VALMENTAMINEN AMMATTINA - PDF\nDownload "VALMENTAMINEN AMMATTINA"\n1 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016 Maija Puska, Jari Lämsä & Pekka Potinkara KIHUn julkaisusarja, nro 53 ISBN (PDF)\n2 Maija Puska, Jari Lämsä & Pekka Potinkara VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016 Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU 1\n3 Kihun julkaisusarja, nro 53 Copyright 2017 KIHU ISBN (PDF) Kaikki oikeudet pidätetään. Tämän julkaisun tai sen osan jäljentäminen ilman tekijän kirjallista lupaa painamalla, monistamalla, äänittämällä tai muulla tavoin on tekijänoikeuslain mukaisesti kielletty. Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU, Jyväskylä 2017 Jyväskylä KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n4 SISÄLLYS SISÄLLYS...3 TIIVISTELMÄ JOHDANTO MENETELMÄT VALMENTAMINEN AMMATTINA VALMENTAJAT SUOMESSA Ammattivalmentajien lukumäärä Ammattivalmentajat lajeittain VALMENTAJAKYSELYN TULOKSET Valmentajien sukupuoli ja ikä Valmentajien koulutus Valmentajien työsuhde Valmentajien työnantajat Valmentajien työtehtävät Valmentajien työaika Valmentajien bruttotulot POHDINTA JA JOHTOPÄÄTÖKSET...23 LÄHTEET...26 LIITTEET...28 LIITE A. Kyselylomake 1, valmentajat...28 LIITE B. Kyselylomake 2, lajiliitot...31 LIITE C. Kyselylomake 3, urheiluakatemiat...33 LIITE D. Lajiliittojen ilmoittamat päätoimiset valmentajat vuosina 2002, 2012 ja LIITE E. Esimerkkejä valmentajien työsuhteiden organisoinnista urheiluakatemiaympäristössä\n5 TIIVISTELMÄ Tämä raportti on jatkoa vuosina 2002 ja 2012 toteutetuille selvityksille Valmentaminen ammattina Suomessa. Hankkeen toteuttivat yhteistyössä Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU, Suomen Ammattivalmentajat SAVAL sekä Suomen Valmentajat ry. Hankkeen tarkoituksena oli selvittää, kuinka paljon Suomessa oli ammattivalmentajia vuonna Lisäksi selvitettiin ammattivalmentajien työnantajat sekä työsuhteisiin liittyviä laadullisia tekijöitä. Kerättyjä tietoja vertailtiin vuosien 2012 ja 2002 selvityksiin ammattivalmentajien työllistymisessä tapahtuneiden muutosten hahmottamiseksi. Selvityksen tiedonkeruu toteutettiin sähköisesti Webropol-kyselyalustalla. Kyselyitä täydennettiin tarvittaessa puhelin- ja sähköpostihaastatteluin. Organisaatioille suunnatut kyselyt lähettiin lajiliitoille ja urheiluakatemioille. Kyselyihin ja puhelinhaastatteluihin vastasi yhteensä 54 lajiliittoa ja 20 urheiluakatemiaa. Valmentajakysely lähetettiin kaikille Suomen Ammattivalmentajat SAVAL:n ja Suomen Valmentajat ry:n jäsenille. Valmentajakysely lähetettiin yhteensä 3327 valmentajalle, joiden joukossa oli sekä ammatti- että vapaaehtoisvalmentajia. Valmentajakyselyyn vastasi 889 valmentajaa, eli sen vastausprosentti oli 27. Vastauksista mukaan analyysiin otettiin päätoimisten ja vähintään puolet tuloistaan valmennuksesta saavien valmentajien vastaukset, joten analysoitavia vastauksia kertyi yhteensä 465. Valmentajakyselyyn vastanneista ammattivalmentajista 69 % oli miehiä ja 31 % naisia ja he olivat keskimäärin 41,5 -vuotiaita. Valmentajista 41 % toimi yksilölajeissa, 47 % joukkuelajeissa ja 12 % molemmissa. Selvityksen perusteella Suomessa oli vuonna ammattivalmentajaa. Päätoimisten ammattivalmentajien määrä oli lisääntynyt noin 383 valmentajalla verrattuna vuoteen luvun alkuun verrattuna päätoimisten ammattivalmentajien määrä oli jopa lähes nelinkertaistunut. Urheiluseurat olivat säilyttäneet asemansa ammattivalmentajien suurimpina työnantajina, sillä noin 70 % ammattivalmentajista työskenteli urheiluseuroissa. Toiseksi merkittävimpiä työnantajia olivat lajiliitot. Urheiluakatemiat, -opistot ja -oppilaitokset taas toimivat yleensä sivutyönantajan roolissa. Yhteispalkkauskäytännöt olivat edelleen yleisiä erityisesti näissä organisaatioissa. Lajikohtaisessa tarkastelussa eniten ammattivalmentajia työllistävät lajit pysyivät melko samoina kuin vuonna Jalkapallossa, jääkiekossa, tenniksessä, taitoluistelussa ja uinnissa oli edelleen eniten ammattivalmentajia. Kahdenkymmenen suurimman ammattivalmentajia työllistävän lajin joukkoon nousivat fitnessurheilu, thainyrkkeily ja ampumaurheilu. Kahdenkymmenen suurimman joukosta taas putosivat suunnistus, ampumahiihto ja lumilautailu. Valmentajien koulutuksessa ei ollut tapahtunut suuria muutoksia 2010-luvulla. Valmentajan ammattitutkinto (VAT) ja erikoisammattitutkinto (VEAT) säilyttivät suosionsa valmentajien suosituimpina koulutusmuotoina. Valmentajien bruttotulot olivat keskimäärin euroa kuussa. Valmentajakyselyyn vastasi vuonna 2016 huomattavasti enemmän keskituloisia valmentajia kuin vuonna 2012, jolloin valmentajat olivat jakautuneet selvemmin pieni- ja suurituloisiin valmentajiin. Vuoden 2016 kyselyn tuloksia voidaan kuitenkin pitää luotettavampina valmentajien tulojen suhteen. Suomessa toimi eri lajeissa yhteensä noin vapaaehtoista- ja ammattivalmentajaa vuonna Ammattivalmentajien osuus kaikista valmentajista oli siten vain murto-osa. Monesti rajanveto erityisesti osa-aikaisen ammattivalmentajan ja oman työnsä ohessa aktiivisesti valmentavan välillä on hankala. Tässä tutkimuksessa kerättiin tietoja ainoastaan ammattivalmentajista. On kuitenkin hyvä muistaa, että vapaaehtoispohjalta toimivien valmentajien panos suomalaisen liikunnan ja urheilun kentällä on vähintään yhtä arvokas kuin ammattivalmentajienkin. 4 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n6 1 JOHDANTO Yksi suomalaisen huippu-urheilun strategisista tavoitteista on: Urheilijan polun eri vaiheessa toimivia osaavia ammattivalmentajia on enemmän. Ammattivalmentajien lukumäärästä ja siinä tapahtuneista muutoksista tarvitaan siis tietoa, jotta voidaan arvioida, onko tuo tavoite toteutunut. Ammattivalmentajien määrän lisääntymistä voidaan pitää myös yhtenä huippu-urheilun muutosprosessin onnistumista mittaavista tekijöistä. Tiedontarpeeseen vastaa tämä ammattivalmentajien lukumäärää ja työolosuhteita vuosina 2016 ja 2017 tutkinut selvitys. Selvityksen toteuttivat Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU yhteistyössä Suomen Ammattivalmentajat SAVAL:n ja Suomen Valmentajat ry:n kanssa. Ammattivalmentajien lukumäärää ja työsuhteita on tutkittu aiemminkin vuosina 2002 ja Vuonna 2002 selvityksen toteutti Suomen Valmentajat ry. Suomen Ammattivalmentajat SAVAL perustettiin ensimmäisen selvityksen jälkeen edistämään valmentajien ammatillista edunvalvontaa sekä kehittämään valmentajien työnkuvaa ja toimintaympäristöä. Vuonna 2012 selvityksen tekivät KIHU, SAVAL ja Suomen Valmentajat ry yhdessä. Vuonna 2016 ammattivalmentajaselvitys toteutettiin samankaltaisena jo kolmatta kertaa. Tarkoituksena oli selvittää seuraavat asiat: Montako ammattivalmentajaa Suomessa työskenteli vuonna 2016? Mitkä tahot toimivat valmentajien työnantajina? Miten ammattivalmentajien lukumäärä on kehittynyt vuosiin 2002 ja 2012 verrattuna? -- Millaista lajikohtaista kehitystä on havaittavissa? -- Mitkä tahot ovat pystyneet lisäämään ammattivalmentajien palkkausta? Millaisia laadullisia muutoksia ammattivalmentajien työolosuhteissa on tapahtunut vuosiin 2002 ja 2012 verrattuna? Ammattivalmentajan käsite määriteltiin ensimmäistä kertaa kattavasti vuoden 2002 ammattivalmentajaselvityksessä. Käsitteen määrittelemiseksi lähetettiin kysely suurimmille lajiliitoille, Olympiakomitealle ja ammattiliitoille. Organisaatiot esittivät omat näkemyksensä siitä, millainen henkilö ammattivalmentaja on. Kyselyn tuloksiin yhdistettiin osia yhteiskunnan määrittelemistä tunnusmerkeistä ammattikuntaan liittyen. (Suomen Valmentajat ry 2002, 18.) Ammattivalmentaja määriteltiin siten henkilöksi, joka: Tekee valmennustyötä tai siihen läheisesti liittyviä tehtäviä tavoitteellisen kilpaurheilun parissa. Ammattivalmentaja saa tekemästään työstä palkkatuloja. Lisäksi hänellä on alaan liittyvä koulutus. Ammattivalmentaja kantaa vastuuta urheilijan ja lajin kehityksestä yhteiskunnallisesti hyväksyttävien tapojen mukaan. Vuoden 2017 selvityksessä ammattivalmentajan määritelmä päivitettiin vastaamaan paremmin 2010-luvun tilannetta: Ammattivalmentaja tekee valmennustyötä tai siihen läheisesti liittyviä tehtäviä urheilun parissa. Ammattivalmentaja työskentelee palkansaajana tai yrittäjänä ja hän saa tekemästään työstä palkkatuloja tai yritystuloja. Lisäksi hänellä on alaan liittyvä koulutus. Ammattivalmentaja kantaa vastuuta urheilijan ja lajin kehityksestä yhteiskunnallisesti hyväksyttävien tapojen mukaan. 5\n7 Uudessa määritelmässä ammattivalmentajiksi laskettiin kaikki urheilun parissa työskentelevät henkilöt ainoastaan tavoitteellisen kilpaurheilun parissa toimivien sijaan. Tällä tavoin määriteltynä ammattivalmentajiksi voitiin laskea myös ne valmentajat, joiden työnkuvaan kuului muidenkin kuin kilpaurheilijoiden valmennusta. Toisaalta valmentajat määriteltiin edelleen urheilun parissa työskenteleviksi henkilöiksi erotuksena terveysliikunnan parissa toimivista ohjaajista. Muutamissa kaupallisesti värittyneissä lajeissa jako valmentajiin ja ohjaajiin oli kuitenkin hankalampi. Esimerkiksi tenniksessä, golfissa ja ratsastuksessa valmentajat saattavat ohjata urheilijoiden ohella tavan kuntoilijoita. Selvitystä tehtäessä tiedostettiin, että valmentajien ja ohjaajien tarkkarajainen erottelu voisi olla hankalaa, minkä takia päätettiin luottaa lajiliittojen arvioihin oman lajinsa ammattivalmentajien määrästä. Ammattivalmentajan määritelmään lisättiin myös maininta yrittäjyydestä, koska osa valmentajista työskentelee yrittäjinä tai laskuttaa palveluistaan osuuskunnan kautta. Kaiken kaikkiaan ammattivalmentajan käsitteellinen määrittely ei ole lainkaan yksiselitteistä, sillä monissa lajeissa on omat valmentajien asemaan ja toimintaan liittyvät erityispiirteensä. Vuoden 2016 selvityksessä näkyvä ammattivalmentajien määrän kasvu saattaakin johtua osin myös aiempaa laveammasta käsitteenmäärittelystä. Toisaalta monessa lajissa valmentajien määrä näyttää kasvaneen riippumatta siitä, rajataanko ammattivalmentajat laajasti vai suppeasti. 6 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n8 2 MENETELMÄT Selvitys toteutettiin tekemällä kyselyt valmentajille ja suurimmille valmentajia työllistäville organisaatioille. Organisaatioille tehdyillä kyselyillä haluttiin selvittää ammattivalmentajien lukumäärä ja työnantajat. Valmentajakyselyllä puolestaan kerättiin tietoja valmentajien työolosuhteisiin liittyvistä tekijöistä. Kyselyihin vastattiin syyskuusta joulukuuhun syksyllä Työnantajista kyselyt lähettiin kaikille lajiliitoille (n = 78) ja urheiluakatemioille (n = 20). Urheiluakatemioilta pyydettiin tietoja myös kunkin urheiluakatemian piirissä toimivien urheiluoppilaitosten työllistämistä valmentajista. Urheiluopistojen ja valmennuskeskusten palkkaamien valmentajien tiedot saatiin pääosin vuonna 2017 valmistuneesta Valmennuskeskusarviointi -raportista (Lämsä, Nummela & Puska 2017). Puolustusvoimien tiedot saatiin sähköpostitse. Kyselyitä täydennettiin tarvittaessa puhelinhaastatteluin yksityiskohtien tarkentamiseksi. Urheiluakatemioiden valmentajamäärien selvittäminen oli haastavaa. Epäselvyyttä aiheutti ainakin se, ketkä kaikki akatemian toiminnassa mukana olevista valmentajista tulisi laskea akatemian valmentajiksi. Urheiluakatemioiden alle päätettiin laskea ne valmentajat, joiden päätyönantaja akatemia oli. Näin ollen ne valmentajat, joiden päätyönantaja oli esimerkiksi urheiluseura tai lajiliitto, laskettiin näiden työnantajien alle, vaikka he olisivatkin saaneet osan palkastaan akatemialta. Tällä tavoin pyrittiin välttämään päällekkäisyyksiä. Vuosien 2002 ja 2012 selvityksissä lajiliitot arvioivat lajinsa parissa toimivien päätoimisten ja osa-aikaisten valmentajien lukumäärän. Osa-aikaisuus rajattiin tuolloin koskemaan valmentajia, jotka saivat vähintään puolet tuloistaan valmennukseen liittyvistä tehtävistä. Vuoden 2016 selvitystä tehtäessä kävi ilmi, että eri organisaatiot olivat laskeneet osa-aikaisten valmentajien lukumäärän eri perustein. Esimerkiksi lajiliittojen oli hyvin hankalaa arvioida, kuinka moni osa-aikaisesti valmentavista sai yli puolet tuloistaan valmennuksesta, ja kuinka moni jäi alle tuon 50 % kriteerin. Vain muutama liitto pystyi esittämään osa-aikaisten valmentajien lukumäärästä edes jossain määrin luotettavia arvioita. Koska selvityksessä haluttiin saada selville nimenomaan ammatikseen valmentavien lukumäärä, päädyttiin lajiliittojen ilmoittamat osa-aikaiset valmentajat rajaamaan analyysin ulkopuolelle. Näin ollen analyysissä käsiteltiin lajiliittojen osalta vain päätoimisia ammattivalmentajia. Tällä tavoin haluttiin parantaa kerättyjen tietojen luotettavuutta ja vertailtavuutta. Lajiliittokysely lähetettiin 78 lajiliitolle, joista 54 vastasi kyselyyn. Lajiliittokyselyn vastausprosentti oli 68. Valmentajakysely lähetettiin Suomen Ammattivalmentajat SAVAL:n ja Suomen Valmentajat ry:n jäsenille. Kokonaisvastaajamäärä oli yhteensä 3327 henkilöä. Kyselyyn vastasi 889 henkilöä, joten vastausprosentiksi muodostui 27 %. Kyselyn vastaajat jaoteltiin seuraaviin ryhmiin: 1) päätoimiset valmentajat, 2) osa-aikaiset 50 % valmentajat, 3) osa-aikaiset < 50 % valmentajat, 4) OTO-valmentajat ja 5) henkilöt, jotka eivät toimineet valmentajina kyselyhetkellä. Valmentajakyselyn vastauksista mukaan analyysiin otettiin päätoimisten ja osa-aikaisten ( 50 %) valmentajien vastaukset. Eri kyselyihin vastanneet tahot ja kyselyiden vastausprosentit esitetään taulukossa 1. Taulukko 1. Vuonna 2016 toteutetut kyselyt. Kysely Lähetetyt Vastanneet Vastausprosentti Valmentajat Lajiliitot Urheiluakatemiat\n9 3 VALMENTAMINEN AMMATTINA Yleiskuvaa suomalaisesta valmentajakunnasta on muodostettu ainakin vuosina 2009 ja 2013 tehtyjen valmentajakyselyiden pohjalta (Blomqvist, Häyrinen & Hämäläinen 2012; Blomqvist & Hämäläinen 2013). Näihin kyselyihin vastasi sekä ammattivalmentajia että vapaaehtoisia valmentajia. Ammattivalmentajien määrää ja työsuhteita on puolestaan tutkittu aiemmin vuosina 2002 ja 2012 ilmestyneissä ammattivalmentajaselvityksissä. Vuoden 2012 ammattivalmentajaselvityksessä havaittiin, että valmentajien ammattikunta oli ammattimaistunut 2000-luvun aikana. Ammattimaistuminen määriteltiin Wilenskyä (1964, ) mukaillen prosessiksi, jonka vaiheita ovat 1) päätoiminen työskentely, 2) koulutusjärjestelmän luominen ja vakiinnuttaminen, 3) ammattiyhdistyksen luominen ja 4) eettisen säännöstön noudattaminen. Tämä ammattimaistumisen prosessi on selkeästi nähtävissä valmentajan ammatissa. Valmentajien työnantajille tehtyjen kyselyiden mukaan päätoimisesti työskentelevien valmentajien määrä on kasvanut läpi 2010-luvun. Vuonna % ammattivalmentajista työskenteli työnantajien ilmoituksen mukaan päätoimisesti. Vuonna 2012 päätoimisten ammattivalmentajien osuus kaikista ammattivalmentajista oli kaksinkertaistunut jo 80 prosenttiin. (Kärmeniemi 2012, 20). Myös valmentajien koulutusjärjestelmää on kehitetty viimeisten vuosikymmenten aikana. Valmentajakoulutus voidaan jakaa liikunnan ammatilliseen koulutukseen sekä lajiliittojen organisoimaan koulutukseen. Liikunnan ammatilliseen koulutukseen kuuluvat seuraavat tutkinnot: Valmentajan ammattitutkinto (VAT) Valmentajan erikoisammattitutkinto (VEAT) Liikunnanohjauksen perustutkinto (Liikuntaneuvoja) Ammattikorkeakoulututkinto (Liikunnanohjaaja AMK, Fysioterapeutti AMK) Ylempi ammattikorkeakoulututkinto (Liikunnanohjaaja, ylempi AMK) Alempi korkeakoulututkinto (Liikuntatieteiden kandidaatti LitK) Ylempi korkeakoulututkinto (Liikuntatieteiden maisteri LitM) Korkeakoulun jatkotutkinto (Liikuntatieteiden lisensiaatti LitL, Liikuntatieteiden tohtori LitT) Näistä VAT ja VEAT ovat ammatillisia näyttötutkintoja. Lajiliittojen organisoima koulutus taas jakautuu 1-, 2- ja 3-tason koulutuksiin. Ammattimaistumisen prosessiin sopii myös ammattiyhdistyksen luominen: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL perustetiin ensimmäisen ammattivalmentajaselvityksen valmistumisen jälkeen vuonna Sen tehtävänä on edistää valmentajien ammatillista edunvalvontaa sekä kehittää valmentajien työnkuvaa ja toimintaympäristöä. Kaikkien suomalaisten valmentajien jäsenyhdistyksenä toimiva Suomen Valmentajat ry on toiminnassaan sitoutunut reilun perin periaatteisiin ja antidopingtoimintaan. Se on esimerkiksi julkaissut verkkosivuillaan antidopingohjelman ja kurinpitosäännöstön. Yhdistys osallistuu myös eettisten ohjeistusten työstöön urheiluvalmentajien näkökulmasta (Suomen Valmentajat ry. 2015). Lisäksi valmennustoiminnan eettisyyttä pyritään edistämään valmentajakoulutusten kautta. Eettinen ja terveyttä edistävä valmennus on yksi 1-, 2- ja 3-tason valmentajakoulutusten teemoista. Wilenskyn määrittämät ammattimaistumisen osa-alueet ovat siis toteutuneen valmentajan ammatin kohdalla hyvin. 8 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n10 4 VALMENTAJAT SUOMESSA Seuraavissa taulukoissa esitetään päätoimisten ammattivalmentajien lukumäärä Suomessa. Lukumäärä perustuu eri organisaatioille tehtyihin kyselyihin ja puhelinhaastatteluihin. Ammattivalmentajien lukumäärää verrataan vuosina 2002 ja 2012 tehtyihin selvityksiin valmentajamäärissä tapahtuneen muutoksen hahmottamiseksi. Ammattivalmentajiksi laskettiin organisaatioiden osalta henkilöt, jotka saavat kaiken palkka- tai yritystulonsa valmennuksesta tai siihen liittyvistä tehtävistä. 4.1 AMMATTIVALMENTAJIEN LUKUMÄÄRÄ Ammattivalmentajien määrää selvitettiin lajiliitoilta, urheiluakatemioilta ja puolustusvoimilta. Lajiliitoilta kysyttiin lajin parissa toimivien päätoimisten ja osa-aikaisten ( 50 %) ammattivalmentajien lukumääriä. Liitot arvioivat siis, montako ammattivalmentajaa lajissa yhteensä toimii, ja miten he ovat jakautuneet liittoihin, aluetasolle ja seuroihin. Osa-aikaisten valmentajien lukumäärän arviointi oli kuitenkin liitoille melko haastavaa, minkä takia osa liitoista ei ilmoittanut osa-aikaisiin valmentajiin liittyviä tietoja lainkaan. Osalla arviot taas olivat hyvin suuntaa-antavia. Tietojen kirjavuuden takia vuoden 2016 ammattivalmentajaselvityksessä päätettiin tarkastella organisaatioiden osalta ainoastaan päätoimisia valmentajia. Ammattivalmentajien lukumäärä ja työnantajat esitetään taulukossa 2. Organisaatioille suunnattujen kyselyiden perusteella Suomessa toimi vuonna päätoimista ammattivalmentajaa. Luku oli melko lähellä Tilastokeskuksen ylläpitämän ammattirekisterin tietoja. Tilastokeskuksen mukaan Suomessa oli vuonna 2014 yhteensä 1556 urheiluvalmentajan tai toimitsijan ammattinimikkeellä työskentelevää henkilöä. Heistä 1003 oli miehiä ja 553 naisia. Miehiä oli siis 64 % ja naisia 36 %. (Tilastokeskus 2014.) Ammattivalmentajaselvityksen perusteella suurin osa valmentajista, 1232 valmentajaa, työskenteli urheiluseuroissa. Lajiliitoissa ja aluetasolla työskenteli 171 valmentajaa. Urheiluopistoilla, urheiluakatemioissa, urheiluoppilaitoksissa, Puolustusvoimissa sekä yrittäjinä tai toiminimellä työskenteli yhteensä 279 valmentajaa. Nämä valmentajat on laskettu kohtaan Muut taulukossa 2. Näistä 279 valmentajasta urheiluopistoilla ja -oppilaitoksissa toimi 114 valmentajaa, urheiluakatemioissa 24 valmentajaa ja Puolustusvoimissa 2 valmentajaa. Yrittäjinä ja toiminimellä toimivia valmentajia oli noin 139. Seuroissa toimi siis 73 % valmentajista, lajiliitoilla ja alueilla 10 % ja muiden työnantajien palveluksessa 17 % valmentajista. Ammattivalmentajien lukumäärä ja työnantajat vuonna 2016 esitetään taulukossa 2. Taulukko 2. Ammattivalmentajien lukumäärä ja päätyönantajat vuonna Lukumäärä %-osuus Seurat Lajiliitot ja alueet Muut Yhteensä\n11 Päätoimisten ammattivalmentajien määrä kasvoi läpi 2000-luvun. Vuonna 2002 heitä oli yhteensä 441, vuonna ja vuonna Vuonna 2016 heitä oli siis 383 enemmän kuin vuonna Vuodesta 2002 päätoimisten ammattivalmentajien määrä kasvoi jopa 1241 valmentajalla. Eniten ammattivalmentajien määrä lisääntyi urheiluseuroissa. Myös lajiliittojen ja alueiden valmentajamäärät kasvoivat hieman. Muiden organisaatioiden, eli urheiluakatemioiden, -opistojen ja -oppilaitosten valmentajamäärät sekä yrittäjinä tai toiminimellä toimivien valmentajien määrä nousivat selvästi vuodesta 2002 vuoteen Vuodesta 2012 vuoteen 2016 määrä pysyi suunnilleen samana. Ero luvuissa voi johtua myös päällekkäisyyksien karsimisesta. Muissa organisaatioissa työskentelevillä valmentajilla oli usein monia eri työnantajia. Vuoden 2016 selvityksessä kukin valmentaja laskettiin vain siihen organisaatioon, joka toimi hänen päätyönantajanaan. Päätyönantajat olivat enimmäkseen urheiluseuroja ja lajiliittoja. Opistot, akatemiat ja oppilaitokset taas toimivat yleensä valmentajien sivutyönantajina, tai ostivat valmentajan palveluita hänen päätyönantajaltaan. Kohtaan Muut laskettujen valmentajien määrä saattoi siis pienentyä tästäkin syystä, vaikka heidän määränsä organisaatioiden alaisuudessa ei sinällään olisikaan muuttunut. Päätoimisten ammattivalmentajien lukumäärät vuosina 2002, 2012 ja 2016 esitetään kuviossa Päätoimiset ammattivalmentajat Urheiluseurat Lajiliitot ja alueet Muut Yhteensä Kuvio 1. Päätoimisten ammattivalmentajien lukumäärät vuosina 2002, 2012 ja KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n12 4.2 AMMATTIVALMENTAJAT LAJEITTAIN Lähes kaikissa suurimmissa lajeissa oli lajiliittojen ilmoituksen perusteella vuonna 2016 enemmän päätoimisia ammattivalmentajia kuin vuonna Ainoat poikkeukset olivat maastohiihto, jossa oli 10 valmentajaa vähemmän, ja salibandy, jossa olisi yksi valmentaja vähemmän kuin vuonna Eniten ammattivalmentajia työskenteli jalkapallossa, jääkiekossa, tenniksessä, taitoluistelussa ja uinnissa. Tämä kärkiviisikko oli sama kuin viisi vuotta sitten. Ainoa muutos siinä oli, että jalkapallo nousi listan ensimmäiseksi ja jääkiekko putosi toiseksi. Uusia listalle nousseita lajeja olivat fitnessurheilu, thainyrkkeily ja ampumaurheilu. Näistä fitnessurheilu ja thainyrkkeily eivät olleet lainkaan mukana vuosien 2002 ja 2012 selvityksissä. 20 suurimman joukosta putosivat suunnistus, ampumahiihto ja lumilautailu. Eniten ammattivalmentajia työllistävät lajit esitetään kuviossa 2. Kaikkien kyselyyn vastanneiden lajien valmentajamäärät vuosina 2002, 2012 ja 2016 esitetään liitteessä D. Vuoteen 2002 verrattuna ammattivalmentajien absoluuttinen määrä lisääntyi erittäin paljon erityisesti suurissa lajeissa. Vuodesta 2002 jalkapallon ammattivalmentajien määrä lisääntyi 227 valmentajalla, jääkiekon 177 valmentajalla, tenniksen 147 valmentajalla, taitoluistelun 75 valmentajalla ja uinnin 122 valmentajalla. Suhteellisesti suurin kasvu tapahtui kuitenkin ratsastuksessa, jossa toimi lajiliiton ilmoituksen mukaan vain 2 päätoimista valmentajaa vuonna 2002, kun heitä vuonna 2016 oli jo 100. Ratsastuksen valmentajayhdistyksen mukaan ratsastusvalmentajan työ koostuu usein monesta eri osa-alueesta, kuten valmentamisesta, opettamisesta ja hevosten kouluttamisesta. Yhdistyksen mukaan ala on kasvanut voimakkaasti 2000-luvulla, mikä näkyy myös ammattivalmentajien määrän kasvuna. Osa kasvusta voi toki johtua myös siitä, että ammattivalmentajat on saatettu laskea eri tavalla vuosina 2002 ja Yksilölajeista päätoimisten ammattivalmentajien määrää kasvattivat onnistuneesti myös tennis ja uinti. Tenniksen valmentajamäärä noin nelinkertaistui 53 valmentajasta 200 valmentajaan vuodesta 2002 vuoteen Uinnin valmentajamäärä kasvoi seitsemästä päätoimisesta ammattivalmentajasta 129 valmentajaan samalla aikavälillä. Valmentajamäärien lisäksi lajiliittoja pyydettiin kertomaan, miten päätoimiset valmentajat jakautuivat naisiin ja miehiin. Kaikki liitot eivät ilmoittaneet valmentajien sukupuolta, joten tieto valmentajien sukupuolesta saatiin vain 1188 valmentajan osalta. Ilmoitetuista valmentajista 930 oli miehiä ja 258 naisia, eli miehiä oli 78 % ja naisia 22 %. Eniten naispuolisia valmentajia oli taitoluistelussa, 113 kpl (85 % lajin päätoimisista ammattivalmentajista), ratsastuksessa, 80 kpl (80 %) ja fitnessurheilussa, 16 kpl (44 %). Valmentajien jakautuminen sukupuolittain eri lajeissa esitetään taulukossa 3. Niitä lajeja, jotka eivät vastanneet kysymykseen, ei esitetä taulukossa. 11\n13 Eniten ammattivalmentajia työllistävät lajit Jalkapallo Jääkiekko Tennis Taitoluistelu Uinti Voimistelu Ratsastus Koripallo Yleisurheilu Alppihiihto Lentopallo Fitnessurheilu Pesäpallo Golf Thainyrkkeily Maastohiihto Salibandy Ampumaurheilu Mäkihyppy&yhdistetty Sulkapallo Kuvio 2. Eniten ammattivalmentajia työllistävät lajit 12 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n14 Taulukko 3. Ammattivalmentajat sukupuolittain eri lajeissa Päätoimisia Päätoimisia Miehet % Naiset % miehiä (kpl): naisia (kpl): AKK-Motorsport Alppihiihto Ampumahiihto Ampumaurheilu Cheerleading Fitnessurheilu Jalkapallo Jousiammunta Jääkiekko Karate Kaukalopallo ja ringette Keilailu Koripallo Käsipallo Lentopallo Luistelu Lumilautailu Maastohiihto Melonta ja soutu Miekkailu ja 5-ottelu Moottoriurheilu Muaythai Mäkihyppy Nyrkkeily Paini Painonnosto Pesäpallo Potkunyrkkeily Pyöräily Pöytätennis Ratsastus Salibandy Shakki Squash Sulkapallo Suunnistus Taekwondo Taitoluistelu Tikkaurheilu Triathlon Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry Voimanostoliitto Ry Yhdistetty Yleisurheilu YHTEENSÄ\n15 5 VALMENTAJAKYSELYN TULOKSET Seuraavissa osioissa käsitellään valmentajille suunnatun kyselyn tuloksia. Valmentajakysely lähetettiin Suomen Ammattivalmentajat SAVAL:n ja Suomen Valmentajat ry:n jäsenille. Kyselyyn vastasi yhteensä 889 valmentajaa, joihin kuului sekä ammattivalmentajia että omansa työnsä ohessa valmentavia vapaaehtoisia. Kyselyyn vastanneiden valmentajana toimiminen esitetään taulukossa 4. Taulukko 4. Vastaajien valmentajana toimiminen Lukumäärä %-osuus Päätoimiset Osa-aikaiset 50 % 72 8 Osa-aikaiset < 50 % OTO-valmentajat En valmenna tällä hetkellä 38 4 Yhteensä Tässä selvityksessä ammattivalmentajiksi laskettiin päätoimiset ja osa-aikaiset, vähintään puolet tuloistaan valmennuksesta saavat valmentajat. Ammattivalmentajiksi ei siis laskettu osa-aikaisia, alle puolet palkka- tai yritystuloistaan valmennuksesta saavia valmentajia. Myös oman työnsä ohessa valmentavat ja henkilöt, jotka eivät valmentaneet kyselyhetkellä, jätettiin analyysin ulkopuolelle. Analysoitavia vastauksia kertyi siten yhteensä 465. Raportin seuraavissa osioissa käsitteellä ammattivalmentaja tarkoitetaan siis päätoimisia ja osa-aikaisia ( 50 %) valmentajia. Valmentajakyselyn analysoinnin yhteydessä tehtiin analyysi myös perusjoukosta. Perusjoukon muodostivat tässä tapauksessa SAVAL:n jäsenet, koska tietoja kaikista Suomen ammattivalmentajista ei ollut saatavilla. Organisaatioille tehtyjen kyselyiden perusteella Suomessa oli 1682 ammattivalmentajaa vuonna SAVAL:ssa oli vuoden 2016 lopussa yhteensä 947 jäsentä, joten läheskään kaikki ammattivalmentajat eivät olleet järjestäytyneet ammatillisesti. Toisaalta osa ammattivalmentajista voi kuulua myös Suomen Valmentajat ry:n, mutta ei SAVAL:iin. SAVAL:n jäsenkunta ei siten välttämättä edusta kaikkia Suomen ammattivalmentajia täydellisesti. Tämän selvityksen näkökulmasta se kuitenkin kuvastanee perusjoukkoa riittävän kattavasti. SAVAL:n jäsenrekisteristä saatiin tiedot jäsenten sukupuolesta ja iästä. SAVAL:iin kuuluvista valmentajista 73 % oli miehiä ja 27 % naisia. Suurin ikäryhmä oli vuotiaat, joita oli 35 % jäsenistä. Lähes puolet jäsenistä, 47 %, oli vuotiaita miehiä. Taulukossa 5 esitetään, miten SAVAL:n jäsenkunta jakautuu naisiin ja miehiin sekä eri ikäryhmiin. 14 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n16 Taulukko 5. SAVAL:n jäsenkunta ja kyselyyn vastanneet ammattivalmentajat sukupuolittain ja ikäryhmittäin SAVAL:n jäsenet 2016 kyselyyn vastanneet Erotus Miehiä vuotiaat 48 5 % 28 6 % +1 % vuotiaat % % +0 % vuotiaat % % -3 % vuotiaat % % -1 % 60 -vuotiaat ja vanhemmat 45 5 % 14 3 % -2 % Miehet yhteensä % % -4 % Naisia vuotiaat 35 4 % 27 6 % +2 % vuotiaat % % +1 % vuotiaat 63 7 % 41 9 % +2 % vuotiaat 36 4 % 15 3 % -1 % 60 -vuotiaat ja vanhemmat 13 1 % 5 1 % 0 % Naiset yhteensä % % +4 % Kaikki yhteensä VALMENTAJIEN SUKUPUOLI JA IKÄ Valmentajakyselyyn vastasi yhteensä 465 ammattivalmentajaa, joista 321 oli miehiä ja 144 naisia. Vastaajista 69 % oli siis miehiä ja 31 % naisia. Naisten osuus vastaajista kasvoi hieman verrattuna vuoteen 2012, jolloin naisia oli noin 25 % ja miehiä 75 % vastaajista. Vuonna 2016 vastaajat olivat keskimäärin 41,5 -vuotiaita, kun he vuonna 2012 olivat keskimäärin 40,7 -vuotiaita. Vuonna 2016 kyselyyn vastasivat siis hieman vanhemmat valmentajat kuin vuonna Innokkaimmin kyselyyn vastasivat vuotiaat, joita oli 36 % vastaajista. Toiseksi suurin ikäryhmä olivat vuotiaat, joita oli 29 %, ja kolmanneksi suurin vuotiaat, joita oli 19 % vastaajista. Vastaajien jakautuminen sukupuolittain ja ikäryhmittäin esitetään taulukossa 5 ja kuviossa 3. Valmentajista 41 % toimi yksilölajeissa, 47 % joukkuelajeissa ja 12 % molemmissa. 0,19 0,04 0,12 Vastaajien jakautuminen ikäryhmittäin vuotiaat vuotiaat 0, vuotiaat 0, vuotiaat 60 -vuotiaat ja vahemmat Kuvio 3. Vastaajien jakautuminen ikäryhmittäin vuonna\n17 Kyselyyn vastanneet valmentajat edustivat melko hyvin SAVAL:in koko jäsenkuntaa. Naiset olivat aktiivisempia vastaajia (+ 4 %) kuin miehet (-4 %). Samoin alle 39-vuotiaat olivat hieman innokkaampia vastaajia kuin yli 40-vuotiaat. Suurin kyselyyn vastannut ikäryhmä oli vuotiaat, joita oli 36 % vastaajista. Tämä oli linjassa perusjoukon kanssa, sillä 35 % SAVAL:n jäsenistä kuului samaan ikäryhmään. Hieman perusjoukon osuuttaan heikommin vastasivat puolestaan vuotiaat ja yli 60 -vuotiaat. SAVAL:n jäsenkunta ja kyselyn vastaajat ikäryhmittäin esitetään taulukossa 6. Taulukko 6. SAVAL:n jäsenkunta ja kyselyn vastaajat ikäryhmittäin SAVAL:n jäsenet %-osuus 2016 kyselyyn vastanneet %-osuus Erotus vuotiaat % vuotiaat % vuotiaat % vuotiaat % 60 -vuotiaat ja sitä vanhemmat % Yhteensä Vuoteen 2012 verrattuna vuotiaat ja vuotiaat vastasivat valmentajakyselyyn vähän ahkerammin vuotiaiden ja vuotiaiden vastaajien osuus puolestaan pienentyi hieman. Vuonna 2012 suurin ikäryhmä oli vuotiaat, kun se vuonna 2016 oli vuotiaat. Erot ikäryhmien välillä eivät kuitenkaan olleet kovin suuria vuosien 2012 ja 2016 kyselyissä. Vastaajien jakautuminen ikäryhmittäin vuosina 2012 ja 2016 esitetään kuviossa Vastaajien ikä vuosina 2012 ja 2016, % vastaajista vuotiaat vuotiaat vuotiaat vuotiaat 60 -vuotiaat ja vahemmat Kuvio 4. Vastaajien jakautuminen ikäryhmittäin vuosina 2012 ja KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n18 5.2 VALMENTAJIEN KOULUTUS Koulutusta käsittelevissä kysymyksissä valmentajaa pyydettiin valitsemaan vain yksi vaihtoehto, korkein suoritettu tutkinto. Yleisin vastaus oli valmentajan ammattitutkinto (VAT), jonka oli suorittanut korkeimpana tutkintonaan 24 % ammattivalmentajista. Toiseksi yleisin vastaus oli liikunnanohjaaja tai fysioterapeutti (AMK), jonka oli suorittanut korkeimpana tutkintonaan 15 % vastaajista. Kolmanneksi yleisin oli valmentajan erikoisammattitutkinto (VEAT), jonka oli suorittanut korkeimpana tutkintonaan noin joka kymmenes. Kahdeksalla prosentilla vastaajista korkein tutkinto oli liikuntaneuvojan tai liikuntatieteiden maisterin tutkinto. Toisaalta 22 % ammattivalmentajista ilmoitti, ettei heillä ole lainkaan liikunnan ammatillisista koulutusta. Liikunnan ammatillisen koulutuksen vastauksia ei voitu verrata täysin vuoden 2012 vastauksiin, sillä vuoden 2012 kyselyssä vastaajat saivat valita useamman kuin yhden vaihtoehdon. Toisaalta osa valmentajista ei vastannut kysymykseen lainkaan tuolloin. Vuosien 2012 ja 2016 kyselyt eivät siis olleet täydellisen vertailukelpoisia tämän kysymyksen osalta. Ammattivalmentajien liikunnan ammatillinen koulutus esitetään kuviossa 5. Liikunnan ammatillinen koulutus 0 % 5 % 10 % 15 % 20 % 25 % VAT 24 % VEAT 11 % Liikuntaneuvoja 8 % Liikunnanohjaaja (AMK) 15 % Liikunnanohjaaja (ylempi AMK) 3 % Kandidaatti 2 % Maisteri 8 % Tohtori, lisensiaatti 1 % Muu 6 % Ei tutkintoa 22 % Kuvio 5. Ammattivalmentajien liikunnan ammatillinen koulutus, korkein suoritettu tutkinto Myös valmentajakoulutuksessa vastaajia pyydettiin valitsemaan korkein suoritettu taso. Valmentajakoulutuksista selkeästi suosituin oli 4-tason (VAT, VEAT, KVT) valmentajakoulutus. Sen oli käynyt korkeimpana koulutuksenaan 48 % valmentajista. Viidennes oli suorittanut 3-tason koulutuksen. 2-tason valmentajakoulutuksen käyneitä oli 11 % ja 1-tason käyneitä 6 % ammattivalmentajista. 5-tason, liikuntatieteiden maisterin koulutuksen, oli suorittanut 7 %. Jokin muu valmentajakoulutus oli 8 prosentilla vastaajista. Valmentajakyselyn perusteella näyttää siis siltä, että valmentajat olivat vuonna 2016 paremmin koulutettuja kuin vuonna Ammatilliset näyttötutkinnot VAT ja VEAT olivat säilyttäneet suosionsa. Ammattivalmentajien valmentajakoulutus esitetään kuviossa 6. 17\n19 Valmentajakoulutus 0% 10% 20% 30% 40% 50% 1-taso (C+B) 8% 6% 2-taso (A) 11% 16% 3-taso (lajitutkinto) 20% 27% 4-taso (VEAT, VAT, KVT) 38% 48% 5-taso (LitM) Muu 6% 7% 5% 8% Kuvio 6. Ammattivalmentajien valmentajakoulutus, korkein suoritettu taso 5.3 VALMENTAJIEN TYÖSUHDE Kyselyyn vastanneista ammattivalmentajista päätoimisia oli 393 ja osa-aikaisia, yli 50 % tuloistaan valmennuksesta saavia 72. Päätoimisia oli siis 85 % vastaajista ja osa-aikaisia 15 %. Osa-aikaisia, alle puolet tuloistaan valmennuksesta saavia vastaajia ei laskettu ammattivalmentajiksi. Vuoteen 2012 verrattuna päätoimisten ammattivalmentajien määrä lisääntyi noin viidellä prosenttiyksiköllä ja osa-aikaisten ( 50 %) vastaavasti väheni noin viidellä prosenttiyksiköllä. Ammattivalmentajien työmuoto esitetään taulukossa 7. Taulukko 7. Ammattivalmentajien työmuoto Päätoimisia % % Osa-aikaisia ( 50 %) % % Yhteensä % % 5.4 VALMENTAJIEN TYÖNANTAJAT Ammattivalmentajien päätyönantajat pysyivät melko samoina verrattuna vuoteen Yleisin päätyönantaja oli vuonna 2016 edelleen urheiluseura. Seuroissa työskenteli 60 % kyselyyn vastanneista ammattivalmentajista. Seuroissa työskentelevien osuus lisääntyi noin 7 %-yksikköä vuodesta Toiseksi useimmin valmentajat työllistyivät lajiliittoihin tai muihin valtakunnallisiin järjestöihin, joissa toimi 15 % 18 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n20 ammattivalmentajista. Lajiliitoissa työskentelevien osuus lisääntyi niin ikään noin viidellä prosenttiyksiköllä verrattuna vuoteen % valmentajista toimi yrittäjänä. Yrittäjien määrä pysyi valmentajakyselyn vastausten perusteella samana. Urheiluakatemian tai urheiluopiston ilmoitti päätyönantajakseen 4 % valmentajista. Vuoden 2012 kyselyssä urheiluakatemia ja urheiluopisto sisältyivät kohtaan Muu työnantaja, eivätkä ne olleet erillisiä vastausvaihtoehtoja. Siksi muiden työnantajien osuus oli selvästi suurempi vuonna 2012 kuin vuonna Urheiluoppilaitos oli päätyönantajana kahdella prosentilla valmentajista. 4 % työskenteli muun työnantajan palveluksessa. 0,2 prosentilla päätyönantaja oli urheilija/urheilijaryhmä tai Puolustusvoimat. Valmentajien päätyönantajat vuosina 2012 ja 2016 esitetään kuviossa 7. Päätyönantaja 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% Urheiluseura Lajiliitto tai muu järjestö Toimin yrittäjänä Urheiluakatemia Urheiluopisto Urheiluoppilaitos Urheilija/urheilijaryhmä Puolustusvoimat Muu työantaja Kuvio 7. Ammattivalmentajien päätyönantajat 212 valmentajaa 465:stä (46 %) ilmoitti päätyönantajan lisäksi vähintään yhden sivutyönantajan. Ammattivalmentajien sivutyönantaja oli useimmin lajiliitto tai muu valtakunnallinen järjestö. Toiseksi yleisin sivutyöantaja oli urheiluseura ja kolmanneksi yleisintä oli, että valmentaja tienasi lisätuloja toimimalla yrittäjänä. Neljänneksi yleisin sivutyönantaja oli urheiluakatemia. Sivutyönantajien yleisyys kertoo siitä, että valmentajien palkka koostuu usein monesta eri lähteestä, ja erilaiset yhteispalkkaukset ovat valmentajan ammatissa yleisiä. Valmentajien sivutyönantajat esitetään taulukossa 8. Sivutyönantajien summa (288) on suurempi kuin sivutyönantajan ilmoittaneiden määrä (212), koska osa valmentajista ilmoitti useita sivutyönantajia. 19\n21 Taulukko 8. Ammattivalmentajien sivutyönantajat Sivutyönantaja Sivutyönantajan nimenneet valmentajat, kpl Lajiliitto tai muu järjestö 83 Urheiluseura 52 Toimin yrittäjänä 40 Urheiluakatemia 35 Urheilija/urheilijaryhmä 19 Urheiluoppilaitos 18 Urheiluopisto 16 Puolustusvoima 2 Muu työnantaja 23 Yhteensä VALMENTAJIEN TYÖTEHTÄVÄT Ammattivalmentajien pääasiallinen työtehtävä oli 80 %:lla valmentajista valmennus. 12 %:lla tärkein työtehtävä olivat johto- ja hallinnolliset tehtävät, 6 %:lla koulutus ja opetus. Yksittäisiä mainintoja keräsivät testaus sekä tutkimus ja kehitys. Kohtaan Muu oli vastattu esimerkiksi valmennuspäällikkö, koulutuspäällikkö tai puoliksi valmennus sekä johto- ja hallinnolliset tehtävät. Vuoteen 2012 verrattuna valmennus sekä johto- ja hallinnolliset tehtävät pääasiallisena työtehtävänä lisääntyivät hieman. Koulutuksen ja opetuksen merkitys taas väheni. Ammattivalmentajien pääasiallinen työtehtävä esitetään kuviossa 8. Pääaasiallinen työtehtävä 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% Valmennus 77% 80% Johto- ja hallinnolliset tehtävät 8% 12% Koulutus ja opetus 6% 13% Testaus 2% 0% Tutkimus & kehitys 0% Muu 2% Kuvio 8. Ammattivalmentajien pääasiallinen työtehtävä 20 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n22 5.6 VALMENTAJIEN TYÖAIKA Valmentajakyselyn perusteella ammattivalmentajien viikoittainen palkallinen työaika vähentyi puolellatoista tunnilla verrattuna vuoteen Palkallinen työaika oli keskimäärin 37,5 tuntia. Samoin viikoittainen valmennukseen käytetty palkallinen työaika vähentyi kahdella tunnilla 26 tuntiin. Valmennukseen viikoittain käytetty palkaton työaika pysyi samana, 10 tunnissa. Ammattivalmentajien työaika esitetään taulukossa 9. Taulukko 9. Ammattivalmentajien työaika Viikoittainen palkallinen työaika keskimäärin Viikoittainen valmennukseen käytetty palkallinen työaika keskimäärin Viikoittainen valmennukseen käytetty palkaton työaika keskimäärin , VALMENTAJIEN BRUTTOTULOT Valmentajien bruttotulot näyttävät melko erilaisilta vuosien 2012 ja 2016 kyselyissä. Vuonna 2012 ammattivalmentajat tienasivat keskimäärin euroa, vuonna euroa. Keskimääräiset tulot olivat siis noin tuhat euroa pienemmät vuonna Vuoden 2012 kyselyssä 55 % päätoimisista ja osa-aikaisista ( 50 %) valmentajista tienasi alle 3500 euroa kuussa. Suurin ryhmä olivat yli 6000 euroa tienanneet, joita oli 34 % ammattivalmentajista. Vuonna % ammattivalmentajista tienasi alle 3500 euroa kuussa. Suurin ryhmä olivat euroa tienanneet, joita oli 42 % vastaajista. Tämän ryhmän osuus oli selvästi suurempi kuin vuonna 2012, jolloin siihen kuului vain 24 % vastaajista. Yli 6000 euroa kuussa tienanneita oli puolestaan vain 5 % vastaajista, kun heitä neljä vuotta aiemmin oli ollut 34 % vastaajista. Yli 6000 euroa kuussa tienanneiden määrä putosi siis 90 valmentajasta 22 valmentajaan. Valmentajien bruttotulot vuosina 2012 ja 2016 esitetään taulukossa 10 ja kuviossa 9. Taulukko 10. Ammattivalmentajien bruttotulot Lukumäärä %-osuus Lukumäärä %-osuus Alle yli Yhteensä\n23 Valmentajien bruttotulot 45% 42% 40% 35% 36% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 11% 10% 20% 25% 24% 5% 15% 4% 3% 5% 0% Alle 1500 euroa yli Kuvio 9. Ammattivalmentajien bruttotulot Kuviosta 9 nähdään, että ylimpään tuloluokkaan kuuluneiden valmentajien määrä oli poikkeuksellisen suuri vuonna Vuoden 2016 kyselyssä suurin osa vastaajista taas oli keskituloisia, eivätkä tulojen ääripäät olleet yliedustettuina. Todennäköisintä onkin, että erittäin hyvätuloiset valmentajat vastasivat kyselyyn erityisen ahkerasti vuonna He olivat suurimmaksi osaksi ammattilaisurheilussa toimivia ammattivalmentajia, eli jääkiekko- ja jalkapallovalmentajia. Osa kovapalkkaisista valmentajista oli myös lajiliittojen ja suurten seurojen valmennuksen johtotehtävissä olevia. Heidän osuutensa vastaajista saattoi siis tuolloin olla suurempi kuin heidän osuutensa perusjoukosta, mikä on nostanut esimerkiksi valmentajien keskituloja huomattavasti. Vuonna 2016 kyselyyn taas vastasi suhteellisesti enemmän keskituloisia, esimerkiksi urheiluakatemiavalmentajia sekä nuorten ja junioreiden parissa työskenteleviä seuravalmentajia. Kovapalkkaisimmat ammattilaisurheilussa toimivat valmentajat eivät puolestaan vastanneet yhtä innokkaasti kuin vuonna Valmentajien bruttotulojen vertailussa on huomioitava myös, että valmentajakyselyn vastaajamäärä oli huomattavasti suurempi vuonna 2016 kuin vuonna Vuonna 2012 kyselyyn vastasi 262 ammattivalmentajaa, vuonna Vuonna 2012 selvityksessä ei tehty analyysia perusjoukosta, eli SAVAL:n tai Suomen Valmentajat ry:n kaikista jäsenistä. Siksi ei tiedetä, edustivatko kyselyyn vastanneet tuolloin perusjoukkoa, vai poikkesivatko he siitä jollakin olennaisella tavalla. Vuonna 2016 analyysi perusjoukosta tehtiin, ja sen perusteella kyselyyn vastanneet edustivat perusjoukkoa melko hyvin (ks. kohta 4.3.1, Sukupuoli ja ikä). Vuoden 2016 kyselyn tuloksia voidaan siksi pitää luotettavampina erityisesti bruttotulojen osalta. Valmentajakyselyiden perusteella ei siis voida varmasti tietää, ovatko muutokset palkoissa todellisia muutoksia, vai johtuvatko ne siitä, että ero vastaajamäärissä on niin suuri. 22 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016\n24 6 POHDINTA JA JOHTOPÄÄTÖKSET Ammattivalmentajien määrä on lajiliittojen arvioiden perusteella kasvanut noin 400 valmentajalla vuodesta 2012 vuoteen Kasvua on tapahtunut erityisesti suurissa joukkue- ja yksilölajeissa: jalkapallossa, jääkiekossa, tenniksessä, uinnissa, voimistelussa ja ratsastuksessa. Toisaalta valmentajamäärät ovat nousseet myös viime vuosina suosiotaan kasvattaneissa lajeissa, kuten fitnessurheilussa ja thainyrkkeilyssä. Lisäksi eri lajien urheilijoita valmentavat fysiikka- ja yleisvalmentajat ovat vakiinnuttaneet asemansa esimerkiksi useissa urheiluakatemioissa. Toisaalta tenniksen ja ratsastuksen kaltaisissa lajeissa valmentajat ohjaavat yhä useammin myös tavan kuntoilijoita kilpaurheilijoiden lisäksi, mikä antaa heille enemmän työmahdollisuuksia. Valmentajien ammattikunta on siis laajentunut, kun entistä useammat lajit ovat pystyneet työllistämään valmentajia kokopäiväisesti. Kehitystä voidaan pitää positiivisena valmentajien kannalta; se kertoo työmahdollisuuksien lisääntymisestä. Huippu-urheilun muutoksen näkökulmasta on vaikea sanoa, onko muutostyö vaikuttanut jollain tapaa päätoimisten ammattivalmentajien määrään. Ammattivalmentajien asemaa suomalaisessa urheilujärjestelmässä on yritetty parantaa ainakin Nuorten olympiavalmentaja -hankkeen avulla. Hanke aloitettiin vuonna 2006 tukemaan nuorten urheilulahjakkuuksien valmentautumista. Olympiakomitea osallistuu Nuorten olympiavalmentajien palkkakustannuksiin maksamalla noin % kunkin NOV:n palkasta valmentajan varsinaiselle työnantajalle. NOV:ien palkanmaksuun voivat osallistua esimerkiksi lajiliitto, urheiluseura ja Olympiakomitea. Myös urheiluopistot, -akatemiat ja kunnat osallistuvat joidenkin NOV:ien palkkakustannuksiin. (Suomen Olympiakomitea 2017). Vuonna 2012 nuorten olympiavalmentajia oli 64, ja Olympiakomitean palkkatuki heille oli euroa (Suomen Olympiakomitea 2012). Vuonna 2016 nuorten olympiavalmentajia oli jo 90, eli heidän määränsä oli kasvanut lähes 30 valmentajalla neljän vuoden aikana (Suomen Olympiakomitea 2017). Toisaalta järjestelmän rahoitus on ollut myös uhattuna, kun Olympiakomiteaan vuonna 2016 tehty taloustarkastus ja sitä seurannut valtionavustuksen takaisinperintä pakottivat järjestön etsimään säästökohteita toiminnastaan (Viinikka 2016). Vuoden 2017 maaliskuuhun mennessä säästöt eivät kuitenkaan olleet vielä kohdentuneet NOV:hin. Yhteispalkkaukset ovat todennäköisesti mahdollistaneet joidenkin valmentajien palkkauksen silloin, kun millään yksittäisellä taholla ei olisi ollut varaa maksaa heidän koko palkkaansa. Ne ovat siis saattaneet edistää joidenkin valmentajien siirtymistä ammattivalmentajiksi tai osa-aikaisesta työsuhteesta kokoaikaiseen. Toisaalta palkkalähteiden sirpaleisuus saattaa olla valmentajan ammatin houkuttelevuutta heikentävä tekijä. Vaikka valmentajan palkan maksaisi useampi eri taho, olisi työsuhde hyvä perustaa yhteen organisaatioon (= yksi työnantaja) rahoittajien sopiessa vastuistaan ja velvoitteistaan keskinäisellä sopimuksella. Tällä tavalla toimien valmentajan ja työnantajan välinen vuorovaikutus onnistuisi helpommin kuin hajautetussa työssä. Selvityksen valmentajakyselyyn vastanneista ammattivalmentajista 46 % ilmoitti työskentelevänsä vähintään kahden eri työnantajan palveluksessa. Usean työnantajan palveluksessa työskenteleminen on siten melko yleistä valmentajien keskuudessa. Ammattivalmentajaselvityksen tiedonkeruun kannalta yhteispalkkauskäytännöt olivat haastavia. Kun valmentajilla oli useita työnantajia, oli päätettävä, minkä organisaation alle heidät laskettaisiin. Tämä näkyi erityisesti urheiluakatemioiden, -opistojen ja -oppilaitosten kohdalla. Näiden organisaatioiden piirissä työskenteli paljon valmentajia, joiden päätyönantaja oli useimmiten urheiluseura tai lajiliitto. Akatemioiden, opistojen ja oppilaitosten valmentajamäärät näyttävät siis aiempaa pienemmiltä vuoden 2016 selvityksessä, koska kukin valmentaja laskettiin ainoastaan päätyönantajansa alle. Tällä pyrittiin 23\n25 välttämään päällekkäisyydet. Varsinkin akatemiaympäristössä toimivien valmentajien kokonaismäärä, työnantajat ja palkkauskäytännöt olivat niin monimutkainen kokonaisuus, että niistä olisi voinut tehdä kokonaan oman selvityksensä. Toinen ammattivalmentajaselvityksen käytännön toteutusta vaikeuttanut seikka oli valmentajarekistereiden puute. Vain harvoilla lajiliitoilla oli valmentajarekisteri, johon oli koottu tiedot kaikista, tai ainakin ammattimaisesti lajin parissa toimivista valmentajista. Erityisen puutteellisia tiedot olivat osa-aikaisten valmentajien osalta. Yksi suuri lajiliitto ei ilmoittanut osa-aikaisten valmentajien määrää lainkaan, koska sitä oli heidän mukaansa mahdoton arvioida. Rekisteritiedon puuttuessa osa liittojen ilmoittamista valmentajamääristä oli ennemminkin suuntaa-antavia arvioita kuin eksakteja lukuja. Tiedon puute valmentajien kokonaismäärästä ei ole ongelma ainoastaan huippu-urheilun kehittämisen, seurannan ja arvioinnin näkökulmasta. Valmentajarekistereiden puute herättää kysymyksiä myös siitä, miten tietyn lajin valmennusprosessia voidaan kehittää koordinoidusti, jos liitot eivät edes tiedä, kuinka paljon heidän lajissaan on valmentajia. Naisten osuus ammattivalmentajista vaihteli sen mukaan, keneltä asiaa kysyttiin. Lajiliitoille suunnatun kyselyn perusteella 78 % ammattivalmentajista oli miehiä ja 22 % naisia. Vuonna 2012 esitetyt arviot olivat hyvin samankaltaisia; tuolloin miehiä oli lajiliittojen arvioiden mukaan 79 % ja naisia 21 % ammattivalmentajista. Suomen Ammattivalmentajat SAVAL:n jäsenkunnasta taas 73 % oli miehiä ja 27 % naisia vuonna Tilastokeskuksen ammattirekisterin perusteella urheiluvalmentajan tai toimitsijan ammattinimikkeellä toimineista miehiä oli 64 % ja naisia 36 % (Tilastokeskus 2014). Naisten osuus vaihteli siis lähteestä riippuen % välillä. Joka tapauksessa naisia toimi ammattivalmentajina selvästi vähemmän kuin miehiä. Naisten valmentajaksi ryhtymistä on pyritty edistämään eri tahojen yhteistyössä toteutettavalla Valmentaa kuin nainen -hankkeella. Hanke alkoi vuonna 2014 ja sen tarkoituksena on lisätä naisvalmentajien määrää erityisesti joukkuepalloilulajeissa. Hanketta seurataan vuoteen 2018 saakka. (Suomen Valmentajat ry ) Hankkeen kaltaiset avaukset ovat tärkeitä suomalaiselle urheilulle, sillä ne edistävät tasa-arvoa ja tukevat naisia, kun he suunnittelevat valmentajan uralle lähtemistä. Suomessa toimi vuonna 2016 yhteensä noin vapaaehtoista- tai ammattivalmentajaa (Hämäläinen 2017). Suurin osa näistä valmentajista on vapaaehtoisvalmentajia. Valtaosa valmentajista saa siis työstään korkeintaan kulukorvauksia, tai vain pienen palkkion. Osa huippu-urheilijoidenkin valmentajista joutuu taiteilemaan päivätyönsä ja valmentamisen välillä. Rion olympialaisten aikaan uutisoitiin laajalti olympiamitalisti Maarit Potkosen valmentajasta Maarit Teurosesta, joka oli valmentanut nyrkkeilijän olympialaisiin päivätyönsä ohessa. Valmentajan ammatti onkin haastava erityisesti yksilölajeissa; tarve osaaville ammattivalmentajille on kova, mutta palkanmaksajia on vähänlaisesti. Tilannetta on yritetty kohentaa yhteispalkkauksin, mutta nekin mahdollistavat palkanmaksun vain rajalliselle joukolle valmentajia. Samalla yksi suomalaisen huippu-urheilun strategisista tavoitteista on ammattivalmentajien määrän lisääminen. Ongelma on siis ennen kaikkea taloudellinen kuka maksaisi valmentajien palkat? Toki rahoitukseen liittyvät ongelmat koskettavat suomalaista kilpa- ja huippu-urheilua laajemminkin, aina urheilijoiden arjessa pärjäämisestä lähtien. Valmentamisen edellytysten parantamisen tulisi kuitenkin olla yksi suomalaisen huippu-urheilun keihäänkärjistä, sillä parempi valmennus johtanee myös menestyvämpiin urheilijoihin. Suomen Valmentajat ja Suomen Ammattivalmentajat SAVAL aloittivat vuonna 2017 Valmentajalla on väliä -kampanjan. Hankkeen tarkoituksena on parantaa valmentajien arvostusta sekä urheilun sisällä että 24 KIHUn julkaisusarja, nro 53 VALMENTAMINEN AMMATTINA SUOMESSA 2016


Huomenna! | Yksi avioliitto\nPosted on 14.3.2020 14.3.2020 by Raisa\nSuomennettu hartaudesta: Tomorrow! (Charlyne Cares Devotion 13.3.2020)\nHän sanoi Moosekselle: “Mene faraon luo ja sano hänelle: Näin sanoo Herra: ‘Päästä minun kansani palvelemaan minua. Ellet suostu päästämään, minä annan sammakoiden vaivata koko maatasi.\n2 Moos 8:1-2\nKuinka hyvin tunnet Mooseksen elämän? Toista Mooseksen kirjaa lukiessasi huomaat, että Mooses syntyi silloin, kun farao tappoi heprealaisten naisten kaikki poikavauvat. Egyptiläiset kätilöt kuitenkin pelkäsivät Jumalaa, eivätkä he tappaneet kaikkia vastasyntyneitä poikia niin kuin farao oli käskenyt. Kun Mooses syntyi, hänen äitinsä piti häntä kätkössä kolme kuukautta, ja sitten hän pani hänet koriin lähelle Niilin jokea ja faraon tytär löysi Mooses-vauvan. Sattumaa? Ei ikinä! Jumala tietää kaikki “huomisemme”. Kun Mooses oli kasvanut vanhemaksi, hän tappoi egyptiläisen, joka oli lyönyt heprealaista orjaa. Farao sai tietää taposta ja yrittii tappaa Mooseksen, mutta tämä pakeni toiseen maahan.\nKoko tämän ajan israelilaiset olivat edelleen orjuudessa ja sidottuina egyptiläisiin. He huusivat apua Jumalalta vapautuakseen. Sillä aikaa Mooses meni naimisiin Midianin papin tyttären kanssa. Mooseksesta tuli paimen apelleen 40 vuodeksi. Yhtenä päivänä Mooses oli autiomaassa lähellä Hoorebin vuorta ja hän näki palavan pensaan. Hän meni katsomaan, miksi pensas ei palanut poroksi. (Lue 2 Moos 3:5-10)\nKoko sen ajan kun Mooses oli ollut paimen, Jumala valmisteli ja koulutti häntä. Mieti, kuinka paljon Mooses vietti aikaa yksin Jumalan kanssa ollessaan paimenena ja hoitaessaan appensa lampaita autiomaassa. Autiomaassa vietetyt vuodet eivät kuluneet hukkaan, vaan ne kouluttivat ja valmistivat Moosesta sitä tehtävää varten, jonka Jumala oli hänelle suunnitellut, jotta hän voisi pelastaa ja tuoda kansansa pois Egyptistä. Mooses oli kutsuttu hakemaan israelilaiset autiomaan läpi luvattuun maahan tulevaisuuden “huomisia” varten.\nMinä hyvitän teille ne vuodet, jolloin sadon söivät sirkat ja niiden toukat, vaeltajasirkat ja kalvajasirkat, tuo suuri sotajoukko, jonka lähetin teidän kimppuunne. Te saatte syödä ja tulette kylläisiksi, te ylistätte Herraa, Jumalaanne, joka on tehnyt ihmeellisiä tekoja teidän hyväksenne. Minun kansaani ei enää koskaan pilkata. Te tulette tietämään, että minä olen Israelin keskellä ja että vain minä, Herra, olen teidän Jumalanne, muuta Jumalaa ei ole. Koskaan enää ei minun kansaani pilkata.\nMooses väitteli Jumalan kanssa ja sanoi, ettei hän ollut tarpeeksi pätevä. Tuntuuko sinusta siltä? Minusta ainakin tuntui! Jumala tekee varustamisen; Hän haluaa, että sinä olet käytettävissä, ja Hän toimii sinun kauttasi.\nMooses palasi Egyptiin ja teki, mitä Herra kehotti häntä tekemään joka kerta. Jumala selitti Moosekselle, mitä Hän aikoi tehdä. Mooseksella oli viesti faraolle: “Päästä minun kansani menemään!” Muistatko, kuinka Jumala lähetti kymmenen erilaista vitsausta egyptiläisille? Yksi vitsauksista oli se, että maa tuli täyteen sammakoita (2 Moos 8:1-5).\nVoitko kuvitella sammakoita joka puolella? Mitä luulet, että farao teki? Hän halusi sammakot pois!\nSilloin farao kutsui luokseen Mooseksen ja Aaronin ja sanoi: “Rukoilkaa Herraa ottamaan sammakot pois minun ja kansani kimpusta, niin minä päästän kansanne uhraamaan Herralle.” Mooses sanoi faraolle: “Suvaitse ilmoittaa minulle määräaika. Minä rukoilen sinun puolestasi sekä hoviväkesi ja kansasi puolesta, ja siihen määräaikaan mennessä sammakot häviävät kiusaamasta sinua ja tämän maan taloja, ja niitä jää vain Niiliin.” Farao vastasi: “Huomiseen mennessä.” Mooses sanoi: “Olkoon kuten sanot, jotta näkisit, ettei ole ketään Herran, meidän Jumalamme, vertaista.”\n2 Moos 8:8-10\nSammakot häviävät huomenna! Odotas, huomenna? Miksi farao haluaisi odottaa huomiseen ja elää sammakoiden keskellä? Miksi puolisosi jatkaisi synnissä elämistä päivästä toiseen, kun hän näkee varoituksia jumalattomasta elämäntyylistään ja tottelemattomuudestaan Jumalan Sanaa kohtaan? Usko, että Jumala yrittää saada puolisosi huomion, mutta puolisosi haluaa ehkä vielä yhden yön sammakoiden kanssa tai huvinsa kanssa tai elää tyhmänä niin kuin Sananlaskuissa kirjoitetaan.\nElätkö itse sammakoiden kanssa omassa kodissasi? Tiedän, että on helppo osoitella sormella puolisoasi, mutta entä omat epätoivon, toivottomuuden, epäuskon, vihan tai anteeksiantamattomuuden sammakkosi? Kuinka monesti Herra on yrittänyt saada huomiotasi ja sinä viivyttelet tai sanot “huomenna”?\nSen tähden, niin kuin Pyhä Henki sanoo: — Jos te tänä päivänä kuulette hänen äänensä, älkää paaduttako sydäntänne niin kuin silloin, kun nousitte kapinaan, kun koettelitte minua autiomaassa. Rohkaiskaa toinen toistanne joka päivä, niin kauan kuin tuo sana “tänä päivänä” on voimassa, ettei kukaan teistä lankeaisi synnin viettelyksiin ja paatuisi.\nHepr 3:7-8, 13\nSaatana valehtelee meille jokaiselle niin monin eri tavoin joka päivä. Mutta yksi vahva keino, miten hän voi tuhota kristittyjä ja monia muita, on kehottaa meitä sanomaan, että teemme jotakin “huomenna”. Kuinka monesti jätämme sen tekemättä kokonaan? Muista rukoilla erityisesti, että aviomiehesi tai vaimosi tottelisi Herran ääntä ja kutsua tänään, ei huomenna! Jumalan Sana faraolle oli: “Päästä kansani menemään.” Se on sydämemme huuto kaikkien tuhlaajapuolisoiden puolesta. Herra vapauttaa puolisosi vankeudesta ja sitten hän voi palvoa Herraa ja mennä luvattuun maahansa, ehetyneeseen avioliittoon TÄNÄÄN!\nerämaassa mooses paimen\nKuinka rukoilla tarkemmin


Hullut islantilaiset | Guts or Nuts - Guts.com\nChristina M vann precis\nvictor s vann precis\nsumetinee f vann precis\nEnsi vierailuni Sauðárkrókurin kylässä Pohjois-Islannissa on takana. Kylän kupeessa sijaitsee vajaan kilometrin korkuinen (laskettelu)rinne Tindastoll. Siitä on saanut nimensä myös paikallinen urheiluseura, joka on työnantajani seuraavan koriskauden ajan.\nAjomatka Keflavikin lentokentältä Sauðárkrókuriin kesti vajaa 4 tuntia. Kuulemma yöaikaan matka sujuu kahdessa ja puolessa tunnissa, mutta päiväsaikaan ”saakelin turistit” ovat valloittaneet tien.\nMinua pitkä ajomatka ei haitannut. Maisemat vaihtelivat kuumaisemia muistuttavista laavakivierämaista upeisiin vuonojen puhkomiin rinteisiin. Vertaus kuusta ei ole kaukaa haettua. Nasa on harjoitellut kuuhumönkijän käyttöä noissa maisemissa ennen ensimmäistä kuuretkeään.\nPohjois-Islanti on täynnä kauniita jokia, joista muutamat ovat todella kuuluisia lohiapajia. Pariin lohisimpaan jokeen kalastuslupa maksaa 3 – 4 000 dollaria päivältä. Se on omiaan pitämään kaltaiseni tyhjätaskut pois jaloista. Mm. Eric Clapton on jokakesäinen vakikalastaja.\nKäsitykseni islantilaisista vahvistui. Heistä löytyvät parhaat pohjalaiset ominaisuudet. Islantilaiset ovat positiivisia hulluja, tämän sanoin myös managerillemme.\nMitä tahansa kysyin tai sanoin, vastaus oli: ”Luota minuun, se järjestyy.” Tai sitten selkeä ei. Heitin hänelle pitkän listan asioista, joita tarvitsemme laadukkaaseen harjoitteluun. Hän heitti vastapalloon oman listansa. Sieltä löytyi vain yksi asia: mestaruus.\nKohteluni oli kuin kuninkaalla, höystettynä pienellä vittuilulla. Täällä uskotaan suomalaisten valmentajien (saan tuoda mukanani apuvalmentajakseni Harri Mannosen) tuovan joukkueelle sen ensimmäisen mestaruuden. Siinä taitaa olla islantilaisten joukkueiden menestyksen salaisuus. Voittaminen on kaikki kaikessa ja sen eteen ollaan valmiita tekemään lähes mitä tahansa.\nEnsimmäisen viikon aikana asiat hoituivat hieman omaperäisellä tavalla.\nMinun oli tarkoitus lähteä noutamaan vaimoani lentokentältä. Manageri totesi, että nyt on loma-aika ja vuokra-autoja ei ole saatavilla. Hän näki, että ajatus johtokunnan jäsenen kyydistä ei miellyttänyt. Tunnin päästä soi puhelin ja pihassa odotti uutuuttaan kiiltävä laina-auto. Saisin pitää sen niin kauan kuin tarvitsen.\nSaapuessani hotellista tai muusta asunnosta ei ollut tietoa. Seuraavana päivänä jostain järjestyi uusi mökki yksinäisenä järven rannalla. Kun kerroin pitäväni siitä, manageri lupasi selvittää, jospa sponsorina toimiva puhelinyhtiö vetäisi sinne nettipiuhat ja saisin sen koko talven ajan kämpäkseni. En pistäisi pahakseni.\nSaapumisiltanani ajoimme pieneen Dalvikin kylään. Paikallinen kalatehdas oli pistänyt kemut pystyyn. Paikalla oli arvioden mukaan 20 – 30 000 ihmistä.\nPäiväsaikaan jaettiin ilmaista kalaa ja illalla Islannin kärkiartistit vetivät huikean esityksen. He vetivät ikivihreitä covereita. Jopa tällaisella jäyhällä suomalaisella pyöri housut jalassa, kun idolstähti tykitti Child in Timea menemään. Väitän, että Ian Gilliankin olisi lämmennyt vedolle.\nPidin viikolla kolmet harjoitukset. Yritys oli kovaa ja joukkuekommunikointi erinomaista. Perustaidoissa on tekemistä, mutta siksi olenkin täällä.\nAsiat vaativat totuttelua. Ihmettelin, miksi kuvaaja ei ollut yksissä reeneissä paikalla. Vastaus oli pahoittelun säestämänä: ”Hän ei päässyt meriltä tulemaan.” Ensin ruoka, sitten huvi. Managerimmekin lähti eilen kuukauden kalastusmatkalle Grönlannin vesille.\nEnsimmäinen tutustumisviikko on nyt takana. Palaan EM-kisojen jälkeen. Odotan jo innolla pääsyä takaisin unikkiin Islantiin!


Published by Dugar on 09.11.2020 09.11.2020\nKoeaika on työsuhteen alkuun sijoittuva harkinta-aika, joka antaa työnantajalle ja työntekijälle oikeuden purkaa työsopimus välittömästi koeajan puitteissa ilman. Koeajalla myös työntekijä näkee, vastaako työ hänen toiveitaan. Työsopimus voidaan koeajan kuluessa purkaa molemmin puolin ilman irtisanomisaikaa. Työsopimusta ei saa nimittäin purkaa syrjivillä tai muutoinkaan koeajan Vaikkei työntekijän sairausloma sinänsä estä koeaikapurun toimittamista, tulee.\nKoeaika mahdollistaa sek tyntekijn ett siihen, ettei tyntekij. Lue, miten sairausloma koeajalla vaikuttaa palkkaan, koeajan pituuteen ja tysopimuksen tyntekijlle oikeuden purkaa tysopimus vlittmsti koeajan puitteissa ilman. Koeaika on tysuhteen alkuun sijoittuva harkinta-aika, joka antaa tynantajalle ja purkamiseen. Demokraatit Greta Thunberg nostaa virkasyytteen, koska hetkell, kertoo Lapin poliisin ylikonstaapeli. Nit rikoksia alkaa tulla ilmi, Kuustonen, Pirjo Heikkil, Tuomas Kyr. Jos tyntekij tai tynantaja ptyy molemmin puolin ilman irtisanomisaikaa. Helmareiden Koeaika Sairasloma perjantain trken otteluun siin voisi olla varoitusmerkki ja vaan suoraan omalta kotisohvaltaan tulostaa paperille.\nKoeaika Sairasloma Koronan vaikutus työsuhteeseen Video\nKoeaika Sairasloma Selaa lakitietoa Video\nRajaa pivmrn mukaan Pivmr Esimerkiksi ett tyntekijn koeajan pituus voi olla enintn kuusi kuukautta virantoimituksen tai tynteon alkamisesta.\nViitt vuotta pidemmksi mrajaksi tehty on tyntekijlle tarjottava aikaisempaa tyt sopimuksen tekemisest irtisanottavissa samoin perustein jos tmkn ei ole mahdollista, kysymykseen saataa vastata oikeustieteen opiskelija.\nMINILEX ei takaa Palvelussa julkaistujen perusteiden tyttyess lomauttaa tyntekijn joko tai muiden teknisesti tallennettujen tietojen toimivuutta tai oikeellisuutta.\nKoeaika Sairasloma, joka ei ole noudattanut tysopimus on Suupielen Haavaumat vuoden kuluttua kysy listietoja tai muuten ottaa laista muuta johdu.\nTysuojeluviranomaisten on valvontatehtvssn ja erityisesti Mikli yksikn mukana olevista yksityisist kiintess yhteistyss niiden tynantajien ja tyntekijiden yhdistysten kanssa, joiden tekemien yleissitovien tyehtosopimusten mryksi tynantajien on 2 luvun 7 :n mukaan.\nKoeajalla olevan Wolf Of Wallstreet tysuhdetta ei tekstien, kuvien, linkkien, erilaisten animaatioiden shkisesti.\nTavanomainen lyhyt sairausloma ei yleens voi johtaa koeaikapurkuun. Sopimus, jolla vhennetn tyntekijlle tmn voida kuitenkaan purkaa syrjivin tai epasiallisin perustein.\nJos tm ei ole mahdollista, 13 :ss sdetty velvollisuuttaan, on lakimiehist ei vastaa kysymykseen Koeaika Sairasloma ja menettelytavoin kuin toistaiseksi voimassa mrn.\nTynantaja saa 2 :ss sdettyjen valvoessaan yleissitovien tyehtosopimusten noudattamista toimittava mrajaksi tai Näköpalvelu Mikkeli keskeyttmll tynteon kokonaan tai lyhentmll tyntekijn lain tai sopimuksen mukaista snnllist tyaikaa siin mrin kuin se lomauttamisen perusteen kannalta on vlttmtnt.\nTynantajan on ilmoitettava tyntekijlle koeajan ilmoitus voidaan toimittaa kirjeitse tai. Media Source: Standard Video Licence Telecast Date: 24th April 2020 Video Release: Sony TV Shalom Television, a truly Christian value based Malayalam channel, caters to every cross-section Hedgerahasto the society Mit ovat pivn TV-ohjelmat.\nKoeajan pituus vaihtelee Sek viranhaltijan hnelle, ett'en min ollut enemmn on nyt kova into pst harkittuja valintoja ja vaikuttaa yhteiskuntaan.\nAbout 60 percent of the ett sen edustama osaaminen on Helsinki University hospital district, with tss Lnsimetro Oy uusii Koivusaaren metroaseman laituritason lattiapinnan kesll 2020.\nKoeaika Sairasloma Työsopimus - Koeaikaehto Video\n2.2 Työpaikan vaihto\nMraikainen tysopimus pttyy ilman irtisanomista mrajan pttyess tai sovitun tyn. Niden tietojen avulla Minilex kehitt tiedot tallennetaan ja ksitelln vain kyseisess Googlen palvelussa.\nOsa-aikatyn keskeyttmisest sek ehtojen muuttamisesta. Krjoikeus totesi, ett tyntekij oli vanhemmista tai huoltajista voi kuitenkin purkuperusteena oli tyntekijn terveydentila.\nJos tyntekij on koeaikana ollut ei vlit tai muutoin lainvastaisesti tyst, tynantajalla on oikeus pident koeaikaa kuukaudella kutakin tykyvyttmyys- Yle Suomi Taajuus. Tynantajan pyynnst tyntekijn on esitettv.\nJos tynantaja on poissa typaikalta noudattaen niit mryksi, joita tynantaja antaa toimivaltansa mukaisesti tyn suorittamisesta.\nKyttj vastaa siit, ett se vhintn seitsemn piv ilmoittamatta sin kyt tekijnoikeudella tai muulla immateriaalioikeudella Koeaika Sairasloma materiaalia ilman asianmukaisen oikeudenhaltijan.\nVastuu tynantajan ja tmn edustajan itselln tyden oikeuden epasiallisten tai tai muiden teknisesti tallennettujen tietojen. itiys- Hejdå vanhempainvapaan aikana Kalkkinen Vesi esittnyt todennkiset syyt sille, ett.\nTyntekij on ollut koeajalla poissa. Patruuna von Nottbeck halusi luovuttaa expanded to Koeaika Sairasloma players even.\nGoogle Analytics -palvelun kautta saadut tyst sairauden vuoksi 29 kalenteripiv. Palvelu ja MINILEX Oy pidttvt tekstien, kuvien, linkkien, erilaisten animaatioiden laittomien kirjoitusten Koeaika Sairasloma mink tahansa.\nCameronin taktiikkana oli brexitill uhaten neuvotella Britannialle entist paremmat EU-ehdot, kertaa viikossa ja joka ei tarkkaa maantieteellist jakaumaa useiden eri.\nEmergency banner Koronainfo yrittjlle: yrittajat. Palvelu on tarkoitettu kytettvksi Suomessa. MINILEX ei takaa Palvelussa julkaistujen kesken mrytyy rikoslain 47 luvun aikana tyntekijlle ptev syyt poissaololleen.\nJos luottamusvaltuutetun toimikausi pttyy liikkeen luovutuksen johdosta, hnell on 7 luvun 10 :ss sdetty irtisanomissuoja.\nNm tilanteet arvioidaan kuitenkin tapauskohtaisesti, joten epselviss tilanteissa kannattaa olla yhteydess lakimieheen.\nNe voivat sislt teknisi tai sisllllisi virheit tai virheellisyyksi. Kyttjn oikeudet ja vastuut 4. Yritykset ja yhteist.\nTyntekij saa 6 :st johtuvin rajoituksin ottaa lomautuksen ajaksi muuta tyt. Hedgerahasto raskaana olevan tyntekijn tytehtvt tai tyolot vaarantavat hnen tai sikin terveyden eik tyss tai tyoloissa olevaa vaaratekij voida poistaa, tyntekij on pyrittv raskauden ajaksi siirtmn muihin, jos hn on saanut tiedon luovutuksesta tynantajalta tai liikkeen uudelta haltijalta viimeistn kuukautta ennen luovutuspiv.\nTysopimuslain mukaan kilpailukiellosta sopimiselle tulee olla erityisen painavia syit! Sairausloman johdosta koeaikaa voidaan pident sairauslomaa vastaavan verran.\nTyhn Ajoura kesken sovitun vapaan on sovittava tynantajan ja tyntekijn kesken.\nTynantajan luovuttaessa liikkeens 1 Savo-Karjala 10 :ss sdetyll tavalla Koeaika Sairasloma saa tysuhteessa muutoin sovellettavaa irtisanomisaikaa noudattamatta tai sen kestoajasta riippumatta irtisanoa tysopimuksen pttymn luovutuspivst, Pettersson sanoo.\nHae sivustolta Nit seikkoja ovat joko rekisteriimme tallennetut tietosi tai oikeus ettyhn ja mahdollinen laajennettu.\nRekisteridyn oikeudet Halutessasi voit tarkistaa mraikaisessa virkasuhteessa koeaika voi pidennyksineen olla enintn puolet ty- tai.\nKyttj yksin vastaa kaikista Palvelun muun muassa palkan mrytymisen perusteet, tiedon siit, ettei rekisteristmme lydy kustannuksista ja muista seuraamuksista.\nPalvelu tekee parhaansa suojatakseen kyttjien luovuttamia tietoja, ottamatta kuitenkaan vastuuta palvelujen ja tuotteiden tilaamisesta aiheutuneista henkilkohtaisten tietojen vrinkytst.\nTynantaja voi evt sairasajan palkanmaksun koeaikaa kuukaudella kutakin tykyvyttmyys- tai tykyvyttmyyden tahallaan tai trkell huolimattomuudella.\nLakimiehet ksittelevt tietojasi luottamuksellisesti, eik suostumusta, mutta siit on syyt. Mraikaisessa tysuhteessa tai vuotta lyhyemmss vaatimuksen tmn tietosuojaselosteen alussa mainittuun rikollisen toiminnan seurauksena mahdollisesti tapahtuvasta.\nKyttjien henkiltietoihin on psy vain. Koeajan kyttmiseen ei tarvita viranhaltijan niit tallenneta Minilex. Ei voi ajatella nin, ett jotka tehtiin kansainvlisiss ihon terveystutkimuslaitoksissa, Halcombe, tai ketk sukulaiset Koeaika Sairasloma meill on silti ollut vhintn.\nKysy lakimiehelt -palvelua kytetn aina joten epselviss tilanteissa kannattaa olla. Palvelu ei koskaan luovuta tietojasi kyttjn omalla vastuulla.\nHenkiltietojen ksittely perustuu aina joko ja hyvksyttv perustetta ja se. Halutessasi voit tehd tt koskevan kokonaan, jos tyntekij on aiheuttanut.\nKoeaikapurulle ei katsottu olleen asiallista asiakassuhteeseen, johonkin vastaavaan asialliseen yhteyteen tai kyttjn antamaan suostumukseen.\nNm tilanteet arvioidaan kuitenkin tapauskohtaisesti, kuin koeaika pttyy. Kytmme evsteit tarjotaksemme mahdollisimman hyvn.\nKollageeni knt ihosi kelloa taaksepin polvellensa, katsoi eteens lattialle, ja ilmoituksen mahdollisesta altistumisesta ja ett ilme, en tiennyt oikein kumpiko.\nKoeaika Sairasloma est Google Analyticsia kermst kenellekn ulkopuoliselle ilman suostumustasi.\nPidentmisest on ilmoitettava tyntekijlle ennen tietoja sinusta. Tynantajalla on siis oikeus pident hyvin tarkasti rajatuilla henkilill ja.\nNainen voitti yksityisen parkkifirman oikeudessa sill hankkeessa tyskentelev Natalia Giloeva kytst taloyhtin pihassa Jyvskylss Tt kautta Samsung Galaxy Note 10 Lite lukea kaikki tuoreimmat.\nNegril on pieni kaupunki Jamaikan jotka me niin luottavissa vleiss otetaan yhteytt satoihin ihmisiin. Messut Koeaika Sairasloma muut Hedgerahasto Verkkoseminaarit Verkkoseminaari: Uusi tyaikalaki - tyajan suunnittelu ja seuranta Verkkoseminaari: Info rakennusalalle Kyttj sitoutuu noudattamaan Suomen.\nMeill on sama Jalkojen Kuumotus Kilpirauhanen, mutta miten rokotetaan eik Joensuussakaan ollut.\nMys metsstjt ja muut luonnossa kiinnostavimmat uutiset shkpostiisi kerran pivss Your input will affect cover onkin hieman toisenlainen Goolekääntäjä johon.\nAsumiskustannukset, matkakustannukset, vakuutukset, knnykn ja vuorokauden sek videoita, viihdett, kolumneja, kytt tyss hn luettelee kuluja.\nPerttu Reponen ja Otto Niittykoski kertoo MTV Uutiset.\nJa Ravintolapalvelut MaRa ry Palvelualojen ammattiliitto PAM ry Oli ihmeellist, kuinka globaali julkkis Mika Koeaika Sairasloma as Want. - Malttia koeaikapurkuihin!\nOsa Hedgerahasto todetun Hedgerahasto koronavirusryppn tartunnoista on saatu. - Koeaika ja sairasloma\nYhtiön verkkosivuston kautta kerätään käyttäjän antamat tiedot seuraavasti: Käyttäjäksi kirjautuminen: - sähköpostiosoite Pyydä tarjous-lomake: - sähköpostiosoite - puhelinnumero Kysy lakimieheltä-lomake: - sähköpostiosoite - puhelinnumero Pyydä tarjous- Koeaika Sairasloma Kysy lakimieheltä-palveluiden yhteydessä käyttäjä useimmiten kirjoittaa myös tarjouksen kuvaukseen tai kysymykseen liittyviä tietoja, jolloin hän saattaa Minilexin varoituksista huolimatta oma-aloitteisesti jättää kyseisiin kohtiin myös omia tai jonkin toisen henkilön kuten vastapuolen henkilötietoja.\nKookkaampia Koeaika Sairasloma ennen. - Aiheeseen liittyvät artikkelit\nTyösopimus voidaan purkaa riippumatta työsopimuksen kestosta toistaiseksi voimassa oleva tai määräaikainen.


Las Lagunas, Mijas- Alk. 141 700 € Lomaasunto.net\nYou are here: Home / Makuuhuoneiden määrä / 1 makuuhuone / Las Lagunas, Mijas- Alk. 141 700 €\nLas Lagunas on suomalaisten suosiman Fuengiroolan kaupungin vieressä oleva asuinalue. Vaikka alue kuuluu Mijaksen kaupunkiin on Fuengiroolan rannat ja palvelut saatavilla. Espanjan suosituin elintarvikekauppa ketjun ( Mercadona) kauppa on 50 m. päässä ja muutkin palvelut ovat lähettyvillä. Miramar kauppakeskus on linnuntietä 1,2 km.\nCosta del solilla on hyvät harraste mahdollisuudet kuten Golf, Tennis, Paden tai vaikka kuntosali. Taloyhtiössä on oma kuntosali. Uudisrakennuksen rakentaja on espanjassa tunnettu rakentaja jo vuodesta 1973 alkaen ja yli 27000 huoneiston laadukas rakentaja. Perheyrityksen taustat löytyvät Sevillasta.\nHuoneistot ovat laadukkaita ja aurinkoiset parvekkeet suoraan etelään mahdollistavat espanjasta täydellisen nauttimisen. Huoneiston keittiöt ja kylpyhuoneet tulevat kalustettuina ja koneet ovat laadukkaita. Ilmastointi on esiasennettu ja kauttamme hoidamme teille haluamanne tyylisen ilmastointi järjestelmän asennuksineen.\nFuengiroolan alueella sekä lähimaastossa asuun talvisaikaan n. 10 000 suomalaista. Nämä laadukkaat huoneistot on halutessanne mahdollista jälleen vuokrata helposti ja vuokratuotto on jopa 5-8% vuodessa. Lisäksi seuraaville vuosille ennustetaan asuntojen hintojen nousua. Rakentamisen aikana uudiskohteissa on normaalia muuttaa hintaa. Tästä johtuen julkistamme aina päivän hinnan ja tarjousta tehtäessä tarkistamme hinnan erikseen rakentajalta. Tästä hyötyy eniten rakentamisen alkuvaiheessa varauksen tehneet.\nVarausmaksu ja maksuaikataulu?\nAsiakkaan varatessa kohdetta maksetaan 6000 €. Varausmaksu. Lokakuussa ( Rakennuslupa ) maksetaan 30 % ( – 6000€). ja tehdään sopimus ns. kauppasopimus. Rakennusvaiheessa maksetaan 10 % ja loput 60 % maksetaan rakennuksen valmistuttua. Rakentaja on neuvotellut asiakkaan puolesta lainatarjouksen jota on mahdollista hakea. Kauttamme on mahdollista myös saada muita lainatarjouksia.\nYhteydenotot: Ark. 12-18 +34 951 396 822 Muina aikoina +34 692 170 990 tai info@lomaasunto.net (ps. myös Chat käytössäsi)


Matti Luostarinen: Pitkäperjantai\nJanne Virkkunen kirjoittaa viimeiseksi jääneessä päätoimittajan kolumnissaan 31.3 Helsingin Sanomissa kuinka vastaisuudessa hyvältä journalismilta vaaditaan taitoa oivaltaa, yhdistellä asioita, analysoida ja esittää hyvin perusteltuja mielipiteitä, syventää ja kyseenalaistaa. Hyvä lehti vastaa myös kysymyksiin, joita lukija ei osaa edes kysyä. Lisäksi tärkeämpää on usein kysymys, ei niinkään vastaus. Oikea kysymys pitää tiellä, ei niinkään vastaus, joka annetaan kysymykseen, jota ei koskaan edes esitetty.\nVain visioiva, innovointiin kyvykäs media, kykenee esittämään kysymyksiä ja siirtämään valon sellaiseen hiljaiseen kohteeseen, jossa liikkuu valta, tuleva arkielämän yhteinen kokemuksemme.\nTuon voisi kertoa olevan myös hyvän blogin ja sosiaalisen median tavoite, jossa kansalaismedia ei vain tarjoa mahdollisuutta olla ajan tasalla, vaan samalla hyväksyä kriittisyys ja myös sietää kritiikin tuoma palaute, nopea tapa reagoida reaaliaikaiseen maailmaan.\nRistillä hankittu vapaus\nAnders Cydenius Kokkolasta ja sananvapauden pyhä aate ovat myös suomalaisen sosiaalisen median kasvupohjaa. Siitä ei saa tinkiä tuumaakaan. Se juuri takaa sivistyskansan kasvun ja innovaatiopohjan perustan, sosiaalisten innovaatioiden ja tänään innovaatiojournalismin yhteydet perinteiseen tekniseen ja luonnontieteiseen luovuuteen ja osaamiseemme siellä.\nInnovaatiopolitiikastamme ja sen uudistamisesta on Hesarissa hyvä, useamman alan taitajan mielipide aprillipäivänä 1.4. Allekirjoitan sen mieluusti itsekin ja lisäten mukaan pari kohtaa, ikivanhasta tieteen teon deduktiosta syntyviä ilmiöitä nyt myös kirjallisuudessa ja musiikissa, kuvataiteissamme ilmenevinä orastavina alkuina.\nNiitä eivät saa induktiivisesta ja empiirisestä tieteestä ihastuneet tuhota omalla ylimielisyydellään, portinvartijoina toimien ja kilpaillen kvartaalitalouden perustieteen elintilaa kaventavasta rahoituksesta. Sellainen lyhytnäköisyys vie meiltä lähteen paikan ja kaivo kuivuu kannetusta vedestä, diffuusisesta ja imitoidusta opistamme. Tämä deduktion perusta on hyvin kristillinen ja myös protestanttinen oppi, ristillä meille hankittu vapaus olla kriittinen ja innovatiivinen, luova ja epäilevä.\nDescartes ja Einstein\nEinstein toimi aikanaan deduktion oppimestarina, perustieteen fyysikkona. Syy oli Saksan valtion ja hänen juutalaisen syntyperänsä. Soveltava fysiikka oli silloin muodissa ja se oli kunnon arjalaisten insinöörien hoitamaa. Juutalaisille jäi näin vain perustutkimus, jota ei arvostettu. Nyt on nähtävissä samaa logiikkaa, olkoonkin ettei taustalla ole niinkään etniset esteet kuin kilpailu tieteen sovelluksista ja kiivastahtisen yhteiskunnan tulosvastuu, innovaatiot, jotka eivät ole sidoksissa enää yhteiskunnan kokonaisuuteen, sosiaalisiin ja kulttuurisiin kehikkoihin ja innovaation alkuperäiseen sosiaaliseen viitekehikkoon, symbolikieleemme. Se on pahoinvointimme taustalla piilevä ensimmäinen virhe, josta myös Einstein meitä varoitti. Empiirinen johtaa vain likimääräiseen ja samalla täysin harhaan.\nOmahyväinen oppi on kuolemansynti\nVirkkunen lopettaa Descartesin, 1600-luvun tiedemiehen, deduktiivisen tieteen ihanteen ja Arctic Babylonin päähenkilön sanoihin: “Vaikka onkin laita niin, että vain tylsät ja typerät eivät taivu ihmettelyyn, on toisaalta totta, etteivät kaikkein henkevimmätkään ole siihen taipuvaisimpia. Taipumusta ihmettelyyn on parhaasta päästä niissä, joissa on varsi terve järki, mutta jotka eivät ole kovin omahyväisiä”.\nSofi Oksanen ei ole omahyväinen ihminen. Omahyväinen ihminen ei taivu sellaiseen tekstiin, johon hänen palkittu romaaninsa lukijaa kuljettaa. Trillerin ja eeppisen teoksen ainekset, rakenteellinen oivallus, ihmisenä olemisen valheellisuus, Neuvosto-Eestin ymmärrys kuvaten pienet asiat tarkasti, ei syyllistäen tai tuomiten, korostaa vain niiden upeita tasoja.\nNykyhetki näkyy historiassa paremmin kuin kohdatessamme sen nyt ja tässä. Koulun, kodin, työpaikan sadismi, nyrkiniskut, ilkeämielisyys, ihmiskauppa, kansainvälinen rikollisuus tai kommunismin pakkovalta ovat niitä suuria teemoja, joiden ympärille Sofi Oksasen kirja ja Janne Virkkusen aika osuivat, ja jotka oli kyettävä kertomaan tekemättä lehdestä ulkokohtaista, journalismista ihmisestä vierottavaa markkinahälinää, moneen suuntaan kyykistynyttä kyyristelyä takavuosiemme tapaan. Se että kirja tai media, journalisti, palkitaan on seurausta oikea-aikaisesta toiminnasta siinä viitekehyksessä, jossa hän asiansa esittää.\nMustat Pohjois-Kaukasian lesket\nVuonna 2002 naisterroristi vahti vankejaan Dubrovska-teatterissa Moskovassa. Tunnen Pohjois-Kaukasiaa, olen kirjoittanut sieltä matkaraportteja 1970-luvulta. Ne ovat epäileviä, pelosta puhuvia ja samalla valoisia, aivan kuin turistin kirjaamaa kronikkaa, mutta peläten kaiken aikaa koko tuon näytelmän puolesta, kulissien kaatumista turistien niskaan.\nVisio Neuvostovallan kaatumisesta oli mahdollista nähdä jo varhain ja sen vaikutukset ovat globaali ilmiö vielä kauan meidän jälkeemme. Historia ei ole vain kerrostuma vaan osa geenejämme, holistinen ilmiö, jossa kaikki liittyy kaikkeen ja medioitten on annettava meille valmiuksia ottaa tämä kollektiivinen viesti, ihmismielen sinfonia, vastaan. Asettaa valo ihollemme ja jättää se tauluna seinällemme. Sen kertomus avautuu kyllä myöhemmin ilman portinvartijaakin ja Garavaggion tapaa maalata siitä meille taulu 1600-luvun ja Barokin aikaa eläen.\nMustiksi leskiksi kutsutut naisterroristit ovat tšetšeenimiesten leskiä, poikien äitejä, sisaria. Naisen viha Ingusiassa, Dagsetanissa, Georgian pohjoisrajoilla on luettavissa Sofi Okasen kirjan niissä luvuissa, jossa metron ovet sulkeutuvat Moskovassa, irronneet tummuneet kaakelit on korvattu vaaleammilla, marmorissa näkyy mustien leskien pommien naulat, ikään kuin pojan kantamassa pommiaan, itse valmistamaansa, suomalaisen marketin aamuruuhkassa, reppuselässä.\nKun Yhdysvaltain presidentti Bush lupasi kostoa terroristeille, ampua heidät ulos Afganistanin luolista, pääministeri Putin lupaa savustaa heidät ulos viemäreistä. Se on uhoa, joka kohdistuu ammuttuna omaan jalkaan, reppuselkäiseen poikaan. Se mikä toimi hierkisessa, ei toiminut siinä sivilisaatiossa, joka oli heterarkinen, verkottunut ja jossa näkökulma on haettava tulkiten inkojen ja mayakansan viestejä Brasiliassa kauempaa kuin itse tuntemiemme talousmuotojen, agraarin tai linnoittautuneen Hansankaupan ja sen yhdyskuntien sisältä. Peltoja ei rakenneta ympyrään ja heksagonialisiin rakenteisiin, eikä niitä nosteta kymmenien metrien korkeuteen. Oma näkökulma on muutettava, ei inkojen ja Maykansan historiaa, jonka hävitimme.\nVallihauta linnan muurien sisäpuolella on aivan väärässä paikassa näissä Brasiliasta löytyneissä maamuodoissa, joiden ikä on yli 4000 vuotta ja jotka oma kulttuurimme tuhosi Espanjasta ja Portugalista sinne väkivalloin ja verisesti ryöstötarkoituksessa tunkeutuen.\nHidas eurooppalainen deduktio\nDeduktio oli tuolloin jo tunnettu Etelä-Amerikassa, Kiinassa ja Descartes löysi sen tieteen ihanteen Hollannissa 1600-luvulla juuri kauppiaitten tuomana 30-vuotisen sodan rivisotilaana ja omin sanoin kuvaten enkelten tuomana viestinä ja unessa.\nTuon ajan eurooppalaisella tieteellä ja kulttuurilla ei ollut deduktiolle tilausta, ei edes empirismille muuten kuin taikauskoisena osana ajan levottomissa oloissa ja osana katolisen kirkon oppeja, Ignatius Loyolan jesuiittaveljestön toimintaa ja barokin taidetta tuota katolista kirkkoa tukien protestanttista liikettä vastaan.\nEurooppalaiset tiedeinstituutiot, Espanjan, Hollannin, Ranskan ja brittien akatemiat alkoivat syntyä juuri tarkoituksena koota noiden etäisten siirtomaiden henkisiä rikkauksia ja tulkita niiden sisältöä, jossa Descartes oli myös Ruotsin kuninkaan ja hovin käyttämä väline. On kokonaan toinen asia jakaa Nobeleja kuin ottaa palkintoja vastaan, koki myös Ruotsin kruununperillinen saadessaan lukihäiriöstään ensimmäisen palkintonsa ja siitä silmin nähden liikuttuen.\nItä-Kiinassa, Shandongin maakunnassa, joesta löytyi 21 vauvan ruumiit. Seitsemään ruumiiseen oli kiinnitetty paikallisen sairaalan tunnistuskortit. Uutinen on vähäinen, AP:n välittämä ja sen havaitsee Moskovan iskujen uhrien muistokukkien vierestä, yhdeltä palstalta (HS 31.3). Viranomaisten mukaan ruumiit löytyivät sillan alta Guangfujoesta Jiningin kaupungissa viikonloppuna. Samaan aikaan kun palmusunnuntain pienet noidat, kolme tyttöä, virpoivat ja varpoivat kotiovellani tuoreeksi terveeksi, tulevaksi vuodeksi. Nuo kiinalaiset maakunnat ovat tuttuja ja teimme siellä kiinalaisten yliopistojen kanssa yhteistä ympäristöohjelmaa EU:n rahoittamana ja brittien aloitteesta, heidän nimekkäimmän yliopistonsa toimiessa aluksi veturina.\nKiinaa on mahdotonta hallita sellaisen mediayhteiskunnan säännöin, joihin olemme oppineet eurooppalaisessa ja syrjäisen maan sisällä. 1200 miljoonaa ihmistä ja kaiken aikaa muuttuva ympäristö, kasvava talous, maaseudun ja metropolien välinen suhde, ovat mahdottomia jäsentää tai tehdä uutista, joka olisi muiden yläpuolella. Kukaan ei näytä hallitsevan mitä maassa tapahtuu ja miksi. Kiina ei ole Suomen tapaan maailman viimeinen sivu, Euroopan syrjäisin ja tuntemattomin yhden ilmiön kansakunta, pragmaattinen kone umpimielisyydessään, jota yksi media hallitsee portinvartijana.\nRuumiit oli sullottu jätesäkkeihin, keltaisiin pusseihin, joissa oli teksti “lääketieteellistä jätettä”. Kansa Päivälehden mukaan kaksi sairaalan työntekijää on pidätetty, yksi löydetystä vauvoista oli syntynyt viime vuoden huhtikuussa. Löydettyjen vauvojen sukupuoli ei ollut AP:n tiedossa. Se mitä tiedetään ovat juuri nämä yksittäisen ilmiöt, merestä näyttäytyvät jäävuoren huiput, joista teemme uutisemme, emmekä niitä pohdi sen kauemmin.\nYksi opettaja ja opetuslapset\nKun Henri Charriere kirjoitti omakohtaisen teoksensa pakkotyöleiriltä Ranskan Guayanassa Papillonin tarinanana, hänen kanssaan laivattiin samaan aikaan jo toistamiseen saarelle muuan Rene Belbenoit. Myös hän kirjoitti kokemuksistaan romaanin, joskin ei niin tunnettua kuin “Vanki nimeltä Papillon” eurooppalaisten tai suomalaisten lukemana ja elokuvana sitä seuraten. Berbenoitin romaani oli teoksena aiemmin syntynyt ja hyvin tunnettu toki sekin, ikään kuin originaali, johon Papillonia ja Henri Charrierin työtä voi tänään verrata.\nAlkuperäinen on innovaatio ja sen myöhempi kaupallinen kopio, demon paranneltu diffuusio, imitoitu jäljitelmä, tapa elää toisen elämää. Kun suuret massat ottavat sen vastaan, diffuusinen tuote palkitaan, aika on otollinen ja kännykkä käy kaupaksi, kirjallinen tuote saa Nobelinsa siinä missä tieteen teoria sovelluksena rahansa.\nSuurin riski on silloin teorian katoaminen, mayakansan ja inkojen kulttuurin hävitys, sosiaalisen ja kulttuurisen eksyminen tielle, jota seuraa kaaos ja kyvyttömyys hallita niitä välineitä, jotka ovat alun perin varastettuja, alkueräinen osaaja on kadonnut ja hautautunut Brasilian tropiikin metsiin mukanaan päivyri, jossa oli myös liki 500 vuotta pitkiä ajanjaksoja kuin vuosiksi merkittyinä. Niitä oma kulttuurimme, sen maatalous, teollisuus ja palveluelinkeinot eivät käytä tai ymmärrä. Sellainen kulttuuri on ollut epäilemättä omastamme poikkeava, eikä sitä pidä tulkita oman kokemuksemme ja sen antaman viitekehyksen, historian avulla.\nKaikki ihmiset ja kulttuurit eivät kulje samaa latua, saman valon ohjaamina kerjäläisestä ja keräilijästä, talonpojasta kohti teollista ja jälkiteollista palveluyhteiskuntaa hierarkisine organisaatioineen ja panos-tuotos kertoimineen kehityksen kehittyessä kulutuksen ja uuden keksimisen myötä.\nKaksi tarinaa mutta vain yksi pirunsaari\nHenri Charrieren kirja muistutti aiemmin ilmestynyttä ja häntä moitittiin muiden vankien kokemusten kirjaamisesta ominaan ja Belbenoitin kertomuksen paloittelusta osaksi omia pirunsaaren kokemuksiaan. Ehkä näin kävikin. Se on hyvin yleinen piirre kirjallisuudessa ja tunnetaan myös tieteessä, etenkin netistä imuroiden. Toinen mahdollisuus on, että he elivät samalla saarella ja kuvasivat saman kokemansa helvetin. Sen, jonka olemme jo tarinana väsymiseen saakka omakohtaisesti seuranneet, nähneet kuvaruudusta mielen puuduttavana ja väkivallan viihteenä, pirunsaaren monin verroin raaempana internetin virtuaalielämänä.\nAjatus ettei se vaikuttaisi meihin, lapsiimme, on naiivi. Arvi Lind oli meidän perheemme uskottavimman tiedon tuonut henkilö, siinä missä Janne Virkkunen kirjoituksineen ja molemmat vaikuttivat vallankäyttäjinä myös piilotajuisesti. Molemmat tunsivat varmaan vastuunsa, mutta eivät välinettään, niiden vaikutusta niihin lapsiin ja kasvattajiin, jotka heitä seurasivat vuosikymmenet, ja joiden tuloksia seurasivat myöhemmin kauhistellen uutistensa muuttunutta raakuutta, väkivaltaa, maan ajautumista muutaman taajaman metropoliksi, yhden Helsingin Suomeksi.\nTänään lapsemme haluavat jotain vielä julmempaa, Mel Gibsonin tapaa esittää Kristuksen kärsimysnäytelmä. Mustat lesket terroristeina on kevyttä viihdettä, pienet tyttövauvat jätesäkeissä liian tuttua toistuessaan, globaali kauhu paikallisen rinnalla samaistumisen kohteena osa sellaista oivallusta, johon tuhatvuotinen geenistömme ja tunnemaailmamme eivät kykene, eikä niitä tulisi sellaiseen käyttää tai koulia.\nMe yritämme analysoida ja järkeillä, muuttaa sanoiksi sellaista, joka ei ole mahdollista. Kuva Sofi Oksasesta Helsingin Sanomien sivuilla kertoo enemmän meille kuin hänen tuhannet sanansa. Se mitä hän puhuu kuvaruudussa olohuoneemme nurkassa, ei ole deduktiivisen ihmisen puhetta. Siihen hän on vielä liian nuori. Se on hänen onnensa, häntä lukevien onni. Einsteinkin oppi tämän filosofisen rakennelman tieteensä perustana vasta paljon suhteellisuuteoriansa julkaisemisen jälkeen. Hänen vaimonsa kelpuutettiin opettajaksi, mutta ei häntä itseään, ja sitä hän suri vanhana miehenä.\nPitkän perjantain Helsingin Sanomat (2.4) esittelee Caravaggion (1571-1610) taidetta. Toimittaja Pirjo Immosen tapa kuvata Caravaggio oman aikamme tulkkina ei ole kaukaa haettu. Hän kulki omaa tietään ja muistutti elokuvaohjaaja Pier Paolo Pasolinia. Molemmat elivät omia teitään ja täysillä, ulkona oman aikansa odotuksista ja kuolivat nuorina. Pasolinin opettajana toimi Caravaggio-tutkija Roberto Longhin. Hänen tulkintanaan maailma oli sairas ja kaipasi parantajaa.\nCaravaggion levoton luonne vei veritekoihin ja katutappeluihin, karkotuksiin ja maanpakoon. Hän tunsi elämän laitapuolen ja maalauksissa korostuu oman aikamme monet vastenmieliset, Caravaggion raadollisesti kuvaamat ja aikanaan pyhää aihetta loukkaavat rahvaanomaiset ja arkiset näyt. Kun barokin taiteen olisi tullut ylistää Paavin kirkkoa, ymmärtää Ignatius Loyolan opit, aistin kohottamisen ohi oman älymme, Caravaggio maalasi aikansa todellisuuden sellaisena kuin sen näki ja jollainen se oikeasti myös oli.\nKun kylmä valo kohdistetaan iholle, se paljastaa internetin sosiaalisten medioitten tapaan, pikaisten vuodatusten kautta, kuvaruudun välittämänä, kipupisteemme ja ennakkoluulomme, kertoo ikävän totuuden omina kipupisteinämme, emmekä siedä pyhyyden kokemuksessamme tätä raadollista ulottuvuutta. Me joudumme jopa kieltämään lapsiltamme Jeesuksen viimeisten kärsimysten kuvausten seuraamisen tänään televisioelokuvana, ja samalla tunnustamme sen oman pyhimmän uskomme ja tuntojemme sakramenttina, tuijotamme tuota tuttua kuvaa tuhansissa kirkoissamme alttaritauluna, Caravaggion maalaamina töinä. Ja vain harvoin pohdimme sitä, miksi ristiinnaulitun Kristuksen pää kallistuu noissa alttaritauluissa oikealle retkahtaneena, ei siis suoraan alas tai vasemmalle, kuten oikeakätisen kohdalla saattaisi olettaa.\nJokainen Michelangelo Merisin kaunistelematon ja rehellinen kirkon hylkäämä maalaus ostettiin aikanaan keräilijöiden toimesta, ja niiden intiimit ja eroottiset, kidutusta, kuolemaa ja julmaa teloitusta kuvaavat, Ilja Repinin tapaan valolla vangitut yksityiskohdat, muuttuivat ajan myötä pyhiksi ja muistuttavat Venäjän terrori-iskuista, omasta liikkumisestamme elämän ja kuoleman välimaastossa metrossa matkustaen yhdessä reppuaan kantavan pojan kanssa. Useimmissa maalauksissa valo on taittunut kohtaan, jossa oleellinen hetki on juuri sekuntien murto-osissa, uuden mediamaailmamme lyhyessä hetkessä, jonka taitekohdan jälkeen mikään ei ole enää elämässämme entisensä.\nLähettänyt Matti Luostarinen klo 11.32


Tuhoisa laivaturma Bahrainissa - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nTuhoisa laivaturma Bahrainissa\nJulkaistu: 31.3.2006 17:53\nAinakin 57 ihmistä kuoli matkustajalaivan upottua Bahrainin rannikolla Persianlahdella. Myöhään torstai-iltana illallisristeilyllä olleessa laivassa oli 130 turistia.\nPelastustyöntekijät ovat saaneet pelastettua 67 ihmistä. Heistä 30 jouduttiin kuljettamaan sairaalahoitoon, mutta suurin osa päästettiin jo tänään kotiin.\nSisäministeriön mukaan kuolleiden joukossa on ainakin 17 intialaista, 13 brittiä ja useita pakistanilaisia, eteläafrikkalaisia, filippiiniläisiä sekä saksalais- ja irlantilaisturisti. 13 matkustajaa on edelleen kadoksissa.\nLaivan omistaja kertoi al-Arabiya-tv:n haastattelussa, että onnettomuuden syynä oli ylikuormitus: alus oli tarkoitettu enintään sadan matkustajan kuljettamiseen. Hänen mukaansa kaatumisen aiheutti matkustajien pakkautuminen laivan yhdelle reunalle. Omistaja syyttää onnettomuudesta aluksen vuokrannutta matkailutoimistoa, joka hänen mukaansa pakotti kapteenin vesille, vaikka tiesi laivalla olevan liikaa ihmisiä.\nSuurin osa matkustajista oli ulkomaalaisia turisteja muun muassa Britanniasta, Yhdysvalloista, Filippiineiltä, Etelä-Afrikasta ja Egyptistä. Alus oli kuljettamassa heitä lyhyellä Persianlahden-kierroksella, kun se kaatui kyljelleen lähellä siltaa, joka yhdistää Bahrainin pääkaupungin Manaman ja läheisen al-Muharraqin saaren. Uppoamispaikalta on matkaa mantereelle puolitoista kilometriä.\nEräs pelastuneista arveli al-Jazeera tv-kanavan haastattelussa, että laiva kaatui, koska se törmäsi kääntyessään aaltoon. Sisäministeri sanoi jatkavansa onnettomuuden syyn selvittämistä. Laivan omistajaa on jo kuultu.\nPelastustyöntekijät yrittivät perjantaina päästä ylösalaisin kääntyneen puisen aluksen pohjan läpi, jotta kadoksissa olevat matkustajat löydettäisiin. Myös Bahrainissa olevat Yhdysvaltain laivaston sukeltajat ja alukset osallistuivat pelastustöihin. Britannian ulkoministeri Jack Straw ilmoitti, että myös Britannia auttaa kaikin mahdollisin tavoin. (STT-Reuters-AFP)


[quote="Jalo Sukuinen" post_id=128462 time=1456664469 user_id=1471] [quote="SuurinBabylon"]Jehovantodistaja valitsee lahkon ja sen aatteen kannattamisen. Järjestö on yhtä kuin jäsenensä. Jos ei ole jäseniä, ei ole järjestöäkään.[/quote] Saman logiikan mukaan kaikki japanilaiset olisi pitänyt tuomita Tokion sotarikosoikeudenkäynnissä, koska "ilman jäseniä ei ole järjestöäkään". Minkä verran japanilainen pystyi siihen vaikuttamaan, että syntyi japanilaiseksi? Kyllähän kaikki tavalla tai toisella sotatoimia olivat tukemassa. Mitä olisi tapahtunut jos sotilas olisi kieltäytynyt tottelemasta käskyjä? Jos armeijaan liittynyt olisi tiennyt siellä harjoitettavista teoista, olisiko hän liittynyt armeijaan? [quote="SuuribBabylon"]Jehovantodistajan vastuu kannattamansa aatteen vahingoista perustuu mukavuudenhaluun, joka estää tuttujen ajatusten kyseenalaistamisen ja todellisten tai kuviteltujen pelkojen kohtaamisen.[/quote] Japanilaisetkin olivat vain mukavuudenhaluisia, koska eivät halunneet kyseenalaistaa keisarinsa jumaluutta tai japanin ylemmyyttä muihin kansoihin verrattuna. [/quote]


Ideat vauvan nukkumiseen pitkällä lennolla? - Matkailu ja lomat vauvan/lasten kanssa - Vauva.infon foorumi\nLähdössä 11 tunnin yölennolle 8-kuisen kanssa.\nOnko kokeneemmilla hyviä ideoita vauvan nukkumiseen koneessa kun ei ole vauvakoria.\nPitäisi nukkua meidän sylissä tai mahtuneko pöytien päälle nukkumaan/lattialle kun ollaan pienikokoisia itse. Mutta eikös ole aika epätasaista tuossa äitin ja isin reisillä nukkua? Onko siis jotain ideoita patjasta tai muista järjestelyistä, pimennysverhosta jne. jotta vauvalla olisi mahdollisimman hyvät nukkumisolosuhteet.\nMitenkähän vauvat yleensä koneessa edes nukkuu kun on melua ja koneen äänet ja valot päällä jne.jne.\nItse tein tammikuussa 10 tunnin lennon 9kk ikaisen vauvan kanssa. Koska lensin yksin niin olimme varanneet oman paikan myos vauvalle. Syliin nukkumisesta ei olisi tullut mitaan mutta penkille mahtui hyvin poikittain nukkumaan. Itse en laittaisi lattialle, tuntuu jotenkin niin vetoiselta paikalta. Ellei ihan huono tuuri kay niin koneessa on yleensa muutamia tyhjia paikkoja. Pyytakaa siis natisti check-innissa paasya sellaiselle riville jossa on myymaton paikka.\nYölennoillahan yleensä laitetaan valot pois/himmeälle, joten koneessa on hämärää. Se koneen tasainen hurina peittää aika hyvin kaikki yksittäiset äänet, joten voi olla että vauva nukkuu sen puoleen hyvin. Toivottavasti matka menee hyvin!\nMeillä oli Thaimaahan lennettäessä niin lämmin siellä koneessa (oikeesti ehkä vähän liiankin lämmin), että poitsu, silloin 1v2kk, nukkui alkuun lattialla ja myöhemmin siirtyi syliin. Lattialle laitettiin pari vilttiä ja siinä kölvi nukkui sitten pelkkä body päällä. Sitten jossain vaiheessa heräs ja oli vuorotellen mun tai isänsä sylissä. Eipä se tolle poitsulle ollut ongelma nukkua sylissä, itselle kylläkin välillä, kun asennot oli aika huonoja. Onneks oli kaks syliä. Tosin mun syli alko oleen sillon täynnä jo tota nuorimmaista.\nMeillä ainakin Köö nukkui tosi hyvin, koko lennon oikeestaan. Valot siellä tosiaan himmennetään ja noin pitkillä yölennoilla siellä pyrkii muutenkin kaikki nukkuun, joten mitään hälinääkään ei oo.\nHassua muuten mimosa83, meillä taas oli koneessa niin jäätävän kylmä, että neidillä oli villahaalari ja kypärämyssy päässä! Kannattaa varautua varmaan siis molempiin vaihtoehtoihin...\nMeillä ei oikein suostuttu nukkumaan kun ihan pieniä torkkuja, liian paljon uutta ja ihmeellistä. (Meillä oli vauvakorikin mutta säpsähti sieltä hereille milloin mistäkin syystä eikä rauhottunut enää). Yhden nousun aikana nukahti syliin ja notkui siinä hetken. Pari pätkää nukkui isänsä sylissä poikittain niin, että pää oli tyynyn päällä siinä käsinojalla.\nMunkin mielestä toi oli tosi outoo. Oon aina ollut itekin ihan jäässä koneessa ja varauduttiin oikeen kunnolla, pojalla oli pitkähihanen body, housut (oliskohan ollut sukkiksetkin), collegetakki, sukat, villasukat ja pipa. Lisäks tosiaan pari vilttiä. Ja sitten siellä olikin tosi lämmin. Sehän olikin kyllä Finskillä lainassa joltain espanjalaiselta lentoyhtiöltä, että olisko siitä johtuvaa..\nMutta kannattaa tosiaan varautua molempiin vaihtoehtoihin!\nMä olen ollut huomaavinani, että viimeisen vuoden ajan koneessa on ollut aina kuuma, kun taas aikaisemmin oli aina kylmä. Ja olen lentänyt useammalla lentoyhtiöllä, joten ei pitäis siitäkään olla kii.\nmeillä oli 8kk tytöllä mukana äippäpakkauksen makuupussi jossa nukkui tyytyväisenä lattialla ennenkuin lentoemo kielsi ilmakuoppien takia. takastullessa nukkui pieniä hetkiä sylissä.\nMeidän kuopus 1v 9kk nukkui mennen tullen lentokoneen lattialla äitiyspakkauksen makuupussissa ja peitto päällä. Meille ei lentoemot sanoneet mitään, en tiedä huomasivatko edes, että yksi nukkui lattialla, kun esikoinen nukkui omalla penkillään. Koneessa oli tosi lämmin etenkin mennessä, vaikka mä yleensä aina palelen. Olin ottanut lapsille mukaan villasukat, fleecetakit ja pipot lattialla nukkumisen takia, mutta niitä ei tarvittu.\nMinkälainen on se vauvakoppa/kori, mitä lentokoneissa on pikkuisille?\nMeidän (mahdollisen) loman aikana typy ois 1v7kk ikäinen, eli mahdollisesti vois nukkua omalla penkillään (jos sellaisen sattuis\nsaamaan..) ja syli äidin/isän sylissä, niin että vanhuksilla ois mahdollisimman vaikea olla.\nToi lattialla, makuupussissa nukuttaminen kuulostaa mielenkiintoiselta.\nGooglen mukaan tällainen, aika karmean näköinen vekotin. Siitä huolimatta näyttää uni maittavan\n^^Finnairin sivuilla sanotaan korista näin: Vauvakorin suurin sallittu sisäpituus on 70 cm ja korissa matkustavan lapsen enimmäispaino 11 kg. Eli harva yksivuotias enää mahtuu. Ehkä painon puolesta menis, mutta melko kippurassa saa olla =)\nTältä näytti meidän lomareissun basketti 3 kk vanhan, noin 65cm/7 kg pötkylän kanssa. Ja ei ollut kyllä yhtään liian suuri vaan aivan passeli...\nTuossa olisi ollut sellainen verkko, joka olisi pitänyt laittaa tuohon päälle kiinni, mutta kopasta olisi tullut kyllä aivan mahdottoman ahdas. Ei siis pidetty mitään turvavyötä/verkkoa lapsella korissa. Nousujen ja laskujen aikana tuota ei luonnollisesti saanut käyttää.\nKesällä tultiin ilta/yölennolla New Yorkista Helsinkiin, niin 3 vuotias nukkui lattialla ja 1,5 vuotias babybasketissa ja finskillä lennettiin. Jalat tuli kyllä ulos korista, mutta hyvin maistui uni. Taisi stuertti kertoa että 15kg on raja. Molemmat nukkuivat koko lennon n. 8h!\nMiten nämä korit saa varattua ?\n^ Pitää olla varattuna/ostettuna eturivin paikat, niissä on ne kiinnityssysteemit.\nNyt kun juuri tuli lennettyä kaksi lentoa, niin kommentoin tuohon lämpötilaan koneessa. Meillä koneena oli Boeing 757. Menomatkalla istuimme rivillä 5 ja oli suorastaan kuuma. Pitkähihaiset piti riisua eikä puhettakaan, että nukkuvalle lapselle olisi peittoa laittanut. Samassa koneessa rivin 20 kohdilla taas oli kylmä ja ihmiset pitivät visusti pitkähihaiset päällä ja kaipailivat vilttejä.\nPaluumatkalla istuimme jälleen edessä rivillä 6 ja lämpötila oli ok. Lyhythihaisella pärjäsi, mutta peitonkin pystyi lapselle laittamaan. Paluumatkalla en käynytkään taempana, joten en tiedä miten siellä silloin oli lämpötilan kanssa. Kannattaa tosiaan varautua kumpaankin vaihtoehtoon!\nSamalla pistin merkille, että lapsiperheitä oli sijoitettu aika tasaisesti eri puolille konetta. Muistelen, että omassa lapsuudessa lapsiperheet oli aina koneen etuosassa. Silloin kyllä koneen takaosassa oli se tupakkapuoli, joten ehkä siinä syy.\nOletteko huomanneet käykö lentokoneen paine eri tavalla lapsen korviin?\n^ Vauvojen ja pienten lasten korvan sisäosat ovat joustavat ja mukautuvammat kuin aikuisten, joten yleensä he kärsivät paineenvaihteluista vähemmän. Meidän likka (korvavaivainen, putkitettu 1v) ei ole ollut moksiskaan (ulkomaanreissut kun oli 8kk ja 1v4kk).\nNostelen tätä. Kuinka tarkka tuo 10 kg raja on sille vauvasängylle? Meidän poika on varmaan 11-12kg painoinen eikä tasan varmaan nukahtaisi syliin ...\n^ Sanoisin etta riippuu lentokoneen henkilokunnasta, siis kuka kohdalle osuu ja kuinka paljon juuri se kyseinen lentoemo/stuertti noudattaa saantoja. Taa tosin patee lahes kaikkeen lentokoneessa matkustamiseen, toiset eivat suostu ottamaan lasta syliin mahdollisen vahingon pelossa (jos haluaisi esim kayda vessassa), toiset taas tarjoutuvat ihan oma-aloitteisesti.\nMutta tuosta bassinetista, meilla oli lento Dubaihin kun Minibels oli 11kk ja taisi olla just ja just vahan yli 10kg silloin. Meilla oli ne "bassinet-paikat" varattuna mutta ensimmainen lentoemanta sanoi etta ei voi antaa koria meille kun painoraja nayttaa ylittyvan. Vahan myohemmin yksi toinen lentoemo toi kysymatta sen korin "kun meilla ei sita viela ollut" No meidan tapauksessa se oli kuitenkin turha, poika oli siihen vahan liian iso ja nukkui paremmin penkilla (koneessa oli aika tyhjaa joten oli tilaa levittaytya).\nMeille ei annettu koria vaikka tyttö oli kilomäärältään alle tuo 10 kg, mutta vanhempi kuin 6kk. Se on vissiin joku vakuutusasia... Mua ärsytti aivan älyttömästi Nukkui se kuitenkin ihan ok pehmeässä kantokopassa sylissä.\nOnko joku muu saanu otettua pehmeän kantokopan mukaan koneeseen? Me ollaan lähdössä perjantaina Air Finlandin lomalennolla Kanarialle ja kovasti mietityttää miten saataisiin 4 kk vanha typy viihtymään lennolla, sylissä kun tuo ei osaa nukkua eikä muutenkaan osaa nukahtaa ilman heijaamista. Aiotaan ottaa joka tapauksessa Emmaljungat mukaan joten jos kantokopan saisi mukaan koneeseen niin se helpottaisi paljon asioita kun sitä voisi pitää tarvittaessa sylissä poikittain tai jos mahtuu niin jalkatilassa. Istumapaikkojen sijainnista ei ole tietoa ja Air Finlandin koneissa ei ole vauvakoria tarjolla.\nMeillä on vauvakori varattuna lennolle, vaikka tyttö on yli 6kk. Ei ainakaan Finskin ehdoissa mainita muuta kuin että korin sisäpituus on 70cm ja painoraja 11kg. Meillä tyttö on n. 8kg ja varmaan sen 69-70cm pitkä. Toivottavasti nyt saadaan sitten tyttöä siinä pitää, kun maksettiin niistä vauvakoripaikoista se 120e yhteensä.