näin ollen esimerkiksi sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämiseen myönnettävä henkilökohtainen apu on tarkoitettu vammaisen henkilön ystävien ja sukulaisten tapaamiseen, ei siihen että avustaja ja avustettava kyläilevät toistensa luona.\n15 Henkilökohtaisen avun määrä Henkilökohtaista apua myönnetään päivittäisiä toimintoja, työtä ja opiskelua varten siinä laajuudessa kuin vaikeavammainen henkilö sitä välttämättä tarvitsee. Harrastuksia, yhteiskunnallista osallistumista ja sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämistä varten henkilökohtaista apua on järjestettävä vähintään 30 tuntia kuukaudessa, jollei tätä pienempi tuntimäärä riitä turvaamaan vaikeavammaisen henkilön välttämätöntä avuntarvetta Järjestämistavat Kunta voi vammaispalvelulain mukaan järjestää henkilökohtaista apua: 1. korvaamalla vaikeavammaiselle henkilölle henkilökohtaisen avustajan palkkaamisesta aiheutuvat kustannukset työnantajan maksettavaksi kuuluvine lakisääteisine maksuineen ja korvauksineen sekä muut kohtuulliset avustajasta aiheutuvat välttämättömät kulut; 2. antamalla vaikeavammaiselle henkilölle avustajapalveluiden hankkimista varten sosiaalihuoltolain 29a :ssä tarkoitetun palvelusetelin, jonka arvo on kohtuullinen; 3. hankkimalla vaikeavammaiselle henkilölle avustajapalveluja julkiselta tai yksityiseltä palvelujen tuottajalta tai järjestämällä palvelun itse tai yhdessä muun kunnan tai muiden kuntien kanssa. Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymässä henkilökohtaisen avun järjestämistavat ovat: 1. taloudellinen tukitoimi henkilökohtaisen avustajan palkkaukseen 2. ostopalvelu Henkilökohtainen apu järjestetään pääsääntöisesti korvaamalla henkilökohtaisen avustajan palkkaamisesta aiheutuvat kustannukset. Ostopalvelua käytetään, mikäli henkilökohtaisen avustajan palkkaaminen ei erityisestä syystä ole mahdollista (esim. pieni tuntimäärä, työnantajana toimimisen vaikeudet) Kunnan korvausvelvollisuus Kunnan on korvattava henkilökohtaisen avun välttämättömät ja kohtuulliset kustannukset. Henkilökohtaisen avustajan palkkaamisessa korvattavia kustannuksia ovat avustajan palkka, työnantajan lakisääteiset maksut ja korvaukset sekä muut avustajan palkkaamisesta aiheutuvat välttämättömät kulut. Työnantajan lakisääteisiä maksuja ovat sosiaaliturvamaksut, eläkemaksut, pakollinen tapaturma- ja työttömyysvakuutusmaksu sekä työterveydenhuollon maksu. Lakisääteisiä korvauksia ovat työaikakorvaukset sekä vuosilomalain mukaiset korvaukset ja sairausajan palkka. Lauantai- ja iltalisät sekä lomaraha eivät ole lakisääteisiä korvauksia. Ylityökorvauksia ei pääsääntöisesti makseta. Työnantajana vaikeavammaisen tulee huolehtia, ettei ylityötä tehdä. Jos avustajan työaika venyy jonkin poikkeustilanteen vuoksi, se tulee huomioida hänen työvuoroissaan mahdollisimman pian vastaavana työajan lyhennyksenä. Sairausajalta avustajan tulee toimittaa lääkärintodistus. Sairausajan palkka maksetaan vain sovittujen työvuorojen perusteella. Vammaisella henkilöllä on oikeus palkata sijainen avustajan vuosiloman tai sairausloman ajaksi. Työaikakorvauksia korvataan vain, mikäli avustaminen työaikakorvauksiin oikeuttavana aikana on vammaisen henkilön tarpeista johtuen välttämätöntä. Näin voi olla esim. henkilökohtaisissa toimissa jatkuvasti apua tarvitsevan henkilön kohdalla. Myös esim. harrastuksissa avustaminen voi olla välttämätöntä illalla tai pyhäpäivänä, jos jokin tilaisuus järjestetään tällaiseen aikaan. Avustajan tehtäviä, esim. kotitaloustöitä ei saa keinotekoisesti siirtää tehtäväksi työaikakorvauksiin oikeuttavana aikana.\n16 15 Henkilökohtaisten avustajien palkanlaskentapalvelut hankitaan kuntayhtymän osoittamalta tilitoimistolta, jolloin kuntayhtymä korvaa myös tilitoimiston käyttämisestä aiheutuvat kustannukset. Asiakas voi myös huolehtia itse henkilökohtaisen avustajan palkanlaskennasta ja -maksusta, jolloin avustajasta aiheutuvat kustannukset korvataan hänelle jälkikäteen tositteita vastaan. Jos asiakas huolehtii itse henkilökohtaisen avustajan palkanmaksusta, hänen tule hakea korvausta avustajasta aiheutuneista kuluista vähintään kolmen kuukauden välein. Henkilökohtaisten avustajien työterveyshuolto järjestetään Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymän työterveyshuollon kautta. Vammainen henkilö tekee sopimuksen työterveyshuollon järjestämisestä ja FSHKY:n vammaispalvelut korvaa siitä aiheutuvat kustannukset. Muina välttämättöminä kuluina voidaan korvata yksilöllisen harkinnan perusteella mm. kohtuulliset harrastus- ja vapaa-ajan toiminnan avustajasta aiheutuvat osallistumismaksuja matkakulut ja avustajan opastuksesta ja koulutuksesta aiheutuvat kulut. Asiakkaan tulee selvittää etukäteen, onko avustajan mahdollista osallistua maksutta kyseiseen tilaisuuteen avustajan roolissa. Näiden kulujen osalta asiakkaan tulee hakea korvausta erillisellä hakemuksella mieluiten etukäteen. Henkilökohtaisen avustajan oman auton käytöstä aiheutuvia kuluja ei korvata. Henkilökohtainen avustaja voi olla maksutta vammaisen henkilön saattajana taksia käytettäessä. Jos julkisen liikenteen käyttö on mahdollista, voidaan korvata henkilökohtaisen avustajan matkalippu. Ostopalvelua käytettäessä kunta valitsee henkilökohtaisen avun palveluntuottajan hintatiedustelujen tai kilpailutuksen perusteella ja maksaa palvelun kustannukset. Asiakasta kuullaan palveluntuottajaa valittaessa, mutta hänellä ei ole ehdotonta oikeutta valita palveluntuottajaa Kuka voi toimia henkilökohtaisena avustajana Vammainen henkilö valitsee itse avustajana toimivan henkilön. Avustajia voi olla useampia. Henkilökohtaisena avustajana ei voi toimia avustettavan omainen tai läheinen ellei ko. henkilön palkkaamiseen ole erityisen painavia syitä. Tällainen erityinen syy voi olla äkillinen avuntarve, kun vakituinen avustaja sairastuu tai hänen työsuhteensa päättyy tai jos perheen ulkopuolisen avustajan löytäminen osoittautuu mahdottomaksi tai hyvin vaikeaksi. Omainen ei voi toimia samanaikaisesti omaishoitajana ja henkilökohtaisena avustajana. Vammaispalvelulain perustelujen mukaan henkilökohtainen apu on tarkoitettu mahdollistamaan vaikeavammaisen henkilön itsenäistä elämää sekä kotona että kodin ulkopuolella. Tämä tavoitteen toteutuminen voi vaikeutua, jos lähiomainen toimii henkilökohtaisena avustajana. Omainen avustajana aiheuttaa helposti jääviys- ja ristiriitatilanteita, koska kysymyksessä on perheen sisäinen työsuhde Henkilökohtaisen avustajan työsopimus ja palkanmaksu Vammainen henkilö toimii henkilökohtaisen avustajan työnantajana ja huolehtii työnantajan velvoitteista. Vammaisen henkilön ja hänen avustajansa tulee tehdä kirjallinen työsopimus. Sopimuksessa määritellään työtehtävät, työsuhteen kesto, työajat, palkka ym. työsuhteen ehdot. Henkilökohtaisten avustajien palkkaus yhtenäistetään Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymän alueella lähtien korkeimman kuntayhtymän alueella tuolloin voimassa olleen peruspalkan mukaiseksi eli henkilökohtaisen avustajan peruspalkaksi tulee 10,42 /tunti. Takautuvat palkankorotukset maksetaan henkilökohtaisille avustajille\n17 16 Palkanmaksupäivät yhtenäistetään lähtien ja palkanmaksu tapahtuu sen jälkeen kuun 15. päivä. Mikäli palkanmaksupäiväksi on aiemmin sovittu muu kuin 15. päivä, työnantajan tulee aloittaa heti uuden ohjeen saatuaan neuvottelut avustajiensa kanssa palkanmaksuajankohdan muuttamisesta. Uusissa työsuhteissa palkanmaksupäiväksi tulee sopia kuun 15. päivä. Kun avustajan palkanlaskennasta huolehtii tilitoimisto, työsopimuksesta tulee toimittaa kopio tilitoimistolle, joka huolehtii palkanlaskennasta ja ilmoitusten tekemisestä mm. vakuutusyhtiöille. Vammaisen henkilön tulee ilmoittaa tilitoimistolle myös kaikista avustajien palkanmaksuun vaikuttavista seikoista, kuten henkilökohtaisten avustajien vuosilomien pitämisestä, sairastumisesta, lomautuksesta ja työsuhteen päättymisestä heti kun nämä asiat ovat tiedossa. Tilitoimistolle tulee toimittaa kunkin kuukauden 3. päivään mennessä sekä avustajan että avustettavan allekirjoittama edellisen kuukauden tuntilista, jonka perusteella tilitoimisto laskee palkan. Henkilökohtaisten avustajien palkka maksetaan vammaispalveluiden toimistosihteerin toimesta. Henkilökohtaisten avustajien palkkoja korotetaan Kunnallisen yleisen virka- ja työehtosopimuksen mukaisen yleiskorotuksen mukaisesti kunta-alan palkankorotusajankohdasta lähtien. Tästä poiketen HETA-liiton jäsenten avustajien palkankorotukset tehdään kuitenkin Heta - Henkilökohtaisten Avustajien Työnantajien Liitto ry:n ja Julkisten ja hyvinvointialojen Liitto JHL ry:n välisen työehtosopimuksen mukaisesti Irtisanominen ja lomautus Henkilökohtaiseen apuun ei pääsääntöisesti ole oikeutta laitoskuntoutuksen tai sairaalahoidon aikana. Tällöin avustaja pitää lomauttaa. Lomautus tarkoittaa työnteon ja palkanmaksun keskeytystä, mutta työsuhde ja työsopimus pysyvät edelleen voimassa. Lomautuksesta tulee ilmoittaa avustajalle henkilökohtaisesti tai kirjallisesti vähintään 14 päivää aikaisemmin. Jos lomautusta ei voi ennakoida (esim. äkillinen sairaalahoidon tarve) vakinaisella työntekijällä on sovittujen työvuorojen perusteella oikeus peruspalkkaan koko 14 päivän ilmoitusajalta, vaikka avustettava henkilö joutuisi jo ilmoitusaikana sairaalaan. Lomautuksesta tulee ilmoittaa myös tilitoimistolle heti kun sen ajankohta on tiedossa toimittamalla sinne kopio lomautusilmoituksesta. Irtisanomisperusteen tulee olla asiallinen. Työntekijää on kuultava ennen työsuhteen päättämistä ja irtisanomisilmoitus tulee antaa kirjallisesti. Työsuhteen päättymisestä tulee ilmoittaa kirjallisesti myös tilitoimistolle. Työsopimuksen voi erittäin painavan syyn nojalla purkaa ilman irtisanomisaikaa. Tällaisena syynä voidaan pitää työntekijän tai työnantajan työsopimuksesta tai laista johtuvien, työsuhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden vakavaa rikkomista tai laiminlyöntiä. Purkaminen on toteutettava 14 päivän kuluessa perusteen ilmaantumisesta, sen jälkeen purkamisoikeus raukeaa. Myös purkamismenettelyssä työnantajan on pääsääntöisesti kuultava työntekijää ennen työsuhteen päättämistä. Jos työntekijä on ollut poissa työstä vähintään viikon, eikä ole sinä aikana ilmoittanut työnantajalle pätevää syytä poissaololleen, työnantaja voi pitää työsopimusta purkautuneena poissaolon alkamisesta lukien. Jos työnantaja kuolee, kuolinpesän osakkaat tai työntekijä voivat irtisanoa sopimuksen päättymään 14 päivän kuluttua, vaikka irtisanomis- tai työsopimusaika on pitempi. Kuolinpesälle korvataan enintään 14 päivän palkkakustannukset irtisanomisesta lukien. Työntekijän on ilmoitettava viipymättä kirjallisesti palkanlaskentaan työnantajansa kuolemasta ja siitä, millä päivämäärällä henkilökohtaisen avun työsopimus kuoleman vuoksi irtisanottiin Työehtosopimus\n18 17 Henkilökohtaisten Avustajien Työnantajien Liitto ry:n (HETA) ja Julkisten ja hyvinvointialojen Liitto ry:n (JHL) välistä henkilökohtaisia avustajia koskevaa valtakunnallista työehtosopimusta sovelletaan HETA-liittoon kuuluvien työnantajien osalta korvattaessa henkilökohtaisten avustajien palkkaamisesta aiheutuvia Vpl:n 8 d :n mukaisia kustannuksia. Työehtosopimus ei ole yleissitova, joten sitä ei sovelleta muiden työnantajien avustajien kohdalla PÄIVÄTOIMINTA Kunnan on järjestettävä vaikeavammaiselle henkilölle päivätoimintaa, jos henkilö vammansa tai sairautensa johdosta välttämättä tarvitsee palvelua suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista. (VpL 8 ) Vammaisten henkilöiden päivätoimintaan kuuluu kodin ulkopuolella järjestettyä itsenäisessä elämässä selviytymistä tukevaa ja sosiaalista vuorovaikutusta edistävää toimintaa. (VpL 8 b ) Päivätoimintaa järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään työkyvytöntä henkilöä, jolla vamman tai sairauden aiheuttaman erittäin vaikean toimintarajoitteen vuoksi ei ole edellytyksiä osallistua sosiaalihuoltolain (710/1982) 27 e :ssä tarkoitettuun työtoimintaan ja jonka toimeentulo perustuu pääosin sairauden tai työkyvyttömyyden perusteella myönnettäviin etuuksiin. Päivätoimintaa on järjestettävä mahdollisuuksien mukaan siten, että vaikeavammaisella henkilöllä on mahdollisuus osallistua viitenä päivänä viikossa tai tätä harvemmin, jos vaikeavammainen henkilö kykenee osallistumaan työtoimintaan osa-aikaisesti tai siihen on muu hänestä johtuva syy. (VpL 8 b ) Myöntämisen perusteet Asiakkaan oikeus päivätoimintaan jonkun muun ensisijaisen lain nojalla (Mielenterveyslaki, (1116/1990), Sosiaalihuoltolaki ) on aina ensin selvitettävä yhteistyössä muiden päivätoimintaa järjestävien tahojen kanssa. Päivätoimintaa järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään työkyvytöntä vuotiasta henkilöä. Henkilön toimintarajoite on niin vaikea, että se estää häntä osallistumasta sosiaalihuoltolain mukaiseen työtoimintaan. Asiakkaan toimintakyky voi olla voimakkaasti alentunut esimerkiksi aivovamman tai useamman eri vamman tai sairauden seurauksena. Toimintaan osallistuvan asiakkaan tulee kuitenkin kyetä osallistumaan ainakin osittain tavoitteelliseen toimintaan. Mikäli asiakas kykenee osallistumaan Sosiaalihuoltolain 27e mukaiseen työtoimintaan on työtoiminta tällöin ensisijainen toimintamuoto. Vaikeavammaisten päivätoiminnan ei ole tarkoitus toimia korvaavana palveluna henkilölle, jolle ei ole kyetty järjestämään työtoimintaa Päivätoiminnan järjestäminen ja laajuus Päivätoimintaa voidaan järjestää toimintakeskus-tyyppisissä yksiköissä sekä asuntoloissa, ryhmäkodeissa ja palveluasumisyksiköissä osana yksiköiden muuta toimintaa. Päivätoimintaa on mahdollisuuksien mukaan järjestettävä siten, että vaikeavammainen henkilö voi osallistua toimintaan viitenä päivänä viikossa tai harvemmin yksilöllisten tarpeidensa mukaisesti Päivätoiminnan sisältö\n19 18 Päivätoiminta on tavoitteellista asiakasta aktivoivaa ja vuorovaikutteista toimintaa, joka tukee häntä itsenäisessä elämässä. Se voi sisältää esimerkiksi ruoanlaittoa, liikuntaa, keskustelua, retkeilyä, luovaa toimintaa ja sosiaalisten taitojen harjaannuttamista PALVELUASUMINEN Kunnan on järjestettävä vaikeavammaiselle henkilölle palveluasuminen, jos henkilö vammansa tai sairautensa johdosta välttämättä tarvitsee palvelua suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista. Erityistä velvollisuutta palveluasumisen järjestämiseen ei kunnalla ole, jos vaikeavammaisen henkilön riittävää huolenpitoa ei voida turvata avohuollon toimenpitein.(vammaispalvelulaki 8) Palveluasumiseen kuuluvat asunto sekä asumiseen liittyvät palvelut, jotka ovat välttämättömiä asukkaan jokapäiväiselle suoriutumiselle. Edellä 1 momentissa tarkoitettuja palveluja voivat olla avustaminen asumiseen liittyvissä toiminnoissa kuten liikkumisessa, pukeutumisessa, henkilökohtaisessa hygieniassa, ruokataloudessa ja asunnon siivouksessa sekä ne palvelut, joita tarvitaan asukkaan terveyden, kuntoutuksen ja viihtyvyyden edistämiseksi. (Vammaispalveluasetus 10) Palveluasumista järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään henkilöä, joka vammansa tai sairautensa vuoksi tarvitsee toisen henkilön apua päivittäisistä toiminnoista suoriutumisessa jatkuvaluonteisesti, vuorokauden eri aikoina tai muutoin erityisen runsaasti. (Vammaispalveluasetus 11 ) Vaikeavammaisuuden määrittäminen palveluasumisen tarvetta harkittaessa Päätöksen palveluasumisen myöntämisestä tekee vammaispalvelupäällikkö sosiaalityöntekijän suorittaman hakijan vaikeavammaisuuden ja palveluasumisen tarpeen arvioinnin perusteella. Arviointia varten tulee olla käytettävissä lääkärinlausunto sairauden tai vamman vaikutuksesta palveluasumisen tarpeeseen. Tarpeen mukaan pyydetään selvitykset myös muilta tahoilta, esimerkiksi kotihoidosta, fysioterapeutilta, toimintaterapeutilta, kuntoutustyöryhmältä ym. Palveluasumisen tarvetta ei voida kuitenkaan ratkaista yksinomaan lääkärinlausuntojen pohjalta ottamatta tosiasiallista selviytymistä avopalveluissa huomioon. Henkilön vaikeavammaisuutta arvioitaessa on kiinnitettävä huomiota hänen itsemääräämisoikeutensa toteutumiseen sekä kykyynsä ilmaista omat tarpeensa ja käsityksensä hoitonsa ja huoltonsa järjestämisestä. Henkilön avun tarpeen tulee olla jatkuvaluontoista ja vuorokauden eri aikoina tapahtuvaa. Edellytyksenä ei kuitenkaan ole, että henkilö tarvitsee apua kaikkina vuorokauden aikoina Palveluasumisen järjestämistavat Palveluasuminen voidaan järjestää asiakkaan omassa asunnossa, vuokra-asunnossa, palvelutalossa, vaikeavammaisten palvelutalossa tai asumispalveluyksikössä tai muussa vastaavassa yksikössä. Vammaisen henkilön oma mielipide otetaan huomioon palveluasumisen järjestämistapaa valittaessa, mutta henkilöllä ei ole subjektiivista oikeutta valita missä ja miten palveluasuminen järjestetään. Palveluasumisen järjestäminen vammaisen henkilön esittämällä tavalla voi olla mahdotonta esimerkiksi, jos henkilö ei tosiasiassa selviydy kotonaan sinne järjestettävien palvelujen avulla tai ei voi oman menettelynsä johdosta vastaanottaa kotiin järjestettäviä palveluita.\n20 19 Palvelun järjestämistavasta riippumatta palveluasumisen on sisällettävä asiakkaalle välttämättömät asumiseen liittyvät palvelut. Palvelut voidaan järjestää useamman eri palvelumuodon yhdistelmänä, esimerkiksi kotihoito, omaishoidon tuki, henkilökohtainen apu, turvapuhelin, asunnon muutostyöt. Palveluasumisyksikössä tai palvelutalossa palveluasumisen järjestäjä vastaa asumiseen liittyvistä palveluista. Vaikeavammaisella henkilöllä voi lisäksi olla oikeus asunnon ulkopuolisiin palveluihin kuten kuljetuspalveluun sekä henkilökohtaiseen apuun kodin ulkopuolisissa asioinneissa. Tarvittavat palvelut tulee myöntää asiakkaalle, ellei hän saa niitä palveluasumisen järjestäjältä. 3. MÄÄRÄRAHASIDONNAISET PALVELUT JA TUKITOIMET Määrärahasidonnaiseen palveluun ja tukitoimeen vammaisella henkilöllä ei ole subjektiivista oikeutta, vaan tukea myönnetään talousarvioon varattujen määrärahojen puitteissa. Määrärahat mitoitetaan tiedossa olevan tarpeen mukaiseksi. Yksilölliset päätökset tehdään ottaen huomioon etuuksien saamisen edellytykset ja kunnan talousarvio KUNTOUTUSOHJAUS JA SOPEUTUMISVALMENNUS Vammaiselle henkilölle annetaan kuntoutusohjausta ja sopeutumisvalmennusta sekä muita tämän lain tarkoituksen toteuttamiseksi tarpeellisia palveluja. Näitä palveluja voidaan antaa myös vammaisen henkilön lähiomaiselle tai hänestä huolehtivalle taikka muutoin läheiselle henkilölle. (Vammaispalvelulaki, 8) Kuntoutusohjaus Kuntoutusohjaukseen kuuluu vammaisen henkilön ja hänen lähiyhteisönsä ohjaaminen sekä vammaisen henkilön toimintamahdollisuuksien lisäämiseen liittyvistä erityistarpeista tiedottaminen. (Vammaispalveluasetus, 14) Kuntoutusohjauksen tehtävänä on mm. asiakkaan aktivoiminen omatoimiseen yleisten palvelujen käyttöön, asiakkaan kuntoutusprosessin seuraaminen, asiakkaan tarpeista tiedottaminen eri palvelujärjestelmille, asiakkaan kuntoutus- ja palvelusuunnitelman valmistelussa tarvittavan asiantuntija-avun antaminen, asiantuntijana toimiminen vammaisten tarpeiden selvittämisessä ym. Kuntoutusohjausta järjestää pääasiassa erikoissairaanhoito osana lääkinnällisen kuntoutuksen palveluja (esim. Kanta-Hämeen keskussairaalan kuntoutusohjaajat). Kuntoutusohjaajia työskentelee myös eri vammaisjärjestöissä. Vammaispalveluiden omana toimintana sosiaalityöntekijä tekee asiakkaille palveluohjausta, joka tarkoittaa palvelutarpeen kartoittamista, palvelusuunnitelman tekemistä ja päivittämistä ja asiakkaan tiedottamista Sopeutumisvalmennus Sopeutumisvalmennukseen kuuluu neuvonta, ohjaus ja valmennus vammaisen henkilön ja hänen lähiyhteisönsä sosiaalisen toimintakyvyn edistämiseksi. Sopeutumisvalmennusta voidaan toteuttaa yksilöllisesti tai ryhmäkohtaisesti ja tarvittaessa se voi olla myös toistuvaa. (Vammaispalveluasetus, 15) Sopeutumisvalmennuksen ensisijainen tehtävä on auttaa vammaista henkilöä vastaanottamaan vammasta aiheutuvat psyykkiset paineet ja toisaalta myös selviytymään\nFSHKY Vammaispalveluohje Hyväksytty FSHKY:n yhtymähallituksessa 1.5.2016 1 Sisällysluettelo 1. YLEISTÄ VAMMAISPALVELUISTA... 3 1.1. PALVELUIDEN HAKEMINEN... 4 1.2. PALVELUTARPEEN SELVITTÄMINEN JA PALVELUSUUNNITELMA...


Poliisipartiot alkavat kuvata keikkojaan koko maassa – suurhankinta viivästyy ainakin vuodella - ESS.fi\nTällä hetkellä koekäytössä on 30 haalarikameraa Helsingin poliisilaitoksella Kuva: Poliisi\nPoliisi saa haalarikamerat valtakunnalliseen käyttöön ainakin vuoden aiottua myöhemmin.\nVirkapukuun kiinnitettävien kameroiden hankinta on viivästynyt, sillä alun perin hankintoja oli tarkoitus tehdä jo viime vuoden lopulla.\nTämän hetken arvion mukaan kameroiden käyttö laajenee kaikille poliisilaitoksille aikaisintaan ensi vuonna.\n– Kameroiden käytön ohjeistusta laaditaan parhaillaan, mutta hankinnan kilpailusta ei ole vielä käynnistetty, poliisitarkastaja Konsta Arvelin Poliisihallituksesta kertoo.\nPoliisin tarkoituksena on hankkia useita satoja kameroita niin, että ne olisivat päivittäin käytössä kaikilla hälytys- ja valvontapartioilla.\nKamerat maksavat 200 000–300 000 euroa ja ne tulevat partioiden yhteiskäyttöön.\n– Korvamerkittyä hankintarahaa ei vielä ole, Arvelin kertoo.\nTällä hetkellä koekäytössä on 30 haalarikameraa Helsingin poliisilaitoksella.\nKamera kuvaa ja tallentaa valvonta- ja hälytystoiminnassa työskentelevien poliisien toiminnan ”kolmantena silmänä”.\nPartiohaalariin kiinnitetyn kameran on havaittu kohentavan poliisin työturvallisuutta ja vähentävän poliisin kohtaamaa niskurointia.\nKameraan saattaa myös tallentua sellaista rikoksen todistusaineistoa, jonka hankkiminen muilla keinoin olisi työläämpää.\n– Haalarikameroiden hankinta on aikataulutettu uudelleen, koska olemme niputtaneet kamerat laajempaan projektiin. Tässä projektissa tavoitteena on mobiililaitteiden hyödyntäminen poliisin kenttätyössä, Arvelin kertoo.\nKäytännössä tämä tarkoittaa Arvelinin mukaan esimerkiksi sitä, että jatkossa poliisi voi antaa sakot tien päällä suoraan älypuhelimestaan tai tablettitietokoneeltaan. Vielä nyt sakot kirjoitetaan partioauton tietokoneella.\n– Mobiiliteknologian hyödyntäminen vapauttaa poliisin antamaan sakkoja ilman nykyisenkaltaista sidosta partioauton sijaintiin. Uudistus vähentänee myös paperitulosteiden käyttöä.\nHankinta Poliisi Osto/hankinta Kamera (Digitaalinen ja Analoginen)\nPoliisipartio Lainvalvonta Pelastuspalvelut Sakko Valokuvaustarvikkeet Poliisiautot Poliisitoimi Helsingin poliisilaitos Helsingin kaupunki Pelastaminen Kaupankäynti


Mediaseuranta: Yle: Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden toivotaan poistuvan maasta vapaaehtoisesti\nSuomi pyrkii siihen, että iso osa kielteisen päätöksen saavista turvapaikanhakijoista palaisi lähtömaahansa vapaaehtoisesti.Sisäministeriön kansliapäällikkö Päivi Nerg arvioi keskiviikkona, että noin 60–65 prosenttia turvapaikkaa hakeneista saa kielteisen päätöksen.\nPalautussopimukset ovat kuitenkin edelleen auki muun muassa Irakin ja Afganistanin kanssa. Lähtökohtaisesti valtion tulee kuitenkin ottaa vastaan omat kansalaisensa, mikäli he haluavat itse palata.\n– Lähdemme siitä, että aika merkittävä osa tarttuu tähän vapaaehtoisen paluun mahdollisuuteen. Heille käytännössä tarjotaan tukea palata itse takaisin lähtömaahan. Tuen määrästä päättää maahanmuuttovirasto, sanoo maahanmuutto-osaston ylijohtaja Jorma Vuorio Sisäministeriöstä.\nVapaaehtoisen paluun tuki voi kattaa paluumatkan kustannukset ja taloudellisen tuen uudelleenkotoutumista varten.\nYhteystyössä maahanmuuttoviraston kanssa vapaaehtoista paluuta organisoi kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM, joka muun muassa auttaa matkajärjestelyissä ja avustaa palaajaa lentokentällä hänen paluumatkansa aikana.\nKielteisen päätöksen saanut jää lopulta ilman palveluita\nJos kielteisen päätöksen saanut turvapaikanhakija ei tartu vapaaehtoiseen tuettuun paluuseen, voi poliisi yrittää palauttaa henkilöä pakkokeinoin. Kielteisen päätöksen saaneen henkilön voi palauttaa joko siihen maahan, jossa hän on oleskellut pitkään tai alkuperäiseen kotimaahan.\n– Tällä hetkellä palauttaminen Irakiin tai Afganistaniin on kuitenkin hyvin vaikea, koska palautussopimuksista vasta neuvotellaan. Ketään ei niin sanotusti voida vain viedä rajan yli, vaan vastaanottajamaan kanssa on aina neuvoteltava asiasta.\nVuorion mukaan on ollut muun muassa tapauksia, jossa henkilön kanssa on jouduttu lopulta palaamaan takaisin Suomeen, koska paluumaassa on tullutkin ongelmia lentoasemalla.\nSuomi ei kuitenkaan enää myönnä turvapaikanhakijoille tilapäistä oleskelulupaa maasta poistumisen estymisen vuoksi. Jos henkilöä ei siis lopulta saada palautettua edes pakkokeinoin, katkaistaan häneltä kaikki vastaanottopalvelut ja siirretään ulos vastaanottokeskuksesta.\n– Henkilö jää silloin täysin omilleen ja Suomi ei ole sellainen maa, että täällä olisi helppo elää paperittomana. Lopulta hyvin moni todennäköisesti tarttuu itse tähän tuettuun paluuseen. Se määrä, joka mahdollisesti jää maahan vielä tämän jälkeenkin, on varmasti hyvin pieni, sanoo Vuorio.\nNoin 1 400 hakijaa on jo peruuttanut turvapaikkahakemuksensa ja poistunut maasta joko omatoimisesti taikka vapaaehtoisen ohjelman kautta.


May 2012 | Sivukirjasto\nSain 11 kysymyksen haasteen ensin Tarinauttisen Elma Ilonalta (ja siinäpä kyllä muuten blogilla mainio nimi), sitten Booksy ei erikseen osoittanut minua sormella, ja lopulta taas onni potkaisi, kun Aamuvirkun yksisarvisen Tessa kysyi 11 kysymystä. Anteeksi, että olen hieman hidas! Syytän kaikkia muita. Ja sitäkin syytän, että kysymyksenne olivat niin haastavia.\nElma Ilona kysyi:\nKahden säätilan äkillinen vaihdos. Esimerkiksi ukkosmyrskystä rauhalliseen auringonlaskuun.\nLienenkö ikinä maininnut, että mieheni mielestä olen gootti-Liina? Montaakaan siis ei löydy, mutta ruskeat ovat lähes kategorisesti pannassa. Näytän ihan hirveältä ruskeassa.\nPäälläseisonnan. Oikeastaan haluaisin osata kaikkea, mitä en vielä osaa, mutta päälläseisonnasta on hyvä aloittaa. Tai olisi, jos tulisin joskus harjoitelleeksi.\nTämäpä meni hankalaksi! Niin tai näin, olen usein pohtinut sitä hieman monimutkaista tapahtumaketjua, joka lopulta johti siihen, että tapasin herra Sivukirjaston eräänä iltana Tavastiaklubilla. Sitä pidän onnekkaana, ja kaikki sai kuitenkin alkunsa sattumasta.\nNiilo Pielinen, Wolverine ja Kuolema.\nVaikeampi homma, sillä niitä on useita, mutta muotoillaan tämä vaikka näin: oikein hyvän keikan jälkeen iskevä endorfiinihumala (olkoonkin, että siitä toipuminen johtaa kahden viikon harmauteen.)\nAvaruusalus - sellainen, jota eivät harmilliset fysiikan lainalaisuudet kuten valonnopeus turhaan rajoita.\nValokuva-albumi. Tosin joutuisin järjestelemään kuvia ensin hieman.\nHieman tilanteesta riippuen epäilen kyllä, että siitä ateriasta olisi nautinto kaukana - vaan mistäs sitä koskaan tietää. Ehkä joskus ajatus seuraavana päivänä edessä olevasta kuolemasta olisi lempeä ja rauhoittava. Haluaisin äidin tekemää italiaista pinaatti-vasikanpaistiruokaa, jonka nauttiminen muutoin alkaa tuntua huikean epätodennäköiseltä. Luulen saaneeni sitä viimeksi joskus 7-vuotiaana.\nPuoliksi täynnä, mutta äkkiäkös mä sen tyhjennän jos lisää kuohuviiniä tarjoillaan.\nKerran eräänä ikimuistoisena kesänä mökillä riippumatto oli viritetty rantakallioille kahden männyn väliin. Paikassa kohdistuivat uskomaton näköala (jos viitsi kohottaa katseensa kirjasta), auringonpaiste (jolta oli kuitenkin vähän suojassa) ja leppoisa kesätuuli. Bonuksena sisältä sai Safari-keksejä.\nHallinnon mielestä riippumatto pilasi näköalan, mutta se nimenomainen paikka tulee mieleeni, kun ajattelen lukutoukan paratiisia. Aina.\n1. Uskottavin dystopia, johon olet sukeltanut?\nJuuri tällä hetkellä lukemani Will McIntoshin Soft Apocalypse tuntuu pelottavan uskottavalta. Kuka sen sanoo, etteikö työttömyys kohta täälläkin voisi huidella kuudessakymmenessä prosentissa?\n2. Kummallisin vieras planeetta, jolla olet vieraillut?\nSatunnaisesti paikasta toiseen liikkuva Hypsis.\n3. Seksikkäin tapaamasi alien?\nAito ja alkuperäinen alien vie jalat alta joka kerta. Emme ole kohdanneet IRL, mutta ... tuota ... voin elää sen kanssa.\n4. Paras aikamatkustustarina ikinä?\nKage Bakerin Company-sarja on PARAS! Säästelen osaa kirjoista hädissäni yhä.\n5. Hienoin robotti?\nHiljentyneeseen siirtokuntaan matkaavan retkueen robo Bishop, joka taistelee urheasti möpöjä vastaan, on varastanut sydämeni. Tällä hetkellä iltasatukirjana luettavan Linnunradan käsikirjan Marvin on aika mainio myös, ei sille mitään voi.\n6. Mihin vuoteen matkustaisit jos lainaisin aikakonettani?\nÄlä lainaa! Kiusaus yrittää muuttaa menneisyyttä olisi liian suuri. Eikä siitä varmasti seuraisi mitään hyvää. (Mutta jos siinä olisi sellainen asetus, että tulevaisuuteen ja sitten takaisin ... kokeilisin ensin vuotta 2112 ja sitten miettisin, palautanko heti vai tutkinko lisää.)\n7. Millä planeetalla haluaisit asua?\nTätä piti miettiä, ja sitten en voinut uskoa, että piti miettiä. Rakas ja paras on Shora, jonne itsekin haluaisin uiskentelemaan. Etenkin jos jotenkin ratkaisevat kirjallisuuden ja veden epäsopivuuden.\n8. Missä spefi-yhteiskunnassa et haluaisi edes käväistä?\nKiekkomaailmassa. Pelkään ihan tosissani, että siellä näyttäisi samalta kuin Josh Kirbyn piirroksissa.\n9. Jos voisit saada minkä vain mutaation, mikä se olisi?\nOoh. Lentokyky vai kyky hengittää veden alla? Valintoja, valintoja. Lentokyky, okei. Kunnes keksin, miten paketoin kaikki kaipaamani taidot saman mutaation alle.\n10. Ottaisitko mieluummin trikorderin, huispausluudan vai valomiekan?\nHuispausluudan - mutta vielä mieluummin ottaisin hoverboardin, se on jotenkin särmikkäämpi.\n11. Kohtaisitko mieluummin vampyyrin, zombien vai ihmissuden?\nZombin kohtaaminen ei tietäisi mitään hyvää, vampyyri tikahduttaa vaaralliseen romantiikkaan ... mutta ihmissuden kohtaamisesta voisi selvitä hengissä - jos nyt ehkä jäisi tarve nuuskia samoja puskia kuin koira Sivukirjasto - joten eiköhän valinta ole selvä. Ihmissuden.\nJa Tessa kysyi:\n1) J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta, 2) Diana Wynne Jonesin Kootut teokset, 3) Kage Bakerin Kootut teokset, 3) antologia, joka kulkee nimellä 101 spefin helmeä, 4) Fantasy Masterworks -kokoomanide ja 5) Scott Lynchin The Gentlemen Bastards -sarjan yhteislaitos. Kirjoja 2-5 ei teknisesti ottaen ole olemassa, mutta uskon niiden ilmestymisen olevan vain ajan kysymys. Ennen sitä suostun pitkin hampain lukemaan kirjat erillisinä niteinä.\nJapanin, tai ehkä kiinan - fiktiivisten kielien oppiminen tuntuu resurssien hassaamiselta.\nEn ketään. Jos kyseessä olisi a) joku merkityksellinen kirjailija, en tietäisi mitä sanoa - ja entä, jos emme pitäisikään toisistamme? Toisaalta jos kyseessä olisi b) joku merkityksetön kirjailija, miksi vaivautua?\nVastaavasti, en ketään.\nNo, jos nyt pakko olisi, luultavasti a) "eötöwwrf?" joka suomeksi tarkoittaa suunnilleen "olen tämän kylän idiootti, voidaanko olla parhaita ystäviä ikuisesti?" ja b) "eikö kirjastolaitos olekin mahtava juttu?"\nKs. kohta 5. (Hah, osaa täällä muutkin kikkailla.)\nLukisin, juoksisin, lukisin ja ... silläkin uhalla, että kyllästytte, lukisin. Vihdoinkin olisi aikaa.\nLemmikkimielessä koira, villieläimistä olen aina diggaillut haikaloista.\nVäitän, ettei mulla ollut sellaista. Pärjäsin kohtuullisen hyvin kaikessa - matikka oli kivaa, koska se oli jotenkin rauhoittavan yksiselitteistä, mutten missään nimessä tanssahdellut millekään tunnille.\nAi niin, ja parin vuoden päästä ostat Kindlen, joten ota iisisti niiden pokkarialennusmyyntien kanssa.\n...annoin kaikkeni, joten minusta ei juuri nyt ole näpyttelemään omia kysymyksiä. Kiitos kuitenkin näistä - vastaaminen oli älyttömän hauskaa!\nPosted by Liina at 8:28 pm 5 comments\nDaniel Polanskyn The Straight Razor Cure rikkoo genrensä tapoja vain yhdellä tavalla: se on fantasiaa. Muutoin kyseessä on melko tavanomainen ensimmäisessä persoonassa kerrottu poliisitarina. Tiedätte varmaan mistä puhun: poliisi tahi etsivä on omien sanojensa mukaan hirvittävä, ruma lurjus (mutta yhteisönsä silmissä komea, sydämellinen yksilö), joka juo unohtaakseen karmean menneisyyden (yksi moka). Sitten mahdollisimman viattomille alkaa käydä huonosti, ja niinpä päähenkilömme Warden siirtyy päivätyöstään huumediilauksesta selvittämään, miksi joku tappaa lapsia. Muuten tietenkään ei olisi liikuttanut, mutta kun ne lapset.\nEipäs nyt siellä kuvitella, ettei TSRC viihdyttäisi tietystä kaavamaisuudestaan huolimatta. Minulla oli sen parissa kovasti hauskaa: kertojan ääni oli viihdyttävä ja se tapa, jolla loppuratkaisuun päädyttiin toimi myös (vaikka itse ratkaisu tuskin on yllätys kellekään kirjaa sata sivua lukeneelle.)\nEsikoisteokseksi TSRC on suorastaan mainio, ja muutenkin sen verran toimiva paketti, etten pahastu vaikka loppu on lievä cliffhanger ja jatkoa on tulossa.\nPosted by Liina at 9:30 pm 3 comments\nLabels: 4/5, fantasia, rikos, yksityisetsivät\nRakkaat. Allekirjoittanut käy jälleen töissä. Arvatkaa, mitä se tarkoittaa? Se tarkoittaa sitä, että päivään on yhtäkkiä ilmaantunut 40 minuuttia lukemiseen varattua aikaa: työmatkat. Näin kesällä passaa lukea kävellessäkin (talvella voi sormia paleltaa tuulisessa Ruoholahdessa.)\nJon Courtenay Grimwoodin The Fallen Blade sen sijaan tuli luettua enimmäkseen lastenhoidon ohessa. Venetsiaan sijoittuva juonittelu olisi kelvannut minulle sellaisenaan, mutta mukaan on sotkettu vielä vampyyrejakin.\nNyt tuli sellainen tunne, että juonesta pitäisi ehkä selostaa vielä jotain, mutta eiköhän tuo ylläoleva asian summaa aika hyvin - kirjassa on monta henkilöä ja juonessa monta mutkaa. Poliittiset vaikuttimet käyvät selvästi esille - ja ovat kerrankin jotenkin ymmärrettäviä. Vampyyrijuonenkäänne ei sen sijaan lupaavasta alusta huolimatta sitten kuitenkaan ihan toiminut, mutta koska TFB on sarjan ensimmäinen osa, paljon voi vielä muuttua.\nKohtuullisen pätevä perusfantasia siis, ja itselläni oli sen parissa vallan hauskaa.\nPosted by Liina at 5:58 pm 2 comments\nLabels: 4/5, fantasia, juonittelu, vampyyrit, venetsia\nIain M. Banksin Matter soljui oikein kivasti ohi korvien.\nAloin jo epäillä, että ehkä nää äänikirjat ei sittenkään ole mun juttu, kun pangalaktinen kurlauspommi, eikun avaruusooppera, oli näin huomiotaherättämätön. Sitten taas muistin, että vika ei tietenkään ole minussa lukijana. Tietenkään. Hah.\nMatter kertoo pseudo-feudaalisen yhteiskunnan vallanperimysongelmista. Yhteiskunta sijaitsee yhdellä harvoista maailmankaikkeuden maailmoista, joissa asutaan ikään kuin planeetan sisäpinnalla. Planeetta on toki konstruktio eikä sattuman tuote; mystinen konstruktio, jonka olemassaolon tarkoitusta ei enää tiedetä. Vallanperimysongelmien keskiössä on prinssi Ferbin, jonka isän on surmannut julma suurvisiiri. (Tai siis kuninkaan kakkosmies, mutta minusta on kiva sanoa suurvisiiri - ja sitäpaitsi homma on juuri niin arvattavissa. Kas kun ei hovimestari. Kirjan henkilöt joutuvat käyttämään melkoisesti mielikuvitusta vakuuttaakseen itselleen, että epäilyttävä suurvisiiri on ihan viaton - jotta juoni etenisi.) Prinssin sisar on aikanaan lähtenyt Kulttuurin pariin ja, nyt, Kulttuurin agenttikunnan jäsenenä, palaa auttamaan veljeään.\nSe juonesta, josta en oikein osannut kiinnostua. Banks kirjoittaa niin monesta perspektiivistä - primitiivisehkön yhteiskunnan sisältä ja Kulttuurin kaukoputken kautta - että lukijana oli vaikea olla omaksumatta Kulttuurin näkemystä, jossa epävalistuneet muurahaisraukat puuhastelevat vielä hierarkkisen yhteiskuntansa parissa. Iso osa juonesta kuitenkin nojaa siihen, että Ferbin yrittää saada a) isälleen oikeutta ja b) itselleen kruunua, ja täten tuntuu hieman kummalliselta, että Banks samaan aikaan ikään kuin vetää juonen tältä osalta maton alta - mitä sillä lopultakaan on universumin kannalta väliä, kenen päässä Ferbinin kruunu istuu? Vaikka taustalla on isompi juoni, siihen käsiksi pääseminen tuntui hieman vaikealta.\nNo, ei niin pahaa, etteikö jotain hyvääkin. Banks punoo juonia ja tapahtumia sujuvasti - ja on viihdyttävä, ainakin silloin kun muistin keskittyä. Alkaa kuitenkin tuntua siltä, että Banksista ei tule minulle mitään lovemost-kirjailijaa ja tässä mielessä istunkin ihan eri veneessä kuin suurin osa spefiä lukevista lajitovereistani.\nPosted by Liina at 9:33 pm No comments\nLabels: 3/5, äänikirja, avaruusooppera, yhteiskunta\nPosted by Liina at 1:30 pm 4 comments\nLuin Emma Bullin Bone Dancea kännykän Kindlellä pitkään ja hartaasti.\nBD kertoo Sparrowsta, joka elää jonkinlaisen apokalypsin jälkeisessä suurkaupungissa. Sähköstä on pulaa, ja teknologian kanssa on vähän niin ja näin - ajalta ennen mullistusta peräisin olevat videot ja kasetit (!!! ilmeisesti BD on kirjoitettu joskus 1600-luvulla) ovat suurta huutoa keräilijöiden keskuudessa. Sparrow ansaitsee leipänsä tekkihommilla ja toimittamalla näitä nauhoitteita esimerkiksi kaupunginjohtajalle, joka kovasti diggaa leffoista. Sankariamme kuitenkin vaivaavat kummalliset muistikatkot ja kaupunkiin saapuvat muukalaiset, jotka laittavat kaiken sekaisin.\nEn ihan hirveästi pitänyt Sparrow:sta henkilönä. Tyyppi oli erakoitumisessaan hieman rasittavanpuoleinen, jos nyt sitten syystä - ja syy käy ilmeiseksi kirjan edetessä. Bull on siis saanut aikaiseksi melkoisen johdonmukaisen pahvisen päähenkilön, ja siitä kai pitää nostaa hattua. Kirjassa on myös paljon voodoota ja muuta hipahtavaa fantasiakamaa, ja vaikka videokasetit tuntuvat tästä näkökulmasta yhtä lailla steampunkilta kuin höyryveturi, jollain tavalla teknologian ja fantasian yhdistelmä kuitenkin toimii. Silti, syystä tai toisesta odotin kirjalta kuitenkin hieman enemmän. Nyt kävi välillä aika pitkäksi.\nPosted by Liina at 11:47 am No comments\nLabels: 3/5, fantasia, identiteetti, kindle, teknologia\nNyt oikeastaan tekisi mieli kertoa, että mainion Mr. Foxin kirjoittanut Helen Oyeyemi on viisi vuotta mua nuorempi, ja mennä sitten nurkkaan murjottamaan.\nMr. Fox nimittäin oli mainio. Kirja kertoo kirjailija St. John Foxista, tämän vaimosta Daphnesta ja muusasta, Mary Foxesta - mutta näennäinen juoni on vain pintaa. Kirjan kolmikko leikittelee tekstillä eräänlaisen kolmiodraaman keskellä, sillä vaikka Mary alunperin yrittää rankaista herra Foxiaan tämän naisia kohtaan osoittamasta välinpitämättömyydestä (ja vaikka välinpitämättömyys on kirjallista ja ilmenee helppona julmuutena aitojen konfliktien välttämiseksi, mikä mahtava tapa tuoda myytti Siniparrasta mukaan kirjaan), kirjallinen peli muuntuu edetessään. Oyeyemi leikkii kettumyyteillä halki maailman samalla, kun herra Foxin pitää löytää tiensä muusansa luota takaisin kotiin vaimonsa luo.\nMr. Foxia on suoraan sanottuna kauhean vaikea selittää - siksi ennätyksiä lyhyydessä hipova juttu - mutta lukukokemus oli erinomainen, vaivattomasti taianomainen. Suosittelen lämmöllä.\nPosted by Liina at 10:58 pm 3 comments\nLabels: 5/5, kirjoittaminen, maaginen realismi, mytologia, rakkaus\nRule 34 kuuluu seuraavasti: If it exists, there is porn of it.\nStrossin sääntö kolmenelosen mukaan nimetyssä kirjassa päähenkilö, poliisitar Liz Cavanagh, vetää yksikköä, joka selvittää nettirikollisuutta - eritoten meemejä ja niihin liittyviä ongelmia Skotlannissa parinkymmenen vuoden päässä tulevaisuudessa. Maailma näyttää aika lailla erilaiselta, ja pikkurikolliset ovat löytäneet uusia tapoja ansaita ... ja sitten Liz törmää johonkin hieman epäilyttävään: ihmisiä alkaa kuolla tavoilla, joka saa koko homman muistuttamaan eräänlaista meemiä.\nStross käy tapahtumia läpi useamman henkilön perspektiivistä, joten vaikka ylläolevassa juonikuvauksessa on mainittu lähinnä poliisin kulma, henkilöitä on useampia. Juoni on kumminkin niin kirotun monimutkainen, että sen yhteenveto tässä olisi ajanhukkaa - nopeammin luette kirjan itse - ja sitäpaitsi koko hommaa oli hieman vaikea hahmottaakin. Kun takakansi laskeutui viimeisen sivun jälkeen kiinni, en ollut aivan varma, olinko tajunnut homman oikein, mutten myöskään piitannut asiasta aivan tarpeeksi pohtiakseni sitä enempää.\nEn kuitenkaan tarkoita, ettenkö olisi viihtynyt. Strossin tulevaisuudenkuva on kiinnostava ja teksti toimii, joten tämän lukee ongelmitta lähitulevaisuuteen sijoittuvana vauhdikkaana .. trillerinä? En ole varma, voiko sanaa trilleri tässä yhteydessä käyttää, mutta saatte varmaan ajatuksesta kiinni.\nPosted by Liina at 9:57 pm No comments\nLabels: 4/5, lähitulevaisuus, rikos, scifi, tietoisuus\nMartha Wells on ollut yksi lemppareitani, mihin nähden uutuusteos The Cloud Roads oli suoraan sanottuna pettymys.\nTCR kertoo maailmasta, jota asuttavat jotakuinkin humanoidit rodut - toisistaan kovastikin eroavat rodut elävät enemmän tai vähemmän rauhanomaisesti rinnakkain. Päähenkilö Moon ei kuitenkaan tunnu kuuluvan näistä roduista mihinkään, sillä hänellä on kaksi muotoa, joista toinen, siivekäs, näyttää tottumattoman silmään liiaksi paikalliselta pahisrodulta. Niinpä elämä sujuu lähinnä ihmishahmoiseksi tekeytymällä muiden rotujen keskellä - ja sitten Moon tapaa toisen oman rotunsa edustajan ja epäluuloistaan huolimatta päättää palata kansansa pariin.\nWells onnistuu kiinnostavasti kuvaamaan Moonin yhteisön, joka muistuttaa enemmän mehiläispesää kuin ihmisyhteisöä, ja saa muutenkin kirjaansa aitoa erilaisuuden tunnetta - planeetan asukkaat eivät ole vain ihmisiä, joilla on vihreät hiukset tai suipot korvat. Jotain kuitenkin jäi puuttumaan, enkä oikein osaa edes nimetä mitä. Moon sankarina oli rasittava eikä sympaattinen, eikä Wellsin yleisenä vahvuutena ollut ryhmädynamiikka oikein pääse esille - kaikki tapahtumat kuvataan Moonin silmien kautta, ja tuntuu kuin tämän interaktiot tapahtuisivat pahvimallien kanssa. (Mmmm, pahvimallit, muistaako kukaan Buffy the Vampire Slayerin neloskauden Rileyta? Tuli vain mieleen.)\nKiehtova miljöö, kaikki muu aiheutti lievän pettymyksen - voi Martha. Viitsinkö sarjan seuraavaakaan osaa lukea?\nLabels: 3/5, fantasia, identiteetti, yhteisöt\nPäättelin jo ennakolta, että Franny Billingsleyn Chime on takuulla melkoista höttöä. Ihan itse, kansikuvaa katsomalla. Ei sillä, ettenkö olisi ilahtunut väärässä olemisesta, mutta - miksi kannen typykän pitää olla tuollainen passiivinen makoilija, kun kirjan kertoja on kaikkea muuta?\nOlen muistaakseni lukenut Billingsleyltä jotain aiemminkin, mutten kuollakseenikaan muista kirjasta muuta kuin että se oli ehkä ihan hyvä. Hyvä kun nimen. Onneksi nykyään on tämä blogi, niin voi myöhemmin kätevästi tarkistaa, mitä on ollut jostain mieltä.\nChime oli siis oikeasti vallan mainio tarina nuorista kaksostytöistä, joiden isä on etäinen ja rakastettu äitipuoli on kuollut. Kaksosista toinen, Briony, tietää olevansa noita (kiitos äitipuolen) ja syyttää itseään äitipuolensa kuoleman lisäksi myös siitä, että sisar Rose on hieman outo. Pikkukaupungissa, jossa tytöt asuvat, rakennetaan rautatietä Lontooseen, kuivataan soita ja otetaan vastaan nuori miesvieras Eldric, jonka kanssa Briony ystävystyy (tietenkin.) Soilla tapahtuvista muutoksista eivät kuitenkaan pidä metsissä ja soilla asustavat olennot, jotka vaativat Brionyltä tiukkoja toimia.\nSe juonesta. Minusta Chime oli ihana, koska kertojaminä Briony oli ihana - sarkastinen etenkin itseään kohtaan, hurmaava ja läheisiään kovasti rakastava. Erityisplussa siitä, että Brionyn ja Eldricin hiljalleen syttyvä rakkaus kasvaa uskottavasti ystävyydestä - kovin usein etenkin nuorille suunnatussa fantasiassa rakkaus on suorastaan käsky kohtalon, ja jos jotain ystävyyttä mukana onkin, lukijalla on usein asiasta vain kirjailijan sana. Billingsley saa kuitenkin nuoret nauramaan uskottavasti yhdessä - ja lukijan siinä sivussa myös.\nPosted by Liina at 3:29 pm 6 comments\nLabels: 5/5, fantasia, kaksoset, perhe, rakkaus, ya\nEn muistaakseni riemastunut taannoin aivan kauheasti Monster Blood Tattoo -sarjan osasta yksi, ja tartuin jatko-osaan hieman epäröiden. Turhaan, D. M. Cornish on kirjoittanut mainion seikkailun nuorille ja mieleltään ikinuorille, minulle siis. Köh.\nNuori Rossamünd Bookchild on liittynyt lampunsytyttäjien veljeskuntaan, ja oppipoikakautenaan törmää jo kaikenlaisiin hirviöihin. Cornishin luoma pseudoeurooppalainen imperiumi (luullakseni juuri tämä pseudoeurooppalaisuus tökki viimeksi ja pahasti. Saksankielisiä nimiä! Mitä seuraavaksi?) nimittäin kärsii hirviöhyökkäyksistä etenkin öiseen aikaan; lampunsytyttäjät partioivat imperiumin valtateillä ja ... niin, sytyttävät lamppuja.\nLampunsytyttäjien päämajassa ei kuitenkaan ole kaikki ihan niinkuin pitää - sankarimme törmää turvallisten seinien sisäpuolella sekä hirvöihin (joiden ei tietenkään pitäisi olla lähelläkään) että epäilyttävään hallintoon. Seinien ulkopuolella Rossamünd joutuu pohtimaan sitä, ovatko aivan kaikki hirviöt pahoja (teema, jota käsiteltiin myös ykkösosassa.)\nTuntuu siltä, että Cornish pääsi tarinansa kanssa vauhtiin vasta nyt, ja tuloksena on jollain tavalla häkellyttävän visuaalinen (ja sellaisena kaunis) seikkailu, jonka parissa viihtyi erinomaisesti. Välillä tuntui siltä, että nuoren Rossamündin vastavoimat ovat aivan liian suuria jopa tällaiseen seikkailuun, mutta väliäkö tuolla - Cornish saa homman toimimaan. Jään kiinnostuksella odottamaan kolmatta osaa.\nLabels: 4/5, fantasia, ya, yhteiskunta


Jokapäiväistä leipää: Wokwok!\nsyödäänköhän wok wokissa vieläkin noista rasioista myös ravintolassa? Sitä en voi sietää. Noi rasiat on kyllä tosi lämmön pitäviä kotiin haettaessa, mutta eivät musta yhtään hyvä siellä syömiseen.pitäiskin uskaltautua hakemaan sieltä, nyt kun kyseessä ei enää ole mikroruoka. pikkukiinalainen vain vie aina voiton.\n13. tammikuuta 2009 10.42\nhelsingissä foorumin alakerrassa ainakin oli ennen paikka mistä sai tollasissa wokit.. mutta ei tainnut olla kovin hyvää\n13. tammikuuta 2009 11.05\nElsa siinä odotellessani joku nuori mies sai oman annoksensa ihan lautasella, eli uskoisin rasioiden olevan tasan takeawayannoksia varten nykyään.Aleksi ei sitten varmaan ollut hyvää, jos paikka oli ennen mutta ei ole enää? Tai sitten tyypit teki jotain muuta väärin.\n13. tammikuuta 2009 11.10\nMyös Espoossa on nykyään samainen Wokwok. Siellä ainakin ruoka paistettiin nenän edessä pannulla ja tarjoiltiin pöytään lautasella. Tuo take-away -mahdollisuus tuli uutena tietona, pitääkin käväistä tsekkaamassa onko sama mahdollisuus myös täälläpäin (ja samanlaiset pahvikipot).\n13. tammikuuta 2009 14.24\nAa no sitten huhu piti paikkansa, nimittäin siis se ettei se ole enää vain Tampereen yksinoikeus!\n13. tammikuuta 2009 14.35\nYhyy, mainoksen uhrina hain nuudeli-kana-korma asian...oli jotenkin mauton ja valitettavasti mieleen tuli sellanen omatekemä wokvihannespussiasia. Ois pitäny ottaa vissii lihaa ja jotain muuta kastia.\n13. tammikuuta 2009 14.49\nElsa harmin paikka! Mun annos oli kyllä varsin maistuva, toivotaan että jos ikinä enää paikalle satut niin annos on maukkaampi.\n13. tammikuuta 2009 14.56\nPitää kokeilla joku toinen joskus :) Tein sun arviointiin sisarusarvioinnin blogiini. Sieltä selviää myös sun blogin lempinimi :D Käytän sitä ku keskustellaan Aleksin kaa ruokablogiasiat halki, heh.\n13. tammikuuta 2009 15.34\n13. tammikuuta 2009 15.52\nMä haluun Tampereelle.\n15. tammikuuta 2009 11.26\nTäällä me ollaan, junalla ja bussillakin pääsee kätevästi.\n15. tammikuuta 2009 12.07\nKyllä Helsingistäkin onneksi saa noita (ja näköjään Mikkelistä kanssa):) www.chinaman.fi sijaitsee Tapanilassa, mutta toimittaa lähialueille kotiinkin. Ollaan tilattu sieltä jo monta vuotta(tosin ei pariin viime kuukauteen) ja hyvää on ollut!\n2. helmikuuta 2009 14.38\nNoniin, elokuvamomentteihin pääsee siis kiinni etelässäkin.\n2. helmikuuta 2009 14.40