HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun tradenomitutkinnon kvalifikaatiovaatimukset. Meeri Paananen Hannele Salonen - PDF\nHAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun tradenomitutkinnon kvalifikaatiovaatimukset. Meeri Paananen Hannele Salonen\nDownload "HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun tradenomitutkinnon kvalifikaatiovaatimukset. Meeri Paananen Hannele Salonen"\n1 HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun tradenomitutkinnon kvalifikaatiovaatimukset Meeri Paananen Hannele Salonen Opinnäytetyö Liiketalouden koulutusohjelma 2009\n2 Tiivistelmä Liiketalouden koulutusohjelma Tekijät Meeri Paananen & Hannele Salonen Opinnäytetyön nimi HAAGA-HELIA AMMATTIKORKEAKOULUN TRA- DENOMITUTKINNON KVALIFIKAATIOVAATIMUKSET Ryhmä tai aloitusvuosi Y06A Sivu- ja liitesivumäärä Ohjaaja tai ohjaajat Juha Sillanpää, Timo Taival & Jutta Heikkilä Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, kuinka HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun liiketalouden koulutusohjelman tradenomitutkinto vastaa työelämän kvalifikaatiovaatimuksia sekä kuinka tradenomit ovat sijoittuneet työelämässä. Tutkimuksessa pyrittiin selvittämään, mitkä ammattikorkeakoulussa opitut asiat koetaan erityisen hyödyllisiksi työelämässä sekä mitä tietoja ja taitoja kaivataan opetukseen lisää. Tutkimuksen pohjalta on tarkoitus kehittää opetussuunnitelmia tämän päivän työelämää tukeviksi. Tutkimus rajattiin koskemaan vuonna 2007 valmistuneita tradenomeja, koska heille on valmistumisen jälkeen ehtinyt kertyä tarpeellista työelämäkokemusta ja kvalifikaatiovaatimukset ovat selkiytyneet heille heidän työtehtävissään. Se rajattiin koskemaan nimenomaan liiketalouden koulutusohjelmassa opiskelleita alumneja, koska tradenomien määrä on suurempi verrattaessa muihin HAAGA-HELIAn koulutusohjelmiin sekä tutkimuksen tarpeellisuus niin nykyisten kuin tulevienkin opiskelijoiden keskuudessa on suuri. Teoreettisessa rajauksessa keskityttiin kvalifikaatiovaatimuksiin yleisellä tasolla niin työelämän kuin ammattikorkeakoulun näkökulmasta. Ura-ankkureita tarkasteltiin enemmän yksilötasolla. Toimintaympäristöosiossa käsiteltiin HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulua yleisesti sekä Tradenomiliiton tekemää tutkimusta, johon tämän tutkimuksen tuloksia verrattiin. Työelämän osaamisvaatimuksia tutkittiin myös työpaikkailmoittelun kautta. Tutkimuksessa käytettiin kvantitatiivista eli määrällistä tutkimusmenetelmää. Työ oli empiirinen eli kokemusperäinen tutkimus, joka perustui tutkimuskohteen mittaamiseen. Empiirinen osa toteutettiin kyselytutkimuksella sähköisesti. Kysely toteutettiin internetissä Digiumohjelmaa hyödyksi käyttäen ja se lähetettiin linkkinä vastaajien sähköpostiosoitteisiin. Kysely toteutettiin toukokuussa 2009 ja se lähetettiin 763 tradenomille. Tutkimustuloksista voitiin todeta, että HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun liiketalouden koulutusohjelman tradenomitutkinto vastaa hyvin työelämän kvalifikaatiovaatimuksiin muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Kaikkiin asetettuihin tutkimusongelmiin saatiin vastaukset, ja näin ollen tutkimuksen tavoitteet saavutettiin. Tutkimuksessa saatiin selville, kuinka tradenomit ovat sijoittuneet työelämässä ja mitkä ammattikorkeakoulussa opitut asiat koettiin hyödyllisiksi. Tutkimustuloksista voitiin nähdä, mitä tietoja ja taitoja kaivattiin opetukseen lisää. Asiasanat alumni, tradenomi, kvalifikaatio, koulutuksen vaikuttavuus, ura-ankkurit, tradenomin profiili\n3 Abstract 15 September 2009 Business Administration and Economics Authors Meeri Paananen & Hannele Salonen The title of thesis HAAGA-HELIA BBA DEGREE S QUALIFICATION NEEDS Group or year of entry Y06A Number of pages and appendices Supervisors Juha Sillanpää, Timo Taival & Jutta Heikkilä The goal of this Bachelor s thesis was to find out how HAAGA-HELIA s curricula meet the needs of working life and what the employment situation of HAAGA-HELIA alumni is. The purpose was to find out which of the things learned at school are useful in business life and which information and skills would be needed to be added in the education. The survey results will be used to develop HAAGA-HELIA s curricula. The scope of the thesis was limited to the Bachelors of Business Administration who had graduated in 2007 because they have had the time to get enough work experience to know how much of the information learned at school has been useful to them at work assignments. Furthermore, the study was limited to concern only Bachelors of Business Administration who are specialized in business administration and economics because that is the largest training program and this survey is necessary among both current and future students. The theoretical part was limited to qualification demands on a general level from the point of view of both working life and university of applied sciences. Career anchors were examined more from individual point of view. The operational environment part deals with HAAGA- HELIA and TRAL s study, with which these survey results were compared. Working life requirements were also analysed through job advertisements. Quantitative research methods were used in this study. The project was an empirical survey, based on the measurement of the object of the study The empirical part of the survey was conducted electronically. The survey was conducted on the Internet by means of Digium program and was sent as a link to the respondents' addresses. The survey was conducted in May 2009 and was sent to 763 Bachelors of Business Administration. The results showed that HAAGA-HELIA s BBA degree corresponds with the qualifications of working life except for a few exceptions. Answers were given to all the problems of the study. Therefore all the goals were reached. The study shows how Bachelors of Business Administration have situated in working life and which of the things learned at school are useful. The thesis results show what information and skills would be needed to be added in the education. Key words alumni, BBA, qualifications, training effectiveness, career anchors, BBA profile\n4 Sisällys 1 Johdanto Tutkimuksen tavoitteet Tutkimusongelmat Tutkimuksen rajaus ja käytetyt menetelmät Teoreettinen viitekehys Peittomatriisi Tutkimuksen keskeiset käsitteet Tutkimuksen toimintaympäristö Tradenomin profiili Sijoittuminen eri asematasoille Työtehtävät Palkkaus HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu Missio ja visio Koulutus Tradenomikoulutus Osaamisalueet Työelämän muutos Kvalifikaatiot Koulutus kvalifikaatioiden tuottajana Kvalifikaatioiden tyypit Työelämäkvalifikaatiot Vaikuttavuus ja ura-ohjautuvuus Koulutuksen vaikuttavuus Koulutuksen vaikuttavuustarkastelun käsitteitä Vaikuttavuuden arvioinnin näkökulmat Ura-ankkurit Tutkimusmenetelmät Aineiston käsittely ja analysointi Tutkimustulokset Taustatiedot Sukupuoli ja ikä Asuinpaikka Pohjakoulutus... 36\n5 6.1.4 Koulutusyksikkö ja opiskelumuoto Opintojen kesto Työkokemus ennen amk-opintojen alkua Työskentely opintojen aikana Nykyinen elämäntilanne Työsuhde Ammattinimike Työllistymiseen vaikuttava kanava Ansiot Kiinnostus jatko-opintoihin Työllistyminen valmistumishetkellä Koulutuksen vastaavuus työelämän vaatimuksiin Työn vastaanottaminen ja työpaikan valinta Opintojen ja työelämän vastaavuus Opintojen hyödyllisyys Opetusmenetelmien hyödyllisyys työelämässä Ammattikorkeakouluopintojen hyödyllisyys työelämässä Tulevaisuuden suunnitelmat Etenemismahdollisuudet ja halu vaihtaa työpaikkaa Arvio tulevaisuudesta Yhteenveto tutkimustuloksista Tutkimuksen reliabiliteetti ja validiteetti Pohdinta Vastaukset tutkimusongelmiin Otoskoko ja tutkimuksen hyödynnettävyys Kehittämisehdotukset ja jatkotutkimukset Lähteet Liite 1. Koulutuksen ja oppimisen tulosten syntyprosessi Liite 2. Kyselylomake Liite 3. Saatekirje Liite 4. Muistutuskirje Liite 5. Ristiintaulukointi opintojen kesto ja opiskelumuoto Liite 6. Ristiintaulukointi opintojen kesto ja pohjakoulutus Liite 7. Pearsonin korrelaatiotaulukko Liite 8. Työnantaja Liite 9. Ammattinimikelista... 88\n6 Liite 10. Tunnuslukutaulukko ansioista Liite 11. Mann-Whitney U -testi, kysymys\n7 1 Johdanto Opinnäytetyön aiheena on tutkia vuonna 2007 HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulusta valmistuneita liiketalouden alumneja. Tutkimuksessa selvitetään, miten 2007 valmistuneet tradenomit ovat sijoittuneet työmarkkinoille ja miten hyödyllisinä he kokevat ammattikorkeakoulussa opitut asiat työelämässä. Tämän tutkimuksen toimeksiantajana toimii HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu. Laatupäällikkö Juha Lindstedt vastaa toimeksiannosta ammattikorkeakoulun puolelta. Tutkimus on tarpeellinen, koska HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu haluaa kehittää tulevia opintosuunnitelmia vastaamaan paremmin työelämän kvalifikaatiovaatimuksia. Tutkimustuloksia tullaan hyödyntämään kehitysprosessin aikana. 1.1 Tutkimuksen tavoitteet Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, kuinka HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun liiketalouden koulutusohjelman tradenomitutkinto vastaa työelämän kvalifikaatiovaatimuksia sekä kuinka tradenomit ovat sijoittuneet työelämässä. Tutkimuksessa pyritään selvittämään, mitkä ammattikorkeakoulussa opitut asiat koetaan erityisen hyödyllisiksi työelämässä sekä mitä tietoja ja taitoja kaivataan opetukseen lisää. 1.2 Tutkimusongelmat Tutkimuksen pääongelmana on: Vastaako HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun liiketalouden koulutusohjelman tradenomitutkinto työelämän kvalifikaatiovaatimuksia? Tutkimuksessa pyritään löytämään vastaus seuraaviin alaongelmiin: Minkälaisiin työtehtäviin vastaajat ovat tällä hetkellä sijoittuneet? Miten tutkimuksessa esiin tulevat työtehtävät kohtaavat Tradenomiliiton tekemän tutkimuksen kanssa? Miten kyselyyn vastaajat näkevät tulevaisuuden etenemis- ja kehittymismahdollisuudet urallaan? 1\n8 1.3 Tutkimuksen rajaus ja käytetyt menetelmät Tutkimus on rajattu koskemaan tradenomeja, jotka ovat valmistuneet liiketalouden koulutusohjelmasta HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulusta vuonna Perusteena rajaukselle liiketalouden koulutusohjelmassa opiskeleviin on se, että tradenomien määrä on suurempi verrattaessa muihin HAAGA-HELIAn koulutusohjelmiin. Tutkimus rajataan vuonna 2007 valmistuneisiin, koska heille on valmistumisen jälkeen ehtinyt kertyä tarpeellista työelämäkokemusta ja kvalifikaatiovaatimukset ovat selkiytyneet heille heidän työtehtävissään. Heillä on mahdollisesti muodostunut realistisempi kuva työelämän ja koulutuksen välisistä kvalifikaatiovaatimuseroista sekä selkeämpi kuva omasta urastaan. Teoreettisessa rajauksessa keskitytään kvalifikaatiovaatimuksiin yleisellä tasolla niin työelämän kuin ammattikorkeakoulun näkökulmasta. Ura-ankkureita tarkastellaan enemmän yksilötasolla. Toimintaympäristöosiossa käsitellään HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulua yleisesti sekä Tradenomiliiton tekemää tutkimusta, johon tämän tutkimuksen tuloksia tullaan vertaamaan. Työelämän osaamisvaatimuksia tutkitaan myös työpaikkailmoittelun kautta. Tutkimuksessa käytetään kvantitatiivista eli määrällistä tutkimusotetta. Työ on empiirinen eli kokemusperäinen tutkimus, joka perustuu tutkimuskohteen mittaamiseen. Empiirinen osa on toteutettu kyselytutkimuksella sähköisesti. Kysely toteutettiin internetissä Digium-ohjelmaa hyödyksi käyttäen ja se lähetettiin linkkinä vastaajien sähköpostiosoitteisiin. Työtehtävien edellyttämistä valmiuksista puhuttaessa käytetään sanaa kompetenssi. Asialle on olemassa perinteisempikin sana: ammattitaito. (Viitala 2005, 113.) Kompetenssia havainnollistetaan kompetenssipyramidin (Competence Pyramid) avulla (Kuvio 2). Pyramidi koostuu käyttäytymisestä, taidoista, tiedosta, asenteista ja persoonallisuudesta. (Keršien & Savanevicien 2005, 46.) Alumnitutkimus on rajattu koskemaan tiedot osa-aluetta. 2\n9 Käyttäytyminen Taidot Tiedot Asenteet Persoonallisuus Kuvio 1. Kompetenssipyramidi (Keršien & Savanevicien 2005, 46) 1.4 Teoreettinen viitekehys Tutkimuksen viitekehys jaetaan seuraaviin alueisiin: tutkimuksen toimintaympäristö sijoittuminen eri asematasoille, työtehtävät, työllisyystilanne sekä palkkasuositukset Tradenomiliiton suositusten mukaan kvalifikaatioajattelu ja osaamistarpeet koulutuksen vaikuttavuus ura-ankkurit. Tutkimuksen toimintaympäristön valintaa teoreettisen viitekehyksen osaksi perustellaan sillä, että se selittää, missä opiskelijoita koulutetaan ja mihin koulutus valmentaa. Tradenomiliiton tutkimukseen peilataan tämän tutkimuksen tuloksia, koska halutaan tietää, miten yhtenäiset HAAGA-HELIAn tradenomit ovat verrattuna koko Suomen ammattikorkeakoulujen tradenomien kanssa. Kvalifikaatioajattelu otetaan mukaan viitekehykseen, koska kvalifikaatiot nähdään tietoina ja taitoina, joita ihmiset hankkivat koulutuksessaan ja elämäntoiminnoissaan. Työ tulee käsittelemään osaamista monestakin eri näkökulmasta, muun muassa koulun antamat osaamisvalmiudet ja niiden puutteet, alumnien itse kokemat osaamisvaatimukset sekä työantajien määrittelemät kvalifikaatiovaatimukset. Koulutuksen vaikuttavuus on otettu osaksi viitekehystä, koska koulutus vaikuttaa jo pelkällä olemassa olollaan. Ura-ankkurien valinta perustellaan sillä, että ura-ankkuriajattelu on mielen- 3\n10 kiintoinen näkökulma tulosten analysoinnissa, mihin yhdeksään ura-ankkuriin HAAGA- HELIAn tradenomit sijoittuvat. 1.5 Peittomatriisi Peittomatriisissa (Taulukko 1) on kuvattu tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen, alaongelmien ja lomakkeen kysymysten linkittymistä toisiinsa. Peittomatriisi auttaa alaongelmien, teorioiden että empirian yhteensovittamisessa. Taulukko 1: Peittomatriisi Alaongelmat Teoreettinen viitekehys (luku) Kyselylomakkeen kysymys Tulokset (luku) Minkälaisiin työtehtäviin vastaajat ovat tällä hetkellä sijoittuneet? Miten tutkimuksessa esiin tulevat työtehtävät kohtaavat Tradenomiliiton tekemän tutkimuksen kanssa? 2.7, 3, 3.1, 3.2, 3.3, 4, 4.1, 4.2, 2, 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.5, , 10.1, 10.2, , , 10.5, 10.6, 10.7, 10.8, 13 10, 10.5, , 6.2 Miten kyselyyn vastaajat näkevät tulevaisuuden etenemis- ja kehittymismahdollisuudet urallaan? 3, 3.1, 3.2, 3.3, 4, 4.1, , 10.3, 11, 19, 20, 21, 22, , Tutkimuksen keskeiset käsitteet Alumnilla tarkoitetaan jossakin oppilaitoksessa aiemmin opiskellutta henkilöä. Tradenomi (Bachelor of Business Administration) on alempi korkeakoulututkinto, joka valmistaa työelämän asiantuntija- ja esimiestehtäviin. Tutkinnon laajuus on 210 ECTSopintopistettä. Kvalifikaatio on ammatillista osaamista. Sillä tarkoitetaan työntekijältä vaadittavia ominaisuuksia ja taitoja, jotka työnteon sujumisen kannalta ovat välttämättömiä. (Viitala 2002, 147.) Koulutuksen vaikuttavuus voidaan aloittaa lukutaidon sekä muiden perusvalmiuksien luomisesta ja edetä yksilön persoonallisuuden, elämänuran sekä yhteiskunnallisen kasvun edistämisen kautta moniin erilaisiin yksilöille koulutuksesta lyhyellä sekä pitkällä aikavälillä koituviin 4\n11 positiivisiin seurauksiin. Samalla tavalla on ollut mahdollista osoittaa koulutuksen merkitys yhteiskunnalle kokonaisuutena ja sen keskeisille osajärjestelmille. (Vaherva 1983, 168.) Ura-ankkuri on hyvin käytännöllinen työkokemuksen, ammattitaidon, motiivien ja arvojen yhdistelmä. Ankkuriajatus syntyy siitä, miten esimiesvastuu, asiantuntijuuden syventäminen tai yrittäjyys vetää puoleensa eri ihmisiä. (Salminen 2005, 111.) Tradenomin profiili. Tutkimuksen pohjalta voidaan luoda tradenomin profiili, josta ilmenee miesten ja naisten prosentuaalinen osuus sekä iän keskiarvo ja keskipalkka. Tradenomiliitto on luonut oman profiilinsa sekä tämän tutkimuksen pohjalta tullaan myös luomaan samanlainen profiili tutkimustulosten vertailua varten. 5\n12 2 Tutkimuksen toimintaympäristö Tradenomiliitto tekee vuosittain jäsentutkimuksen, jossa tutkitaan tradenomien työoloja, palkkausta, työsuhteen varmuutta sekä sijoittumista työelämään. Vuoden 2008 jäsentutkimus on toteutettu loka-marraskuussa Perusjoukko koostui 9156 henkilöstä, joista osittain vastanneita oli 3255 kappaletta ja loppuun tehtyjä vastauksia 2847, jolloin vastausasteeksi muodostui 31,1. Tradenomiliiton mukaan tradenomien vahvin valtti työmarkkinoilla on hyvä koulutus sekä yksilöiden halu menestyä työelämän asiantuntijoina. (Tradenomiliitto 2008.) 2.1 Tradenomin profiili Tradenomiliiton tekemän kyselyn pohjalta on luotu niin kutsuttu tradenomin profiili (Taulukko 2). Tradenomeissa naisia on huomattavasti enemmän kuin miehiä ja iän keskiarvo on noin 32 vuotta. Keskiverto tradenomin ansiot ovat 2878 euroa kuukaudessa. Taulukko 2. Tradenomin profiili (Tradenomiliitto 2008) Naisia 71,7 % Miehiä 28,3 % Iän keskiarvo 32 vuotta Keskipalkka Sijoittuminen eri asematasoille Tradenomiliiton tekemässä jäsentutkimuksessa on selvitetty, mille asematasoille tradenomiopiskelijat ovat sijoittuneet (Kuvio 2). Taulukosta voidaan havaita, että suurin osa tradenomeista työllistyy joko toimihenkilöksi tai asiantuntijaksi, kun taas vähiten tradenomit työllistävät itseään yrittäjänä. 6\n13 Kuvio 2: Asematasotaulukko (Tradenomiliitto 2008) 2.3 Työtehtävät Jäsentutkimuksessa selvitettiin työtehtäviä, joihin tradenomit ovat vuonna 2008 sijoittuneet. Taloudelliset sekä muut tehtävät työllistävät tradenomeja eniten. Muita työtehtäviä, joihin tradenomit työllistyivät, olivat markkinointi-, tietojenkäsittely-, henkilöstöhallinnolliset sekä materiaalitaloudelliset tehtävät. Vähiten he työllistyivät opetus-, koulutus- ja tutkimustehtäviin (Kuvio 3) luvulla tradenomien työttömyysprosentti on ollut 5 7. Mikäli työttömyysprosenttiin lisätään ne tradenomit, jotka eivät tee koulutustaan vastaavaa työtä, nousee luku prosenttiin. (Tradenomiliitto 2009b.) 7\n14 Kuvio 3: Työtehtävätaulukko (Tradenomiliitto 2008) 2.4 Palkkaus Tradenomiliiton vuoden 2008 jäsentutkimuksen mukaan tradenomien keskipalkka, yli 35 tuntia viikossa työskentelevillä oli 2878 euroa, joka tarkoittaa 9,47 % nousua edelliseen vuoteen. Mediaanilla kuvattuna palkkataso oli vuoden 2008 lokakuussa 2698 euroa, joka tarkoitti nousua noin 7,9 %. Vaihtelua palkkauksessa oli ylimmän neljänneksen (3300 euroa) ja alimman neljänneksen (2226 euroa) välillä noin 1070 euroa kuukaudessa. Näiden fraktiilien välinen ero on myös kasvanut viime vuosina tasaisesti työurien kehittymisen myötä. (Tradenomiliitto 2008.) Palkkauksen kehittymiseen vaikuttaa selkeästi työkokemuksen karttuminen. Vuonna 2008 valmistuneiden tradenomien palkkataso oli keskiarvolla mitattuna 2329 euroa kuukaudessa, kun vuonna 2000 valmistuneiden oli 3318 euroa ja vuonna 1996 valmistuneiden 3753 euroa. Tästä voidaan huomata, että yli kymmenen vuoden työskentely valmistumisen jälkeen on tuonut ansiotason nousua yli 60 %. (Tradenomiliitto 2008.) Liitto haluaa painottaa hakijan yksilöllisiä tietoja ja taitoja palkkaa määriteltäessä. Vastavalmistuneiden tradenomien palkkasuositus tradenomiliiton mukaan on euroa kuukaudessa. Tämä suositus koskee vain koulutusta vastaavissa tehtävissä toimivia. Koulutusta vastaamattomissakin tehtävissä kannattaa pyrkiä sopimuspalkkaan, joka tradenomiliiton tutkimusten mukaan johtaa parempaan ansiokehitykseen. Palkasta on hyvä neuvotella tehtävän sekä sen vastuullisuuden mukaan ja sen tulisikin olla verrannollinen muiden vastaavien korkeakoulutut- 8\n15 kintojen kanssa. Työehtosopimuksen piiriin kuuluvissa tehtävissä palkka kuitenkin määräytyy useimmiten työehtosopimuksen mukaan. (Tradenomiliitto 2009c.) Pääkaupunkiseudun korkeammat elinkustannukset edellyttävät korkeampaa palkkatasoa, mutta palkat vaihtelevat myös alueellisen työvoimakysynnän sekä toimialan mukaan. Korkeimpiin ansioihin työuransa alussa olevista tradenomeista pääsevät tietojenkäsittelypalvelu-, tietoliikenne-, ja joillakin teollisuuden aloilla työskentelevät. (Tradenomiliitto 2009c.) 2.5 HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu on aloittanut toimintansa 1. tammikuuta Se on muodostunut kahdesta ammattikorkeakoulusta; Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu Heliasta sekä HAAGA Instituutin ammattikorkeakoulusta. HAAGA-HELIAssa on noin opiskelijaa sekä henkilöstöä noin 600. (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009a.) Missio ja visio HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu kouluttaa myynti-, palvelu- ja yrittäjähenkisiä asiantuntijoita sekä tutkii ja kehittää alojensa osaamista ja toimintaa liike-elämän ja hyvinvoinnin vahvistamiseksi. HAAGA-HELIAn vahvuudet rakentuvat liike- ja palvelutoimintaosaamiseen, viestinnän ja tiedonvälittämisen asiantuntijuuteen, tietotekniikan soveltamiseen, terveyttä ja liikuntaa yhdistävään hyvinvointiosaamiseen sekä vahvaan ammattipedagogiikkaan. HAAGA-HELIAssa ammatillinen kasvu ja oppiminen rakentuvat alojen tuntemuksesta, niitä tukevien opetussisältöjen ja opetusmenetelmien monipuolisesta käytöstä ja jatkuvasta uudistamisesta. Vahvuusaloihinsa nojautuen ja niiden välisen yhteistyön tuloksena HAAGA-HELIAssa oppiminen luo uutta ammatillista asiantuntijaosaamista sekä innovatiivisia tuotteita, palveluita ja liiketoimintaa. (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009b.) HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu määrittelee visionsa seuraavanlaisesti: HAAGA- HELIA on kansainvälinen, osaamiseltaan ja laadultaan johtava opiskelijoiden ja yritysten me- 9\n16 nestystä ja uudistumista palveleva ammattikorkeakoulu. Se on metropolialueen vaikuttavin palvelusektorin ja yrittäjyyden kehittäjä. (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009b.) Koulutus Koulutusaloja HAAGA-HELIAssa on useita; liiketalous, tietotekniikka, hotelli-, ravintola- ja matkailuala johdon assistenttityö, toimittajakoulutus, liikunta-ala sekä ammatillinen opettajakoulutus. Toimipaikat sijaitsevat Helsingissä (Haaga, Malmi, Pasila, Vallila), Porvoossa (kaksi toimipistettä) sekä Vierumäellä. Haagan toimipisteessä on hotelli-, ravintola- ja matkailualan koulutusta ja Malmilla sekä Vallilassa liiketalouden ja tietotekniikan koulusta. Pasilan toimipisteessä on liiketalouden, tietotekniikan, toimittaja ja johdon assistenttityön koulutusta sekä lisäksi siellä toimii HAAGA-HELIAn ammatillinen opettajakorkeakoulu. Porvoossa on liiketalouden sekä matkailualan koulutusta ja Vierumäellä liikunnan ja vapaa-ajan koulutusta. (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009a.) HAAGA-HELIAssa on ammattikorkeakoulututkintoon sekä ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavia koulutusohjelmia. Koulutusohjelmia on tarjolla suomeksi ja englanniksi kaikissa toimipisteissä sekä Porvoossa on myös ruotsinkieliset koulutusohjelmat. (HAAGA- HELIA ammattikorkeakoulu 2009a.) 10\n17 TRADENOMI LIIKETALOUS Liiketalous (Malmi, Pasila, Vallila, Porvoo) International Business (Malmi, Pasila, Porvoo) Företagsekonomi (Porvoo) Myyntityö (Pasila) Finanssi- ja talousasiantuntija (Vallila) TIETOJENKÄSITTELY Tietojenkäsittely (Malmi, Pasila, Vallila) Business Information Technology (Pasila) JOHDON ASSISTENTTIKOULUTUS Johdon assistenttityö ja kielet (Pasila) Multilingual Management Assistants (Pasila) RESTONOMI (AMK) HOTELLI-, RAVINTOLA JA MATKAILUALA Hotelli ja ravintola-alan, ruokatuotanto (Haaga) Hotelli- ja ravintola-alan liikkeenjohto (Haaga) Hotel, Restaurant and Tourism Management (Haaga) Matkailu (Porvoo) Tourism (Porvoo) Turism (Porvoo) Matkailun liikkeenjohto (Haaga) Experience and Wellness Management (Haaga) MEDIANOMI (AMK) TOIMITTAJAKOULUTUS Viestintä (Pasila) LIIKUNNANOHJAAJA (AMK) LIIKUNTA Liikunta ja vapaa-aika (Vierumäki) Sports and Leisure Management (Vierumäki) Kuvio 4: HAAGA-HELIAn koulutustarjonta (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009c.) Ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtava koulutus HAAGA-HELIAssa: Liikunta-alan kehittämisen ja johtamisen koulutusohjelma (Vierumäki) Palveluliiketoiminnan koulutusohjelma (Haaga) Tietojärjestelmäosaamisen koulutusohjelma (Pasila) Yrittäjyyden ja liiketoimintaosaamisen koulutusohjelma (Pasila) DP in International Business Management (Pasila) DP in Tourism (Pasila) (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009c.) Tradenomikoulutus Liiketaloudenkoulutusohjelma, josta valmistuu tradenomeja, on tarjolla HAAGA-HELIAn neljässä toimipisteessä; Malmilla, Pasilassa, Porvoossa sekä Vallilassa. Koulutusohjelman laajuus on 210 opintopistettä ja opiskeluaika on noin 3,5 vuotta. (HAAGA-HELIA 2009d-g.) Alusta asti tradenomikoulutus on suunniteltu 2000-luvun toimintaympäristöön. Tradenomitutkinto on työelämälähtöinen liiketalouden erilaisiin asiantuntijatehtäviin valmistava 11\n18 tutkinto. Valmistuneella tradenomilla on valmiudet toimia kansainvälisessä toimintaympäristössä sekä kehittää jatkuvasti omaa työtään. (Tradenomiliitto 2009a.) Alla olevassa kuviossa (Kuvio 5) on kuvattu, millaiset valmiudet tradenomikoulutus antaa työelämää varten. Laaja-alainen ammatillinen osaaminen työskentelyyn Käytännölliset perustiedot ja taidot Teoreettiset perusteet hallinnon ja kaupan alan asiantuntijatehtävissä toimimista varten Alan kansainvälisen toiminnan edellyttämät valmiudet Hyvät viestintätaidot T R A D E N O M I Edellytykset alan kehityksen seuraamiseen ja jatkuvaan kouluttautumiseen Hyvä kielitaito Kuvio 5: Koulutuksen antamat valmiudet (Tradenomiliitto 2009a.) Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto antaa mahdollisuuden työllistyä monipuolisesti niin kotimaassa kuin ulkomaillakin kaupan, teollisuuden, palveluyritysten tai julkisen hallinnon esimies- ja asiantuntijatehtäviin. Tradenomilla on valmiudet toimia vaativissakin markkinoinnin, taloushallinnon, henkilöstöhallinnon, logistiikan, tietojenkäsittelyn tai kansainvälisen kaupan asiantuntijatehtävissä. Koulutus luo myös hyvät edellytykset oman yritystoiminnan harjoittamiselle. (Tradenomiliitto 2009a.) Opintojen tavoitteena on tuottaa liiketoimintaosaaminen, joka vastaa työelämän vaatimuksia niin kotimaisessa kuin kansainvälisessäkin toimintaympäristössä ja tuottaa valmiudet toimia liiketalouden asiantuntija-, kehittämis- ja johtotehtävissä sekä yrittäjänä. (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009d.) 12\n19 2.5.4 Osaamisalueet Tradenomin perusosaamiseen (Kuvio 6) kuuluvat työelämässä tarvittavat yleiset taidot ja valmiudet sekä laaja-alainen liiketoimintaosaaminen, jonka lisäksi opiskelija voi syventää osaamistaan valitsemallaan alueella. (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009d-g.) Itsensä kehittäminen Eettinen osaaminen Kansainvälisyysosaaminen Yhteiskuntaosaaminen ja liiketoiminta-ympäristö Yrittäjyys O S A A M I S A L U E E T Viestintä ja vuorovaikutustaidot ICT-osaaminen Menetelmäosaaminen Laaja-alainen liiketoimintaosaaminen Kuvio 6: Liiketaloudenkoulutusohjelman osaamisalueet HAAGA-HELIAssa (HAAGA- HELIA ammattikorkeakoulu 2009d-g.) Näiden osaamisalueiden lisäksi on mahdollisuus syventää osaamistaan valitsemallaan alueella ja lisäksi erikoistua myös polkuopintojen ja vapaasti valittavien kurssien kautta (HAAGA- HELIA ammattikorkeakoulu 2009d-g). Malmin ja Vallilan toimipisteissä osaamistaan voi syventää taloushallinnon, mainonnan ja yritysviestinnän, palvelujen tuotteistamisen ja markkinoinnin tai henkilöstöjohtamisen alueilla. Polkuopintoja Malmilla ovat muun muassa pankki- ja rahoitusalan polku, yrittäjyyspolku sekä IT-polku ja Vallilassa vakuutuspolku, yrittäjuuspolku, Venäjä/Baltia-polku sekä DAS-polku. (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009d, f.) 13\n20 Pasilan toimipisteessä opinnoissaan voi syventyä markkinointiin, myyntityöhön, laskentatoimeen ja rahoitukseen, logistiikkaan ja toiminnan ohjaukseen, HRM:n ja johtamiseen sekä kansainväliseen yritystoimintaan. Polkuopintoja on tarjolla myös Pasilassa, esimerkkeinä markkinointiviestintä, kaupan tai palvelualan asiantuntija tai tilintarkastaja. (HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu 2009e.) Porvoossa opintojaan voi syventää kansainvälisen kaupan ja markkinoinnin polussa Itämeren talousalueen kauppaan ja taloushallinnon polussa yrityksen toiminnan ohjaukseen. (HAAGA- HELIA ammattikorkeakoulu 2009g.) 2.6 Työelämän muutos Millainen on se yhteiskunta ja työelämä, johon opiskelijoita koulutetaan? Ammattikoulutuksessa kohtaavat yhtä aikaa traditio, nykyisyys ja tulevaisuus. Perspektiivi on valmentaa opiskelijoita kohtaamaan tulevan työn ja tulevan yhteiskunnan haasteet. (Väärälä 1995, 49.) Suomessa palvelusektori kasvaa teollisuus- ja etenkin maataloussektorin kustannuksella. Näiden sektorien sisällä teknologian kehitys johtaa työtehtävien muutokseen osaamisintensiiviseen suuntaan. Työvoiman osaaminen on uudelleenohjelmoitava yhteensopivaksi seuraavan sukupolven teknologian vaatimuksiin. Suomessa on syntynyt tilanne, jossa yhtä aikaa on työttömyyttä ja työvoimapulaa. Kun työvoima ja työpaikat eivät kohtaa puhutaan kohtaantoongelmasta. (Länsi-Suomen Lääninhallitus 2009.) Yritysten sopeutuminen kansainväliseen kilpailuun ja muutokset tuotantotavoissa ovat aiheuttaneet muutoksia työvoiman tarpeeseen. Osin kilpailukykyä on tehostettu kasvattamalla tuottavuutta muun muassa vähentämällä suorittavan työn osuutta tuotanto- ja palveluprosessissa. Osin tavoitteisiin on pyritty yritysten osaamisrakenteen muutoksella. Seurauksena on ollut muutoksia toimiala- ja ammattirakenteessa. Ammattirakenteen ja ammattien nopea muuttuminen on tuonut haasteita osaamisen ja työpaikkojen kohtaamiselle. Ammattitaito ei aina vastaa avautuvien työpaikkojen vaatimuksia. Pitäytyminen tiukasti perinteisissä miesten ja naisten ammateissa kangistaa työmarkkinoiden toimintaa ja on omalta osaltaan aiheuttamassa työvoimakapeikkoja. (Opetusministeriö 2007.) Yhteiskunnan kannalta on tärkeää, että koulutusvalinnat ovat sellaisia, että ne mahdollisimman hyvin vastaavat työvoiman tarpeeseen. Samalla koulutusvalintojen tulisi kuitenkin tukea myös opiskelijoiden henkilökohtaista kasvua ja omatahtista kehittymistä. (Opetusministeriö 2007.) 14\n21 Muutokset työmarkkinoilla eivät koske ainoastaan eri ammattien määrällisiä osuuksia ammattija toimialarakenteessa. Myös toimenkuvat ammattien sisällä ja ammattien tehtäväsisällöt muuttuvat. Osaamisen laaja-alaisuudella ja siirrettävyydellä onkin erityinen merkitys. Yhteen työpaikkaan tai edes työtehtävään sidottu osaaminen ei tule riittämään. Ammatillisesti suuntautuneen peruskoulutuksen korkea-asteella tulee perusammattitaidon lisäksi tarjota opiskelijalle niin laaja osaaminen, että se mahdollistaa työskentelyn vaihtelevissa työtehtävissä, on siirrettävissä työpaikasta toiseen, ja että se tarjoaa pohjan opiskelulle myöhemmällä iällä. Vastaavasti aikuiskoulutuksen tulee joustavasti tarjota opiskelumahdollisuuksia työelämässä olevien osaamistason nostoon sekä muutostilanteisiin toimenkuvan muuttuessa ja mahdollisuuksia alan ja ammatin vaihtoon. (Opetusministeriö 2007.) Korkea sivistystaso ja laadukas ja maksuton koulutus ovat suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan perusta. Väestön koulutus- ja osaamistasoa kohotetaan siten, että ne lähestyvät maailman kärkeä. Aikuiskoulutuksella tuetaan kansalaisten osallistumista yhteiskuntaan ja työelämään. Työelämän voidaan ennakoida muuttuvan paljon seuraavan viidenkymmenen vuoden aikana, joten koulutuksen tulee antaa vankka osaamispohja, jota voidaan käyttää muuttuvissakin olosuhteissa. Koulun tulee myös innostaa jatkuvaan oppimiseen. Ammattikorkeakoulujen tutkintojen erilaisilla sisällöillä ja painotuksilla turvataan yhteiskunnan ja työelämän osaamistarpeiden tyydyttäminen monipuolisesti. (Opetusministeriö 2007.) Koulutuksen ja työelämän tiivis yhteys on välttämätön kaikilla koulutusasteilla ja erityisesti ammatillisesti eriytyneessä koulutuksessa. Koulutuksen ja työelämän yhteistyön avulla varmistetaan, että koulutus vastaa sisällöllisesti työelämän ja yksilöiden tarpeita ja edistää tutkinnon suorittaneiden työllistymistä. (Opetusministeriö 2007.) Opiskelijoiden tulee jo opintojensa aikana orientoitua tuleviin työtehtäviin. Koulutuksen sisällöissä tulee riittävästi ennakoida työelämän osaamistarpeita, joille osaltaan luovat pohjaa korkeakoulujen ja työelämän väliset tutkimus- ja kehitystyöhankkeet. Korkeakoulujen tarjoaman koulutuksen tulee olla ajan tasalla, jotta se parhaalla mahdollisella tavalla palvelee työelämän muuttuvia osaamistarpeita. Tämä edellyttää tiivistä vuorovaikutusta työelämän, yritysten ja alueiden kanssa. Tutkintokoulutuksen rinnalla korostuvat yhä enemmän jo työelämässä olevan korkeakoulutetun väestön tarpeet. (Opetusministeriö 2007.) Mitkä tekijät muuttavat työelämää? Työelämään vaikuttavia suuria kehitysaaltoja ovat Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n mukaan seuraavat megatrendit: Toimintojen verkottuminen ja 15\n22 reaaliaikaistuminen: Meneillään on laaja verkottumisprosessi niin yrityssektorilla kuin julkisellakin, kansallisella kuin kansainvälisellä tasolla. Tietoteknologinen kehitys on tehnyt mahdolliseksi verkostojen reaaliaikaisen ohjauksen ja ohjautumisen. Reaaliaikaisuus aiheuttaa kiireen ja elämän hallintaongelmia. (Elinkeinoelämän keskusliitto 2003.) Tuotannon ja työn logistiikan keskeinen rooli sekä teknologinen kehitys: Tuotanto pirstoutuu ja työ ohjautuu sinne, missä saavutetaan kokonaisuutena paras hinta-laatu -suhde. Työ liikkuu myös verkkojen kautta. Tietoteknologisen kehityksen ohella myös materiaali-, bio- ja muut teknologiat kehittyvät nopeasti. (Elinkeinoelämän keskusliitto 2003.) Globalisoituminen ja ekokilpailukyky: Globalisoituminen on alkeellisimmillaan kansainvälisen yhteistyön sekä tuonnin ja viennin lisääntymistä. Kansainvälisistä tuotantoketjuista tulee merkittäviä talouden toimijoita. Ostokykyisen asiakkaiden vaatimuksiin sisältyy pyrkimys niin sosiaalisesti, taloudellisesti kuin ekologisesti kestävään kehitykseen. (Elinkeinoelämän keskusliitto 2003.) Työn murros ja verkkopalvelujen kasvu: Työmarkkinat ja työ pirstoutuvat ja työn muotojen väliset rajat hämärtyvät. Sähköinen kauppa, rahoitus-, opetus-, sosiaali- ja terveys- sekä hallinto- ja asiantuntijapalvelujen hoitaminen verkkojen kautta lisääntyvät merkittävästi. (Elinkeinoelämän keskusliitto 2003.) EU:n laajeneminen sekä julkisen sektorin keveneminen: Suomen yritystoiminnan kannalta EU on keskeinen markkina-alue ja toimintojen ohjaaja. EU:n luonne ja markkinat muuttuvat laajenemisen myötä. Julkisen sektorin rooli palvelujen tuottajana vähenevät ja kansalaisten oikeudet korostuvat. (Elinkeinoelämän keskusliitto 2003.) Väestön ja työvoiman ikääntyminen sekä syrjäytymisen lisääntyminen: Väestö ikääntyy koko Euroopassa. Kulutuskysynnässä painottuvat varttuneiden muuttuvat tarpeet. Seniorit voivat olla merkittävä työvoimapotentiaali. Muutokset yhteiskunnassa ja tuotannossa ovat huomattavia ja nopeita, syrjäytymisen riski kasvaa oleellisesti. (Elinkeinoelämän keskusliitto 2003.) 16\n23 3 Kvalifikaatiot Yksilötason osaamisista puhutaan monenlaisilla käsitteillä. Englanninkielisissä teksteissä käytetään usein käsitteitä skills, competencies ja capabilities. Termi skills on suomeksi lähinnä taidot, jolla viitataan johonkin erityisosaamiseen, jonka voi opettaa ja jota voi soveltaa käytännön työtehtävässä. Competencies ja capabilities useimmin käytetyt suomennokset ovat pätevyys ja kyvykkyys. Kyvykkyydellä viitataan laajempiin työelämässä tarvittaviin metataitoihin. Metataidot ovat niitä, joita työelämässä tarvitaan toimialasta ja tehtävästä riippumatta. Sana pätevyys viittaa johonkin nimenomaiseen työtehtävään liittyviin valmiuksiin. (Viitala 2005, 113,116.) Kvalifikaatio on ammatillisen osaamisen peruskäsite. Kvalifikaatio on määritelty useilla eri tavoilla. Väärälä (1995, 37) mainitsee Takalan (1983, 10) määrittelevän sen tarkoittavan yksilön valmiuksia toimia tietyllä tavalla yhteiskunnassa. Tämän mukaan ihmisen käyttäytyminen kapitalistisessa yhteiskunnassa on enemmänkin ulkonaisen käyttäytymisen tasolla tapahtuvaa olosuhteisiin alistumista kuin yksilöiden sisäisistä valmiuksista ohjautuvaa toimintaa. Kvalifikaatiot ovat Takalan mukaan käyttöarvotasoisia ominaisuuksia, jotka mahdollistavat toiminnan tietyissä konkreettisissa työprosesseissa. Ongelmana tässä määrittelyssä on se, että käsite jää ominaisuuden tasolle, valmiuksiksi ja pätevyydeksi ottaa osaa yhteisölliseen toimintaan. Järvelä-Hartikainen taas määrittelee kvalifikaation työvoimaan liittyväksi potentiaaliksi, jonka työn erityinen laatu tekee tarpeelliseksi. Koska se on potentiaali, se voi tulla käytetyksi tai jäädä käyttämättä riippuen työntekijän, työprosessin ja työkollektiivin suhteista ja yhteensopivuudesta. (Väärälä 1995, 38.) Viitalan (2005, 115) mukaan kvalifikaatiot, tai käytännössä useimmin ilmaistuna osaamiset, koostuvat tiedoista, taidoista ja asenteista sekä motivaatiosta. Asenne on melko pysyvä, sisäistynyt ja hitaasti muuttuva reaktiovalmius, joka heijastaa yksilön arvostuksia. Motivaatio on lyhytaikainen ja liittyy yleensä vain tilanteeseen kerrallaan. Se antaa toiminnalle suunnan ja voiman. Kvalifikaatiot nähdään tietoina ja taitoina, joita ihmiset hankkivat koulutuksessaan ja elämäntoiminnoissaan ja käyttävät niitä työssään ja elämässään. On kuitenkin tärkeää havaita se, että nämä ominaisuudet eivät ole vain yksilön ominaisuus, vaan kyseessä on suhde yksilön ja työn yhteiskunnallisesti muodostuneiden ehtojen välillä, jotka yksilö kohtaa valmiiksi muodostuneina. Kvalifikaatio ei siis ole kunkin yksilön mielivaltaisesti hankittavissa oleva ominaisuus vaan 17\n24 se on siinä mielessä yhteiskunnallinen ominaisuus, että se on yksilön omaksuttavissa vain työprosessin olemassa olevien ehtojen puitteissa. Nämä ilmenevät yksilölle kvalifikaatiovaatimuksina. (Väärälä 1995, 38.) 3.1 Koulutus kvalifikaatioiden tuottajana Koulutuksen suunnittelussa kvalifikaatiovaatimukset ovat edustaneet avainkäsitettä, jolla työelämän vaatimuksista on pyritty johtamaan koulutustavoitteet. Niin arki- kuin teoreettisessakin keskustelussa tämä on tuottanut teesejä siitä, kuinka koulutus on työelämästä jäljessä ja kuinka liittää se tiiviimmin työelämään. (Väärälä 1995, 38.) Koulun kvalifioivaa tehtävää voidaan lähestyä tarkastelemalla yhteiskunnallisten instituutioiden suhteita. Koulun suhdetta työelämään on kuvattu kolmen suhteellisen autonomisen järjestelmän vuorovaikutuksena, joita ovat työmarkkinat, koulutus ja tuotanto. Ne ovat toisaalta eriytyneet toisistaan, mutta niiden riippuvuus on kasvanut. Koulutusprosessi joutuu yhä enemmän ristipaineisiin kasvatuksellisten, työmarkkinapohjaisten ja tuotannollisten tavoitteiden kanssa. (Väärälä 1995, 40.) 3.2 Kvalifikaatioiden tyypit Kvalifikaatiotyypit voidaan jakaa viiteen eri osaan, jotka kaikki ovat yhteydessä toinen toisiinsa. Tuotannolliset kvalifikaatiot tarkoittavat yksilöllisiä teknisesti painottuvia ammatillisia taitoja, tietoja ja pätevyyksiä, joiden varassa henkilö pystyy hoitamaan sisällöllisesti omaa työtään. Ne koostuvat alaa koskevasta teoreettisesta tiedosta, keskeisten menettelytapojen ja työkalujen tuntemuksesta ja soveltamisen taidoista sekä alan kehityksen ja tilan tuntemuksesta. Tuotannollis-tekniset taidot ovat niitä, joihin useimmiten erikoistutaan koulutuksen ja uravalintojen kautta. Nämä kvalifikaatiot voidaan liittää erityisesti työprosessin teknisiin ehtoihin ja kvalifikaatiovaatimuksiin. (Väärälä 1995, 44; Viitala 2005, 116, 119.) Normatiivinen eli motivaatiokvalifikaatiot ymmärretään suhteellisen pysyvinä henkilökohtaisina ominaisuuksina, kuten motivoituneisuutena, oma-aloitteisuutena, proaktiivisuutena ja luottamuksena omaan pysyvyyteen. Ilman sitoutumista ja vastuullista itseohjautuvuutta ei työ juuri enää ole mahdollista. Orientoituminen muuttuviin työmarkkinoihin, työorganisaatioihin ja muuttuvaan työhön kasvaa pätevyydeksi. Motivoituminen on yhä enemmän kykyä erotella ja suhteuttaa omaa sitoutumista itse työhön., kykyä säädellä omaa lojaliteettiaan työorganisaatiolle 18\n25 ja kykyä säädellä omaa suostumustaan suhteessa työn haasteisiin. (Väärälä 1995, 44 45; Viitala 2005, 118.) Mukautumiskvalifikaatiot tarkoittavat työhön sopeutumisen ja suostumisen peruskysymyksiä, joihin jokaisen työntekijän on jossakin määrin alistuttava. Näitä ovat muun muassa työkuri, työaika, työyhteisö ja tunnollisuus. Ammattikoulutuksessa mukautumista on pidetty tärkeänä opittavana alueena. (Väärälä 1995, 44.) Sosiokulttuurisilla kvalifikaatioilla tarkoitetaan työntekijän vuorovaikutustaitoja, kykyä tunnistaa toisen tunnetiloja ja ristiriitojen ratkaisukykyä. Sosiokulttuurinen kyvykkyys ratkaisevat sen, kuinka henkilö onnistuu toimimaan erilaisissa vuorovaikutussuhteissa. Se määrittelee myös sitä, miten ihminen kykenee ymmärtämään, ohjaamaan ja motivoimaan muita ja miten hän pystyy yhteistyöhön niin yksilö- kuin ryhmätasollakin. Tähän liittyy pätevyys käyttää toisten osaamista oman osaamisen tukena ja oman oppimisen lähteenä. Työntekijöiden kyky kommunikoida asiakaskunnan kanssa nousee tärkeäksi menestystekijäksi monessa organisaatiossa. Moderni työelämä korostaa vuorovaikutuksen ja roolinottokyvyn taitoja, suhteuttamisen kykyä ja sosiaalista kyvykkyyttä. (Väärälä 1995, 45 46; Viitala 2005, 117.) Innovatiiviset kvalifikaatiot tarkoittavat rutiineista poikkeavia toimintoja, joilla työprosessin kehittäminen tulee keskeiseksi. Innovatiiviset kvalifikaatiot rakentuvat muun muassa seuraavista tekijöistä: a) systeeminen suhde omaan työhön, suhteuttamisen taito, jolla työntekijä näkee oman työnsä merkityksen, b) historiallisuus eli kyky nähdä oma työnsä ja koko työprosessi jatkuvasti muuttuvana ja kehityksellisenä toimintana, c) kohteenmukaisuus eli kyky analysoida työnsä perustekijöitä ja erityisesti työn muuttuvaa kohdetta sekä kyky kehittää uusia välineitä muuttuvien haasteiden mukaisesti ja d) kyky jatkuvaan oppimiseen ja ammattitaidon joustavaan kehittämiseen. (Väärälä 1995, ) Kvalifikaatiot eivät ole vain työntekijöille ulkoapäin määräytyviä vaatimuksia ja ehtoja eivätkä vain yksilön ominaisuuksia, vaan suhde yksilön ja työn yhteiskunnallisesti määräytyvien ehtojen välillä. Ammattiin opiskellessa kohtaa enemmän tai vähemmän valmiina annetut työelämän kvalifikaatiovaatimukset, mutta samalla omalla toiminnallaan osallistutaan työmarkkinoiden välityksellä niiden tuottamiseen. Toiminnalla tuotetaan suostumus kvalifikaatioehtoihin. (Väärälä 1995, 47.) Koulu kvalifioi työmarkkinoille, jota kautta välittyvät työn vaihtoarvosuhteet koulun ja työelämän välillä. Koulun sidos työelämään työmarkkinoiden välityksellä tuo yhteiskunnan ristiriidat 19\n26 koulun sisäisiksi ristiriidoiksi. Opettaja kvalifioi oppilaita työmarkkinoille ollen samalla itse osa työmarkkinoita ja yhteiskunnallisesti määräytyvää työprosessia. Koulun kvalifiointitehtävää on tutkittava problematisoimalla paitsi opetussuunnitelma niin myös toimintatapa. Toimintatavan problematisointi ohjaa kysymyksenasetteluun koulun sisäisen toimintatavan ristiriitojen analyysiin, jotka jo sinällään ilmentävät koulun kehittämisen potentiaaleja ja tarpeita. (Väärälä 1995, 48.) Käytännössä tämä tarkoitta sitä, että uuden tyyppisessä murroksessa ihmisten pätevyydet ja kvalifikaatiot joutuvat uudenlaisiin suhteisiin; koko yhteiskunnan kehitys luo uusia haasteita ihmisten elämäntavalle, ihmisten elämäntavan muutokset liittyvät työmarkkinoiden toimintatavan muutoksiin sekä työprosessin tekninen kehitys, automaatio ja työn sosioteknisen järjestelmän kehitys luovat uuden ympäristön kvalifikaatiohaasteille ja niiden käyttömahdollisuudelle. (Väärälä 1995, 48.) 3.3 Työelämäkvalifikaatiot Työelämäkvalifikaatioilla tarkoitetaan työssä ja työorganisaatiossa tarvitsemia valmiuksia. Ne voivat olla koulutuksessa, työssä ja muissa sosiaalisissa ympäristöissä kehittyneitä valmiuksia sekä persoonallisia ominaisuuksia. (Viitala 2005, 114.) Työ- ja elinkeinotoimiston verkkosivuilla olevista avoimista työpaikkailmoituksista, joissa pääasiassa etsitään kaupallisen koulutuksen saaneita työnhakijoita, voidaan huomata useita yhteneväisyyksiä koskien vaatimuksia työnhakijoilta. Alla olevaan kuvioon (Kuvio 7) on koottu ne vaatimukset, jotka useimmiten toistuvat avoimissa työpaikkailmoituksissa Työ- ja elinkeinotoimiston verkkosivuilla. 20\n27 ATK-taidot Kielitaito Kirjanpito-ohjelmien hallinta Tiimityöskentelytaidot Työkokemus Joustavuus Raporttienlaadinta /tulkinta Ko. alan tuntemus K V A L I F I K A A T I O T Vuorovaikutustaidot Tilinpäätöstaidot Numerotarkkuus Analysointikyky Paineensietokyky Matkustusvalmius Kuvio 7: Työnhakijoiden kvalifikaatiovaatimukset (Työ- ja elinkeinotoimisto 2009) Näiden ilmoitusten perusteella monipuolinen kielitaito on välttämätön tai se katsotaan eduksi työpaikkaa täytettäessä. Erityisesti englanti ja ruotsi nousevat esille, mutta myös muita kieliä, kuten saksa ja venäjä, tarvitaan työelämässä. Kielitaitojen lisäksi atk-taitoja vaaditaan työnhakijoilta. Atk-taidoista yleinen osaaminen sekä MS Officen hallinta katsotaan tarpeellisiksi taidoiksi. Näiden lisäksi erilaisten muiden ohjelmien ja järjestelmien, kuten Navisionin tai SAP:n, osaaminen katsotaan eduksi. (Työ- ja elinkeinotoimisto 2009.) Edellä mainittujen ominaisuuksien lisäksi hakijoilta vaaditaan lisäksi paineensietokykyä, joustavuutta, vuorovaikutus- ja tiimityöskentelytaitoja. Myös numerotarkkuutta, tilinpäätöstaitoja sekä raporttien analysointikykyä toivotaan usein hakijoilta. Avoimia työpaikkoja täytettäessä työnhakijoiden työkokemusta sekä kyseisen alan tuntemusta pidetään tärkeinä kriteereinä. (Työ- ja elinkeinotoimisto 2009.) 21\n28 4 Vaikuttavuus ja ura-ohjautuvuus Koulutus vaikuttaa jo pelkällä olemassaolollaan muuhun yhteiskuntaan. Suomalaisista lähes joka neljäs toimii päätoimisesti koulutusjärjestelmän piirissä, opettajana, opiskelijana tai tukitehtävissä. Useisiin julkisiin tehtäviin sekä säädettyihin ammatteihin vaaditaan muodollinen tutkinto, jonka katsotaan takaavan ammattitaidon. (Raivola 2000, 178.) Ura-ankkurit sisältävät motiiveja, tavoiteltavaa pätevyyttä, jo kertynyttä osaamista sekä ihmisen itse tärkeiksi katsottavia arvoja. Ura-ankkuri on hyvin käytännöllinen työkokemuksen, ammattitaidon, motiivien ja arvojen yhdistelmä, joka on tulkittuna ajateltavissa yksilölle tärkeäksi kiinnikkeeksi. (Salminen 2005, 111.) 4.1 Koulutuksen vaikuttavuus Vaikuttavuus voidaan aloittaa lukutaidon sekä muiden perusvalmiuksien luomisesta ja edetä yksilön persoonallisuuden, elämänuran sekä yhteiskunnallisen kasvun edistämisen kautta moniin erilaisiin yksilöille koulutuksesta lyhyellä sekä pitkällä aikavälillä koituviin positiivisiin seurauksiin. Samalla tavalla on ollut mahdollista osoittaa koulutuksen merkitys yhteiskunnalle kokonaisuutena ja sen keskeisille osajärjestelmille. (Vaherva 1983, 168.) Mitä kaikkea vaikuttavuus voi olla? oikeiden asioiden tekemistä oikealla tavalla tarpeiden tyydyttämistä tavoitteiden saavuttamista muutosta kykyä tyydyttää asiakkaiden tarpeita, odotuksia ja tavoitteita kykyä toimia vallitsevien yhteiskunnallisten arvojen mukaisesti vähemmän ja parempia töitä mukavampi tapa toimia mainetta ja kunniaa kykyä auttaa muita ja tehdä asioita yhdessä vähemmän virheitä ja enemmän iloa 22\n29 innostusta, laatua ja osaamista (Lyytimäki & Miettinen 2008, 9.) Koulutuksen vaikuttavuudella usein tarkoitetaan toiminnalla tavoiteltavaa, positiivista koulutuksen onnistumista ja sen tavoitteiden ja tehtävien (funktioiden) täyttymistä. Suuressa osassa suomalaista kirjallisuutta sekä tutkimusta, koulutuksen vaikuttavuus kuvataan yleisimmin oppimistavoitteiden ja "oppimisnäyttöjen" vastaavuudeksi eli vaikuttavuus viittaa siis tavoitteiden saavuttamisen tai toteutumisen asteeseen. Vaikuttavuus ei kuitenkaan ole näin yksinkertainen ja yksiselitteinen ilmiö. Tavoitteisiin sekä niiden asettamiseen liittyy useita ongelmia. Yksi on se, että opetus voi tuottaa oppimistuloksia, vaikka koulutukselle asetetut tavoitteet eivät välttämättä toteutuisikaan. Asiat on tehty oikein, mutta ne eivät ole oikeita asioita. Ongelma on voinut olla myös se, että tavoitteet ovat olleet huonosti määriteltyjä tai ristiriitaisia sekä kiistanalaisia. Vaikuttavuudessa on siis syytä erottaa välittömät oppimisvaikutukset eli tuotokset sekä niillä aikaansaatavat oppilaitoksen ulkopuoliset vaikutukset eli tulokset. Tämän vuoksi olisi johdonmukaista tuloksellisuusindikaattoreita rakennettaessa sisällytettävä mittaimeen nimenomaan tuloshavaintoja. (Raivola, Valtonen & Vuorensyrjä 2000, 12.) Vaikuttavuus voidaan nähdä myös tarpeiden tyydyttämisenä. Nämä tarpeet voivat olla joko yksilöllisiä tai yhteiskunnallisia. Koulutuksen vaikuttavuudesta puhuttaessa voidaan erottaa kaksi edellä mainittua näkökulmaa: vaikuttavuus yhteiskunnallisena ja poliittisena järjestelmien toimivuutena ja niiden tuloksellisuutena, sekä yksilön hyvinvointia tuottavana ja lisäävänä asiakastyytyväisyytenä. Tavoitteena on, että toimiva järjestelmä tuottaa lisäarvoa asiakkaan hyvinvoinnille. (Raivola ym. 2000, 12.) Koulutuksen vaikuttavuustarkastelun käsitteitä Koulutuksen vaikuttavuustarkastelun käsitteille, vaikuttavuus, tehokkuus, taloudellisuus, laatu, tuottavuus, tuloksellisuus, kannattavuus, on annettu erilaisia merkityksiä sekä sisältöjä tieteenja hallinnonalasta riippuen. Käsitteille rakennetut mallit eroavat myös toisistaan merkittävästi. Käyttämällä ja painottamalla tiettyjä käsitteitä saadaan joko tietoisesti tai tiedostamatta tuoda esille käsitteitä käytävän tahon arvonäkemyksiä, toiminnan filosofiaa sekä toiminnan painopiste- ja kehittämisalueita. (Raivola ym. 2000, 11.) Vaikuttavuusmalleilla sekä alakäsitteillä on haluttu kiinnittää huomiota myös erilaisiin arviointinäkökulmiin sekä oikeina pidettyihin teorioihin (evaluaatioparadigmoihin). Eri hallintosekto- 23\n30 reilla on vaihtelevia tapoja arvioida toimintaansa ja tehdä johtopäätöksiä toiminnan tuloksista. Tuloksellisuuden ulottuvuuksia voidaan muuttaa tarpeen mukaan, mikäli esille tulee uusia, tarpeellisia arvioinnin näkökulmia. Eräänlaiseksi perus- tai pohjamalliksi on muodostunut Englannissa 1980-luvun alussa arviointiohjaukseen omaksuttu "neljän laatikon" malli (Kuvio 8), joka palvelee "löysät pois" ja "vastiketta rahalle" ajattelua. Perusmallin puutteena on toimintaprosessien jättäminen ulos mallista, jolloin "throughput" eli suoritusteho jää mustaksi laatikoksi, jonka laatutarkastelu jää analyysin ulkopuolelle. (Raivola ym. 2000, 12.) Kuvio 8: Neljän laatikon malli (Raivola ym. 2000, 12) Vaikuttavuus-käsitteistöä laajentamaan tarvitaan laadun käsite, vaikka tämä harvoin otetaan mukaan eri malleihin. Tämä luultavasti siksi, että laatu on koettu hankalaksi käsitteeksi; on muun muassa mietitty, onko sille mahdollista muodostaa tunnuslukuja ja mitata sitä. Laadun arvioiminen sekä mittaaminen on tehty yksilötasolla itsearviointina tai yhteisesti koko organisaation itsearviointina. Laadun arviointi voi olla vertaisarviointia tai benchmarkingia. Laatua voidaan selvittää myös erilaisilla analyyseilla sekä tutkimuksilla. Muista koulutuksen vaikuttavuus-käsitteistöön kuuluvista käsitteistä poiketen laadun käsite harvoin ymmärretään suhdekäsitteenä eikä se ole syysuhteessa tai ajallisessa yhteydessä muihin vaikuttavuus-käsitteisiin. Laatua ei voida kuitenkaan sivuuttaa koulutuksen vaikuttavuudesta puhuttaessa, koska sen käsite kuuluu sisäänrakennettuna osana kaikkiin koulutuksen vaikuttavuus-käsitteistön käsitteisiin. Voidaan esimerkiksi puhua panosten laadusta, prosessien laadusta ja tuotoksen laadusta. Omaksumallamme laatunäkemyksellä pyrimme vakuuttamaan itsemme, ammattiyhteisömme, esimiehemme tai asiakkaamme toimintamme relevanttisuudesta. (Raivola ym. 2000, ) Keskeinen käsite koulutuksen vaikuttavuustarkastelussa, onkin relevanssi. Relevanssilla tarkoitetaan tarkoituksenmukaisuutta, käyttöön sopivuutta, hyödyllisyyttä sekä mielekkyyttä: miten koulutus vastaa toisaalta yhteiskunnan ja toisaalta yksilöiden ja toisaalta organisaation odotuksiin ja tarpeisiin. Tähänkin näkökulmaan liittyy kiinteästi ajatus erilaisista arvolähtökohdista, kuten kenelle koulutuksen tulee olla tarkoituksenmukaista ja ketä sen tulee palvella ja miksi. Koulutuksen vaikuttavuus voidaan siis määritellä yksilön ja yhteisön oppimisen tuotosten avul- 24\n31 la syntyväksi yksilölliseksi, organisatoriseksi tai yhteiskunnalliseksi relevanssiksi eli tarkoituksenmukaisuudeksi, käyttöön sopivuudeksi, hyödyllisyydeksi ja mielekkyydeksi. (Lyytimäki & Miettinen 2008, 12.) Alla olevassa kuviossa (Kuvio 9) on selkeytetty edellä mainittua ajatusta vaikuttavuutta yhteiskunnan, yksilön sekä organisaation kannalta sekä pyritty näyttämään vaikuttavuuden moninaiset tasot. (Raivola ym. 2000, 17.) VAIKUTTAVUUS YHTEISKUNTA ORGANISAATIO YKSILÖ työttömien määrä uusi osaaminen uudet työpaikat osaava työvoima työllistyminen kehittyminen vanha työpaikka uusi työpaikka oppiminen elämänhallinta elämäntilanne Kuvio 9: Vaikuttavuuden ilmeneminen monella tasolla (Lyytimäki & Miettinen 2008, 11) Koulutuksen vaikuttavuuden tutkimuksen viitekehyksessä on pyritty luomaan tulkinta, eräänlainen organisaatio-, konteksti- sekä yksilötason yhdistävä kehys (Liite 1). Tällä kehyksellä on haluttu tuoda esiin koulutusvaikutusten synnyn prosessinomaisuutta sekä monitahoisuutta. (Raivola ym. 2000, 15.) Vaikuttavuustutkimuksella on kaksinainen tehtävä. Sen tulisi paljastaa kaksi sisäkkäistä tuotantofunktiota. 1. Minkälaisia oppimistuloksia koulutusprosessi tuottaa ja missä prosessiin kuuluvilla ja konstekstuaalisilla tekijöillä eroja oppimisessa voidaan selittää. 2. Missä määrin opittu siirtyy opiskelutilanteiden ulkopuoliseksi hyödyksi oppijalle itselleen, hänen toimintayhteisölleen ja niiden välityksellä koko yhteiskunnalle. (Raivola 2000, 190.) Koulutuksen vaikuttavuus on määriteltävissä funktionaalisesti: missä määrin koulutuksen tulokset vastaavat sille asetettuja ihanteita ja päämääriä, jotka ovat konkretisoitavissa yksilöiden ja yhteiskunnan odotuksina. Yhteiskunnallisten laitosten sekä instituutioiden olemassaolo perustuu niiden odotettuihin sosiaalisiin vaikutuksiin. Nämä odotukset pyritään liittämään opetussuunnitelmiin opetuksen sekä koulutuksen tavoitteina, jolloin funktionaalinen vaikuttavuus 25\n32 voidaan määritellä tarkemmin ilmaistujen tavoitteiden sekä saavutettujen tulosten vastaavuutena. (Raivola 2000, 195.) Vaikuttavuuden arvioinnin näkökulmat Koulutuksen vaikuttavuuden arviointia voidaan toteuttaa useasta eri näkökulmasta. Vaikuttavuutta arvioivat paitsi koulutuksen käyttäjät eli opiskelijat itse myös koulutuksen toteuttajat eli kouluttajat, koulutusorganisaatiot sekä toimeksiantajat eli yritykset, organisaatiot ja yhteiskunta (Kuvio 10). (Lyytimäki & Miettinen 2008, 14.) Toteuttajat (Kouluttajat) Kehittymisen ja oppimisen tukeminen (merkityksellisyys) Toimeksiantaja (Yhteiskunta, yritys) Kontrollointi ja valvonta (tuloksellisuus) Käyttäjät (opiskelija) Tulosten hyödyntäminen (relevanssi) Kuvio 10: Vaikuttavuuden arvioinnin näkökulmat (Lyytimäki & Miettinen 2008, 14) 4.2 Ura-ankkurit Käsitteen ura-ankkurit on kehittänyt yhdysvaltalainen professori Edgar Schein. Ankkuriajatus syntyi siitä, miten esimiesvastuu, asiantuntijuuden syventäminen tai yrittäjyys vetää puoleensa eri ihmisiä. Ankkuri ei siis tarkoita paikalleen jämähtämistä tai urautumista, vaan pikemminkin vetovoimaa. (Salminen 2005, 111.) Edgar Schein on luokitellut ura-ankkurit yhdeksään eri ryhmään. Ne ovat tärkeitä yksilön osalta tietyn ajan, mutta saattavat muuttua painoarvoltaan muun muassa iän ja elämäntilanteen mukaan: 26\n33 1. asiantuntijapätevyys 2. esimiespätevyys ja johtaminen 3. itsenäisyys 4. työsuhteen turvallisuus 5. paikkakuntaan sitoutuminen 6. yrittäjyys 7. omistautuva palvelu 8. aito haasteellisuus 9. elämänalueiden kokonaisuus. Kaikki ankkurit saattavat vaikuttaa jossakin määrin jokaiseen ihmiseen, mutta yleensä on yksi ankkuri, joka on muita tärkeämpi. (Salminen 2005, 112.) 1. Asiantuntijapätevyys Joillekin henkilöille on tärkeää päästä käyttämään itsensä ja muiden hyväksi heidän omia erityislahjakkuuksiaan. He tuntevat motivoituvansa siitä, että tietävät olevansa oman alansa päteviä asiantuntijoita. Jos mainitut osaajat siirtyvät toisiin tehtäviin, he saattavat huomata olevansa vähemmän hyviä ja myös heikommin motivoituneita. He kaipaavat takaisin sellaisiin vastuutehtäviin, joiden tekemisestä ja osaamisesta he nauttivat. Asiantuntijalle urakehitys ei ole hierarkkista ylenemistä, vaan eteneminen voi olla esimerkiksi nykyiseen tehtävään sisältyvää vastuun laajenemista. (Salminen 2005, 113.) 2. Esimiespätevyys ja johtaminen Vaikka asiantuntijakin voi olla johtaja, jotkut haluavat työkokemuksen karttuessa johtaa muita ihmisiä. Heillä on pätevyys ja halu edetä sellaiselle tasolle, jossa heidän päätöksillään on suora vaikutus organisaation tai yksikön menestymiseen. (Salminen 2005, 114.) Johtamisvastuusta kiinnostuneet ja siihen pystyvät esimiehet arvostavat sellaista osaamista ja kokemusta eri toiminnoista, joka pätevöittää yleisjohtajaksi. Esimiehet tarvitsevat myös kolmenlaista erityispätevyyttä, joita ovat: - Ihmissuhdetaidot. Ne ovat kykyä vaikuttaa ihmisiin, johtaa, käsitellä, ohjata ja valvoa ihmisiä tavoitteiden saavuttamiseksi. - Analyyttiset kyvyt. Ne ovat kykyä tunnistaa, analysoida, pelkistää ja ratkaista ongelmia myös sellaisissa tilanteissa, joissa epävarmuus on olemassa ja jäytämässä päätöksentekoa. 27\n34 - Tunnehallinta. Ne sisältävät henkistä voimaa, jota ihmissuhdekysymykset ja kriisit pikemminkin vauhdittavat kuin uuvuttavat tai heikentävät. Ne ovat kykyä kantaa suurta vastuuta niin, että toimintakyky säilyy. (Salminen 2005, 114.) 3. Itsenäisyys Jotkut kokevat olevansa omatoimisia ja itseohjautuvia, joten heillä on voimakas tarve toteuttaa asioita omalla tavallaan, omassa tempossaan ja omien pelisääntöjensä mukaisesti. He valitsevat mielellään itsenäisyyttä, omatoimisuutta ja itseohjautuvuutta ruokkivia työvaihtoehtoja, jossa voi muovata itsensä muotoisen paikan, jonkinasteisen vapaan toimijan freelance-olotilan. Itsenäiselle henkilölle työ saa sisältää selkeästi asetettuja tavoitteita, mutta toimintavapauden niiden saavuttamiseksi pitää olla suuri. Tärkeiksi muodostuvat työstä tulevat tunnustukset tai ammatilliset palkinnot, jotka lisäävät henkilön omaa markkina-arvoa ja joista hänelle voi olla henkilökohtaista hyötyä. (Salminen 2005, 115.) 4. Työsuhteen turvallisuus Joillekin on erityisen tärkeää, että he saavat työnsä ja uransa organisoiduksi siten, että he voivat kokea turvallisuutta ja tulevat tapahtumat ovat heille ennakoitavissa. Turvallisuus päämotiivina ohjaa ja jopa rajaa henkilön tekemiä uravalintoja. Nämä ihmiset valitsevat usein työpaikakseen sellaisia organisaatioita, joissa on turvatut työsuhde-edut, jotka ovat vahvoja ja vakavaraisia ja joissa ei ole irtisanomisia niin paljoin kuin muissa yrityksissä. (Salminen 2005, 116.) 5. Paikkakuntaan sitoutuminen Yksi laji turvallisuusmotiivia ja -ankkuria on paikkakuntaan sitoutuminen. Tämä ilmenee pitäytymisenä tietyllä maantieteellisellä alueella, jolta ei tahdo muuttaa ainakaan kovin kauas. Muuttohaluttomuus voi merkitä jo saavutettua mukavuusetua tai omille juurilleen, mieltymyspaikoilleen tai tuttujen, turvallisten ihmissuhteiden verkostoon asettautumista. (Salminen 2005, 117.) 6. Yrittäjyys Ihmiset joiden päämotiivi on yrittäminen, alkavat monesti hakea omaa polkuaan jo melko varhain. Näillä henkilöillä on kyky ja vahva motiivi osoittaa ympäristölle ja itselleen, että he menestyvät luovan ideansa tai vahvan näkynsä toteuttajina. Yrittäjäyksilöt haluavat luoda ja rakentaa, mutta he saattavat myös kyllästyä, kun toiminta vakiintuu. Tärkeimpiä asioita yrittäjyyteen ankkuroituville ovat usein vaikutusvalta ja omistaminen sekä henkilökohtainen näkyvyys. Yrittäjähenkinen ihminen voi menestyä myös suuremmissa organisaatioissa, kunhan hänelle riittää luovia haasteita ja todellista valtaa toimia yrittäjän tavoin. Yrittäjähenkisen työntekijän johtaminen vaatii erityistaitoja. (Salminen 2005, 118.) 28\n35 7. Omistautuva palvelu On yksilöitä, joiden uravalintaa ohjaavat heidän omat perusarvonsa. Heidän uravalintansa perustuvat siihen, että he haluavat tavalla tai toisella parantaa maailmaa, ihmistä tai yhteiskuntaa. Tällaisia ammatteja ovat esimerkiksi lääkäri, opettaja, sairaanhoitaja ja niin edelleen. Kaikkien palveluammateissa olevien ihmisten päämotivaatiotekijät eivät ole palvelemista tai hyvän asian puolesta toimimista. Näitä ihmisiä voivat ohjata myös asiantuntijapätevyyden motiivit, itsenäisyyden tai riippumattomuuden motiivit tai turvallisuuden tarve. Omistautuvaan palveluun suuntautuville ihmisille on tärkeää, että työn merkitys näkyy ja että he saavat työstään tunnustusta. He hakeutuvat ympäristöön, joka on sopusoinnussa heidän itsensä ja arvojensa kanssa. (Salminen 2005, 119.) 8. Aito haasteellisuus Haasteet ohjaavat voimakkaasti joidenkin uravalintoja. He määrittelevät menestymisen esimerkiksi siten, että se on vaikeiden esteiden ylittämistä, monimutkaisten ongelmien ratkaisemista tai pätevien kilpailijoiden tai omien henkilökohtaisten ennätysten voittamista. Mikäli haasteellisuus on henkilön pääankkuri, on tärkeää, että työ antaa henkilölle jatkuvasti mahdollisuuden testata itseään. Muutoin hän kyllästyy helposti. Haasteellisuutta kaipaavat henkilöt ovat voimakkaasti motivoituneita kehittämään sekä itseään että asioita. Ura, joka mahdollistaa kilpailuvietin kehittämisen, on tällaiselle ihmiselle erittäin tärkeää. (Salminen 2005, 120.) 9. Elämänalueiden kokonaisuus Ihmiset, joiden päämotivoijana on elämänalueiden kokonaisuus, haluavat elämisen kokonaisuudelta tasapainottavaa joustavuutta enemmän kuin mitään muuta. He haluavat yhdistää omat henkilökohtaiset tarpeensa, harrastuksensa, perheensä ja läheistensä tarpeet sekä työuransa. Elämänalueiden kokonaisuutta painottava henkilö on valmis toimimaan organisaatiossa hyvin pitkälle organisaation ehdoilla edellyttäen, että joustavia, hänelle tarpeellisia uusia mahdollisuuksia on tarjolla kulloinkin sopivana ajankohtana tai tietyissä elämän muutoksissa. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi osa-aikatyötä, sapattivapaata, hoitovapaata, joustavia työaikoja tai muuta sellaista. (Salminen 2005, 121.) Ura-ankkureista tärkein muodostuu jokaiselle sen mukaan, mistä ei voi luopua ja mistä pitää tiukasti kiinni. Ura-ankkurien järjestykseen asettaminen antaa suuntaa, mitkä ankkurit korostuvat eniten ja mitkä puolestaan painottuvat vähiten. (Salminen 2005, ) 29\n36 5 Tutkimusmenetelmät Tutkittavan asian luonne sekä tutkimuksen tavoite vaikuttivat tutkimusmenetelmän valintaan. Tutkimuksen perusjoukko oli suuri, kaikki HAAGA-HELIAsta 2007 valmistuneet, jonka johdosta tutkimusmetodina käytettiin kvantitatiivista eli määrällistä tutkimusta. Tutkimus toteutettiin lähettämällä sähköpostiin linkki kyselylomakkeeseen, johon vastattiin anonyymisti. Sähköinen kyselylomake koettiin hyväksi, koska vastausten saaminen on nopeaa sekä vastaaminen ja tulosten kerääminen on helppoa. Myös virheiden mahdollisuus vähentyy, kun tulokset käsitellään sähköisesti ilman manuaalista näppäilyä. Sähköinen kyselylomake mahdollistaa myös uusintakyselyn helposti, mikäli vastauksia ei ensimmäisellä kerralla saada tarpeeksi. Sähköisen lomakkeen käyttö on myös taloudellisesti kannattavampaa kuin paperilomakkeiden lähettäminen. Vastaajan anonyyminä pysyminen on taattu verrattaessa esimerkiksi haastattelututkimukseen. Toimeksianto saatiin HAAGA-HELIAn laatupäällikkö Juha Lindstedtiltä joulukuussa Kyselylomake (Liite 2) suunniteltiin yhdessä Lindstedtin kanssa tammi-helmikuussa Kysely laadittiin pääasiassa toimeksiantajan tarvitsemien tietojen pohjalta. Lomakkeen ollessa valmis suomeksi, se lähetettiin sekä ruotsin- että englanninkielenkääntäjille. Kyselylomake siirrettiin Digium-ohjelmaan, jossa sitä testattiin viikon ajan koehenkilöillä. Onnistuneen testauksen jälkeen huhtikuun lopussa saatekirje (Liite 3) sekä kyselylomake kolmella kielellä (suomi, ruotsi ja englanti) toimitettiin Jukka Väyryselle alumnitoimistoon. Hän laittoi kyselyn kaikille HAAGA-HELIAsta 2007 valmistuneille. Yhteensä kysely lähetettiin 1016 henkilölle, josta 763 oli tradenomeja. Aikaa kyselyn vastaamiseen annettiin kaksi viikkoa (14 vuorokautta). Siihen mennessä vastanneita oli 204. Pienen vastausprosentin vuoksi lähetettiin muistutuskirje (Liite 4) ja vastausaikaa pidennettiin kaksi viikkoa (14 vuorokautta). Vastaajia yritettiin aktivoida pienillä tuotepalkinnoilla. Tämän jälkeen vastaajia kaiken kaikkiaan saatiin 225, joista 114 oli tradenomeja. Koko vastausprosentiksi näin ollen saatiin 22,15 ja tradenomien vastausprosentiksi tuli noin\n37 5.1 Aineiston käsittely ja analysointi Tutkimuksen vastaukset siirrettiin Digiumista Exceliin, jossa ne rajattiin koskemaan pelkästään tradenomeja. Excelistä tulokset siirrettiin SPSS for Windows ohjelmaan, jolla toteutettiin aineiston tarkempi analysointi ja tulkinta. Aineisto käsiteltiin kysymys kysymykseltä kyselylomakkeen kanssa samassa järjestyksessä. Kysymykset 1-9 käsittelevät vastaajien taustatietoja ja kysymykset koskivat nykyistä elämäntilannetta. Kohdat 13 ja 14 käsittelevät koulutuksen ja työelämän vastaavuutta. Opintojen hyödyllisyyttä käsitellään kysymyksissä Kysymys 18 käsittelee Diploma Supplementia, joka otettiin mukaan kyselyyn toimeksiantajan pyynnöstä. Kyseistä kysymystä ei käsitellä tarkemmin tässä raportissa. Loput kysymykset, 19 23, käsittelevät tulevaisuuden suunnitelmia. Kyselylomakkeesta on tehty peittomatriisi (Taulukko 1), jonka avulla kuvattiin kyselylomakkeen kysymysten ja tutkimusongelmien välistä yhteyttä ja kattavuutta. Tilastotieteen teoriassa muuttujat jaotellaan jatkuviin muuttujiin ja diskreetteihin muuttujiin. Muuttuja on diskreetti, mikäli se voi saada vain tiettyjä arvoja. Jatkuva muuttuja voi taas tietyllä välillä saada minkä arvon tahansa. Kyselytutkimusta tehtäessä muuttujat ovat siis joko diskreettejä tai jatkuvaluonteisia muuttujia. (Holopainen, Tenhunen & Vuorinen 2004, 26.) Suurin osa taustamuuttujista sekä tutkimusmuuttujista oli nominaaliasteikon muuttujia, esimerkiksi sukupuoli, pohjakoulutus sekä työtehtävät. Tämän lisäksi mukana oli suhdeasteikollisia muuttujia, kuten ikä, opintojen kesto ja työkokemus ennen amk-opintoja sekä Likertin asteikko, jota on käytetty kysymyksissä 13, 14 sekä 15. Tuloksia analysoitaessa pääasiassa käytettiin ristiintaulukointia sekä pylväskuvioita. Ristiintaulukointia käytettiin, koska oltiin kiinnostuneita tutkimaan muuttujien tilastollista yhteyttä eli riippuvuutta. Muuttujan välinen tilastollinen yhteys tarkoittaa siis sitä, että kun tarkastellaan kahta muuttujaa, toisen muuttujan saamat arvot antavat jonkinlaista lisäinformaatiota tai ennustetta siitä, mitä arvoja toinen muuttuja todennäköisesti saa. Pylväskuvioita käytettiin, koska niillä haluttiin esittää raportin lukijoille tiivistetyssä ja helpossa muodossa paljon tietoa. Tuloksia analysoitaessa käytettiin myös tunnuslukutaulukkoa, jossa muuttujien arvoissa oleva informaatio on voitu pelkistää muutamaan muuttujaa kuvaavaan tunnuslukuun. Myös Pearsonin korrelaatiokerrointa on käytetty tuloksien analysoinnissa. Siinä on tarkoituksena tarkastella muuttujien X ja Y havaintoarvoista muodostettuja havaintopareja. Korrelaatiokerroin r mittaa lineaarista yhteyttä, mitä lähempänä korrelaatiokertoimen itseisarvo on lukua 1, sitä voimak- 31\n38 kaampaa on muuttujien välinen lineaarinen yhteys. Mikäli muuttujat ovat riippumattomia, muuttujien välinen korrelaatiokerroin on likimäärin nolla. Tutkimuksen tuloksia analysoitaessa käytettiin myös Mann-Whitneyn U -testiä. Se on tehokkaimpia ei-parametrisia testejä, jonka avulla voidaan havaita jakaumien sijainnissa olevat erot. (Heikkilä 2004, 82, 234; Holopainen & Pulkkinen 2008, ) Mediaani (median, Md) on järjestetyn havaintoaineiston keskimmäinen havainto, mikäli havaintoarvoja on pariton määrä. Jos havaintoarvoja on kuitenkin parillinen määrä, mediaanina esitetään jompikumpi keskimmäisistä arvoista. Mediaani siis jakaa järjestetyn havaintoaineiston kahteen osaan siten, että puolet arvoista on mediaania pienempiä ja puolet arvoista mediaania suurempia. (Holopainen & Pulkkinen 2008, 80.) Tilastollinen testaaminen perustuu todennäköisyyksien arvioimiseen, esimerkiksi tilastollisen tunnusluvun 99 % luottamusväliin perustuva päätöksenteko tehdään 1 %:n riskillä. Mitä lähempänä 100 %:a luottamusväliin liittyvä todennäköisyys on, sitä pienempi on tilastolliseen päättelyyn liittyvä riskitaso. Tilastollisen testin avulla voidaan siis arvioida kyseiseen päätöksentekotilanteeseen liittyvää riskiä sille, että johtopäätös on virheellinen. Tilastollinen testaus käsittää tiivistetysti seuraavat vaiheet; hypoteesin asettaminen, otoksen poimiminen, tunnuslukujen tai havaittujen frekvenssien laskeminen otoksesta, testin valinta, testinmuuttujan arvon laskeminen, testimuuttujan arvon vertaaminen todennäköisyysjakauman kriittisiin arvoihin sekä tuloksen tulkinta ja johtopäätösten tekeminen. Varsinaisessa testauksessa ratkaisevin vaihe on tapaukseen sopivan testin valinta. Jos ei voida olla varmoja, että satunnaismuuttuja perusjoukossa on normaalisti jakautunut, kannattaa käyttää Mann-Whitneyn testiä. (Holopainen ym. 2004, 220; Holopainen & Pulkkinen 2008, ) 32\n39 6 Tutkimustulokset Tutkimustulokset on käsitelty kyselylomakkeessa esitettyjen kysymysten kanssa samassa järjestyksessä. Tutkimustuloksissa esitellään ensin taustamuuttujat, jotka pitävät sisällään vastaajien perustiedot ja koulutukseen liittyvät tiedot. Tämän jälkeen kerrotaan vastaajien nykyinen elämäntilanne esimerkiksi työnantaja, työn ja tutkinnon vastaavuus, ansiot sekä työllistymiseen vaikuttanut kanava. Seuraavaksi kerrotaan vastaajien näkemys koulutuksen ja työelämän vastaavuudesta. Lopuksi käydään läpi vastaajien näkemykset opintojen hyödyllisyydestä sekä se, millaisena he näkevät työelämänsä ja urakehityksensä tulevaisuudessa. 6.1 Taustatiedot Vastaajien taustatiedot on koottu kysymysten 1 9 perusteella. Kysymykset koskivat muun muassa vastaajien sukupuolta, ikää, aiempaa koulutusta sekä koulutuksen kestoa ja työkokemusta ennen amk-opintoja. Tutkimuksen pohjalta tehtiin Tradenomiliiton määrittelemää profiilia vastaava HAAGA- HELIAsta valmistuneen tradenomin profiili (Taulukko 3). Naisia on selvästi enemmän kuin miehiä, naisten osuuden ollessa 83 % kun taas miesten 18 %. Iän keskiarvo on noin 33 vuotta ja keskiansiot 2887 euroa kuukaudessa. Taulukko 3. HAAGA-HELIAsta valmistuneen tradenomin profiili Naisia 82,5 % Miehiä 17,5 % Iän keskiarvo 33,2 vuotta Keskipalkka\n40 6.1.1 Sukupuoli ja ikä Tradenomien alumni-kyselyyn vastanneista suurin osa (82,5 %) oli naisia ja loput (17,5 %) miehiä. Vastaajista enemmistö (noin 52 %) oli iältään vuotta (Kuvio 11). Vastaajien iän keskiarvo oli 33,2 vuotta. Vastaajien iät vaihtelivat 25 ja 59 vuoden välillä. Kuvio 11. Vastaajien ikä luokiteltuna (prosenttia vastaajista, N=113) 34\n41 6.1.2 Asuinpaikka Noin 58 % vastaajista asui Helsingissä, Espoossa asui 16 prosenttia ja Vantaalla alle 10 prosenttia. Uudenmaan alueella ja muualla Suomessa asui alle 20 prosenttia. Ulkomailla mainitsi asuvansa vain yksi henkilö. (Kuvio 12.) Kuvio 12. Vastaajien asuinpaikka (prosenttia vastaajista, N=114) 35\n42 6.1.3 Pohjakoulutus Puolet (50 %) vastaajista oli suorittanut lukion pohjakoulutuksena ennen amk-opintoja (Kuvio 13). Toisen asteen ammatillisen tutkinnon samalta alalta oli suorittanut 33 % vastaajista, kun taas eri alalta oli 7 %. Kouluasteen samalta alalta oli suorittanut 5 %, joka vastaa lähinnä nykyistä toisen asteen merkonomikoulutusta. Vastaajista 6 henkilöä oli suorittanut pohjakoulutuksena jonkin toisen korkeakoulututkinnon tai kaksoistutkinnon. Kuvio 13. Vastaajien pohjakoulutus (prosenttia vastaajista, N=114) 36\n43 6.1.4 Koulutusyksikkö ja opiskelumuoto Vastaajista 40 % oli opiskellut Pasilan toimipisteessä, 32 % Malmin, 25 % Vallilan ja vain 4 % Porvoon toimipisteessä. Vastaajista noin puolella (54 %) opiskelumuotona olivat päiväopinnot. 33 % vastaajista suoritti amk-tutkinnon iltaopintoina. Sekä päivä- että iltaopintoina opiskeli 8 % vastaajista kun taas monimuoto-opintoina 5 %. (Taulukko 4.) Taulukko 4. Opiskelumuoto toimipisteittäin Toimipiste Malmi Pasila Porvoo Point Vallila Yht. Opiskelumuoto Päivä Lkm % 11,4 21,9 3,5 17,5 54,4 Ilta Lkm % 16,7 8,8 0,0 7,0 32,5 Molemmat Lkm % 3,5 3,5 0,9 0,0 7,9 Monimuoto Lkm % 0,0 5,3 0,0 0,0 5,3 Yhteensä Lkm % 31,6 39,5 4,4 24,6 100, Opintojen kesto Tradenomiopintojen tavoitevalmistumisaika on 3,5 vuotta. Vastaajista 37 % valmistui 3 4 vuodessa (Taulukko 5). Koulutus kesti keskimäärin 3,8 vuotta. 33 prosentilla valmistuminen vei 4 5 vuotta. 14 % vastanneista valmistui 2 3 vuodessa. Osa kyselyyn vastanneista olivat ilmoittaneet koulutuksen kestoksi vajaa kaksi vuotta tai yli kuusi vuotta. Tämä johtunee pitkittyneistä opinnoista monissa ammattikorkeakouluissa, koska opinto-oikeus loppuu kuuden vuoden jälkeen. Alle kahden vuoden koulutus selittynee hyväksiluvuilla sekä koulutukseen uudelleen hakeutumisella. Päiväopiskelijoista 45 % valmistui 3 4 vuodessa ja 33 % 4 5 vuodessa. Iltaopiskelijoilla vastaavat prosenttiluvut olivat 32 ja 38 (Liite 5). Pohjakoulutus vaikutti hieman koulutuksen kestoon. Vastaajilla, jotka ilmoittivat pohjakoulutuksekseen lukion, keskimääräinen valmistumisaika oli 3 5 vuotta. Toisen asteen saman alan pohjakoulutus vaikutti valmistumisaikaan lyhentävästi kurssien hyväksiluvun ansiosta. Vastaava luku oli 2 4 vuotta (Liite 6). Tuloksista on havaittavissa, että mitä vanhempi opiskelija on, sitä nopeammin hän on valmistunut (r=-0,315, Liite 7). Tähän vaikuttavat opintojaksojen hyväksiluvut edellisistä koulutuksista sekä vanhem- 37\n44 pien opiskelijoiden mahdollisesti suurempi opiskelumotivaatio ja kannustustekijät työpaikan puolelta. Taulukko 5. Opintojen kesto sukupuolittain Nainen Mies Yht. Opintojen kesto 1-1,99 Lkm % 2,2 0,0 1,8 2-2,99 Lkm % 16,1 5,0 14,2 3-3,99 Lkm % 36,6 40,0 37,2 4-4,99 Lkm % 33,3 30,0 32,7 5-5,99 Lkm % 7,5 20,0 9,7 6-6,99 Lkm % 2,2 5,0 2,7 7-7,99 Lkm % 2,2 0,0 1,8 Yht. Lkm % 100,0 100,0 100,0 38\n45 6.1.6 Työkokemus ennen amk-opintojen alkua Työkokemusta vastaajilla oli keskimäärin neljä vuotta ennen ammattikorkeakouluopintojen aloittamista. 68 prosentilla vastaajista työkokemusta oli kertynyt 0 5 vuotta. 19 prosentilla työkokemusta oli 5 10 vuotta (Kuvio 14). Naisilla (mediaani 5 vuotta) työkokemusta oli kertynyt hieman enemmän kuin miehillä (mediaani 3,2 vuotta). Maksimissaan työkokemusta oli kertynyt jo 30 vuotta. (Taulukko 6.) Kuvio 14. Työkokemus ennen amk-opintojen alkua (prosenttia vastaajista, N=114) Taulukko 6. Työkokemus ennen amk-opintojen alkua sukupuolittain Keskiarvo Minimi Maksimi Mediaani Nainen 9, ,00 Mies 4, ,21 Yht. 8, ,17 39\n46 6.1.7 Työskentely opintojen aikana Yli 90 % vastanneista työskenteli työharjoittelun lisäksi muussa työssä opintojensa ohella. Heistä noin 57 % teki työtä, joka tuki asiantuntijuuden lisääntymistä opiskelemallaan alalla ja noin 43 % teki työtä, joka ei tukenut opintoja. (Kuvio 15.) Kuvio 15. Työskentely opintojen aikana 40\n47 6.2 Nykyinen elämäntilanne Nykyistä elämäntilannetta kuvaavat kysymykset Vastaajia on pyydetty vastaamaan kysymyksiin, jotka käsittelevät nykyistä työnantajaa, ammattinimikettä sekä ansioita. Näitä vastauksia on käsitelty alla olevissa luvuissa erilaisina kuvaajina sekä sanallisesti Työsuhde Enemmistö vastaajista (90 %) on tällä hetkellä töissä toisen palveluksessa. Päätoimisena opiskelijana toimii 3 % vastaajista. Vastaajien hakeutumiseen uuteen koulutukseen on vaikuttanut halu vaihtaa alaa sekä ammattipätevyyden kohottaminen. (Kuvio 16.) Kuvio 16. Vastaajien työtilanne (N=114) Suurin osa (89 %) vastaajista työskentelee tällä hetkellä yksityisen yrityksen palveluksessa. Kolme prosenttia työskentelee kunnan ja kuusi prosenttia valtion palveluksessa. Kaksi prosenttia vastaajista ilmoitti työnantajakseen järjestö/yhteisö tai muu (Liite 8). Kaksi prosenttia vastaajista ilmoitti olevansa työttömiä. Pääasiallisin syy työttömyyteen oli loman tarve tai irtisanominen laman takia. 41\n48 Työsuhteen luonteeseen vastanneista naisista noin 90 % on vakituisessa kokoaikaisessa työsuhteessa ja vain noin 6 % kokoaikaisessa määräaikaistyösuhteessa. Kysymykseen vastanneista miehistä noin 89 % on vakituisessa kokoaikaisessa työsuhteessa ja noin 11 % kokoaikaisessa määräaikaistyösuhteessa. Erot miesten ja naisten välillä ei näin ollen ole kovin suuret työsuhteen luonnetta tarkasteltaessa. Eroa löytyy vain vakituisessa osa-aikaisessa työsuhteessa olevien naisten määrässä, joka on 4,5 % vastanneista naisista, kun miehistä kukaan ei työskennellyt osa-aikaisena. (Kuvio 17.) Kuvio 17. Työsuhteen luonne sukupuolittain (prosenttia vastanneista, N=107) 42\n49 Puolet (50 %) sekä miehistä että naisista vastasi työtehtäviensä olevan asiantuntijatehtäviä. Naisista 25 % ilmoitti työskentelevänsä koulutusta vastaavissa suoritustason tehtävissä. Miehillä vastaava prosenttiosuus oli 17. Koulutusta vastaamattomissa suoritustason tehtävissä työskenteli 17 % miehistä ja 13 % naisista. (Kuvio 18.) Kuvio 18. Nykyiset työtehtävät sukupuolittain (prosenttia vastaajista, N=106) Noin puolet (49 %) naisvastaajista oli sitä mieltä, että työtehtävät vastaavat täysin koulutuksesta saamia valmiuksia. Vastaava luku miesvastaajien kesken oli huomattavasti pienempi kuin naisten, vain 33 %. Niin naisista kuin miehistäkin 44 % vastasi, että työtehtävät vastaavat vain osittain koulutusta. Miehistä 22 % koki, etteivät työtehtävät vastaa lainkaan koulutusta. Naisilla vastaava prosenttiosuus oli 7. Suurin osa niin mies- kuin naisvastaajistakin olivat sitä mieltä, että työtehtävät vastaavat täysin tai osittain koulutusta, kun taas vain 9 % vastasi, etteivät työtehtävät vastaa lainkaan koulutuksen tuomia valmiuksia. (Taulukko 7.) 43\n50 Taulukko 7. Työtehtävien vastaavuus koulutukseen sukupuolen mukaan Nainen Mies Yhteensä Ei vastaa lainkaan Lkm % 6,7 22,2 9,3 Vastaa osittain Lkm % 43,8 44,4 43,9 Vastaa täysin Lkm % 49,4 33,3 46,7 Yhteensä Lkm % 100,0 100,0 100,0 Vastaajista puolet nimesi pääasialliseksi syyksi työskentelyyn koulutusta vastaamattomissa töissä toisen työn mielenkiintoisuuden. Toiseksi syyksi nousivat halu pysyä nykyisessä työpaikassa sekä muu syy. Muuksi syyksi vastaajat nimesivät irtisanomisen edellisestä työstä. (Kuvio 19.) Kuvio 19. Pääasiallisin syy työskentelyyn koulutusta vastaamattomissa töissä (prosenttia vastaajista, N=10) 44\n51 6.2.2 Ammattinimike Kyselyyn vastanneet työskentelevät monilla eri ammattinimikkeillä. Nimikkeistä ei pystynyt suoraan päättelemään työtehtävän sisältöä tarkemmin. Useimmin toistuvia ammattinimikkeitä olivat muun muassa erilaiset päälliköt kuten palvelupäällikkö, kehityspäällikkö sekä myyntipäällikkö. Myös erilaisissa henkilöstöjohdon tehtävissä työskentelee monia, muun muassa ammattinimikkeillä hr-koordinaattori, hr-konsultti sekä hr-assistentti. Taloushallintoon suuntautuvia ammattinimikkeitä oli muun muassa taloushallinnon assistentti, laskenta-asiantuntija sekä taloussihteeri. (Liite 9.) Työllistymiseen vaikuttava kanava Kaikista vastanneista suuri osa, noin 23 %, on saanut nykyisen pääasiallisen työnsä työnantajan tarjoamalla työtilaisuutta, kun taas lehti-ilmoituksella noin 18 % ja ottamalla yhteyttä työnantajaansa noin 16 %. Muilla tavoilla, kuten erilaisten työnvälityssivujen kautta esimerkiksi Adecco ja Eilakaisla, nykyisen työn on saanut noin 10 %. HAAGA-HELIAn suositteleman työnvälityskanava Jobstepin kautta oli työllistynyt 7,5 %. (Kuvio 20.) Kuvio 20. Työllistymiseen vaikuttava kanava (prosenttia vastaajista, N=107) 45\n52 6.2.4 Ansiot HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun tradenomien ansioiden keskiarvo oli 2887 euroa. mediaanin ollessa 2800 euroa. Pienimmät ansiot olivat 1000 euroa ja suurimmat euroa. (Liite 10.) Naisista noin puolet tienaa kuussa., kun taas miehissä saman verran tienaa yli 60 prosenttia. Naisista noin 35 % tienaa kuussa, kun miehistä vain 12,5 % kuussa miehistä tienaa 6,2 %, kun taas naisista 0 prosenttia tienaa tämän verran. (Kuvio 21.) Naisten ja miesten välisessä ansiovertailussa ei ilmennyt huomattavaa eroa. Naisten ansioiden keskiarvo oli 2884 euroa kun taas miehillä 2874 euroa. Kummankin sukupuolen ansioiden mediaani oli sama, 2800 euroa. Kuvio 21. Vastanneiden palkkaus sukupuolittain (prosenttia vastanneista, N=101) 46\n53 Kaikista vastaajista 53 työskentelee suurissa yrityksissä (henkilöstömäärä yli 250). Heidän ansionsa ovat suurimmalla osalla 2000 euron ja 4000 euron välillä. 24 vastaajaa 53:sta saa euron kuukausiansiot ja 22 vastaajaa euron kuukausiansiot. Pienissä yrityksissä (alle 50 henkilöä) työskentelee 21 vastaajaa ja heidän ansionsa sijoittuvat pääasiassa (15 vastaajaa 21:stä) euron kuukausitasolle. (Taulukko 8.) Taulukko 8. Kuukausiansiot yrityksen henkilöstömäärän mukaan Henkilöstömäärä Alle Yli 250 Yht Yhteensä Kiinnostus jatko-opintoihin Sekä miehistä että naisista 40 % on kiinnostunut jatko-opinnoista HAAGA-HELIAssa ja naisista 6,4 % jossain muussa ammattikorkeakoulussa. Noin 45 % vastanneista miehistä on kiinnostunut jatko-opinnoista yliopistossa tai korkeakoulussa, kun taas naisista vain noin 27 %. Miehistä 15 % ja naisista noin 23 % ei ole kiinnostunut jatko-opinnoista lainkaan. (Kuvio 22.) 47\n54 Kuvio 22. Kiinnostus jatko-opintoihin (prosenttia vastaajista, N=114) Työllistyminen valmistumishetkellä Vastanneista (113) melkein 93 % oli töissä jo valmistumishetkellä ja vain vajaa prosentti ei ole työllistynyt ollenkaan valmistumisen jälkeen, syy tähän ovat olleet uudet opinnot. 6,2 %:lle vastanneista työn saannin kesto vaihteli valmistumispäivästä vuoteen, keskimäärin 4,3 kuukautta. Puolet miehistä, jotka olivat töissä jo valmistumishetkellä, olivat nykyisellä työnantajalla muissa työtehtävissä. 15 % miehistä työskenteli nykyisessä tehtävässään. Naisista 38 % työskenteli jo nykyisissä työtehtävissä ja 29 % nykyisellä työnantajalla, mutta muissa tehtävissä. (Kuvio 23.) Keskimäärin vastaajilla on ollut 1,17 työpaikkaa valmistumisen jälkeen. Suurta vaihtelua työpaikkojen määrässä ei ollut havaittavissa. Työpaikkojen määrät vaihtelivat yhden ja kolmen välillä. 48\n55 Kuvio 23. Vastanneiden sijoittuminen työtehtäviin sukupuolittain (prosenttia vastanneista, N=112) 6.3 Koulutuksen vastaavuus työelämän vaatimuksiin Kyselyssä käsiteltiin koulutuksen vastaavuutta työelämän vaatimuksiin kysymyksissä 13 sekä 14. Niiden avulla on pyritty kuvaamaan alumnien näkemys koulutuksen hyödynnettävyydestä työelämässä Työn vastaanottaminen ja työpaikan valinta Alla olevassa kuviossa (Kuvio 24) on esitettynä Likertin asteikolla 1 5 työn vastaanottamiseen ja työpaikan valintaan vaikuttavia kriteereitä. Kuviosta voidaan huomata, että sekä naisten että miesten mielestä eniten työn vastaanottamiseen/työpaikan valintaan liittyviä kriteereitä ovat työnkiinnostavuus, työtehtävien sisältö sekä paikkakunta. Vastaajat suhtautuivat melko neutraalisti koulutuksen vastaavuuteen, työn pysyvyyteen sekä työn yhteiskunnalliseen arvostukseen. Naiset kuitenkin arvostavat työn pysyvyyttä (p=0,005, liite 11), koulutuksen vastaavuutta (p=0,02, liite 11) sekä työn yhteiskunnallista arvostusta (p=0,037, liite 11) hieman enemmän 49\n56 kuin miehet. Vastaajien mielestä myös työyhteisö, työkokemuksen täydennys, työaika, uuden oppiminen sekä mahdollisuus vaikuttaa omiin työtehtäviin ja työnantajakuva vaikuttivat työpaikan valintaan. Kuvio 24. Työn vastaanottamiseen/työpaikan valintaan vaikuttavat kriteerit sukupuolittain Opintojen ja työelämän vastaavuus Kuviossa 25 on havainnollistettu Likertin asteikolla 1 5, kuinka paikkansa pitävinä naiset ja miehet pitävät väitteitä koskien ammattikorkeakouluopetusta. Suuria eroja väittämien paikkansa pitävyydellä miesten ja naisten välillä ei ole. Molempien sukupuolten mielestä opinnot edistivät yhteystyövalmiuksia sekä opitut asiat voitiin hyödyntää työelämän muuttuvissa tilanteissa. Opintojen vastaavuus työelämän vaatimuksiin sekä tunne, että on alansa ammattilainen, oli molempien mielestä jokseenkin paikkansa pitävä. 50\n57 Kuvio 25. Väittämien todenpitävyys sukupuolittain 6.4 Opintojen hyödyllisyys Kysymyksissä on pyritty selvittämään opintojen hyödyllisyyttä. Vastausten avulla on kuvattu kuinka hyödyllisiksi erilaiset opetusmenetelmät on koettu. Vastaajat saivat nimetä kolme tärkeimmäksi koettua ammattikorkeakoulussa opittua asiaa sekä millaisia tietoja tai taitoja olisi kaivattu lisää, näitä kysymyksiä pohditaan seuraavaksi Opetusmenetelmien hyödyllisyys työelämässä Kuviossa 26 on havainnollistettu Likertin asteikolla 1 5 kuinka hyödyllisiksi miehet sekä naiset kokivat koulutuksessa käytetyt opetusmenetelmät. Sekä naiset että miehet kokivat melko hyödyllisiksi käytännön esimerkit yrityksistä, case-harjoitukset, asiantuntijaluennoitsijat sekä opinnäytetyön tekemisen. Miehet kokivat, etteivät yritysvierailut olleet hyödyllisiä mutta eivät hyödyttömiäkään, muuten kaikki opetusmenetelmät koettiin melko hyödyllisiksi. (Kuvio 26.) 51\n58 Kuvio 26. Koulutuksessa käytettyjen opetusmenetelmien hyödyllisyys Ammattikorkeakouluopintojen hyödyllisyys työelämässä Tutkimuksessa kysyttiin, mistä ammattikorkeakoulussa oppimista asioista on ollut eniten hyötyä työelämässä. 26 % vastaajista ilmoitti yleisesti liiketalouden opinnot hyödyllisimmiksi taidoiksi työelämässä. Liiketalouden opinnoista markkinointi ja taloushallinto olivat yleisimmin mainittuja taitoja. Vastaajista 15 prosentin mielestä tietotekniikkataidoista on ollut hyötyä työelämässä sekä toisen 15 prosentin projekteista ja ryhmätyöskentelystä. Kielet nousivat tärkeimmiksi asioiksi 12 prosentin mielestä. Alla olevassa kuviossa (Kuvio 27) kuvataan koulutuksen antamia toteutuneita valmiuksia, jotka nousivat voimakkaimmin esiin tutkimuksessa. Kaaviossa esitetyt valmiudet ovat sellaisia, joita alumnit kokivat saaneensa koulutuksen myötä ja näin ollen hyödyllisiksi työelämässä. 52\n59 ATK-taidot Kielitaito Liiketalouden opinnot Projekti- ja tiimityöskentelytaidot Työkokemus Esiintymistaidot Sosiaalisuus K V A L I F I K A A T I O T Johtamistaidot Kansainvälisyys Tiedonhankinta Kommunikointitaidot Käytännöllisyys Oma oppiminen: ahkeruus, itsensä johtaminen, oma-aloitteisuus, stressinsietokyky, vastuu Kuvio 27. Toteutuneet koulutuksen antamat valmiudet Tutkimuksessa haluttiin myös tietää, mitä tietoja ja taitoja vastaajat olisivat kaivanneet lisää ammattikorkeakouluopintoihin, joista mahdollisesti olisi hyötyä työelämässä. Tärkeimmiksi asioiksi nousivat syventävät opinnot, joita kaipasi 26 % vastaajista. Syventävien opintojen tärkeys nousee esiin voimakkaimmin Pasilan toimipisteessä opiskelleiden alumnien keskuudessa. Neljännes (25 %) vastaajista olisi kaivannut enemmän käytännönläheisyyttä sekä caseharjoituksia. He kokivat koulutuksen olevan liian teoreettista ja olisivat halunneet opetuksen peilaavan enemmän yritysmaailmaan konkreettisella tasolla. Opetusta alan erityisistä atkohjelmista ja järjestelmistä, kuten yleisimmät taloushallinnon ja henkilöstöjohtamisen ohjelmat, olisi kaivannut 9 % vastaajista. Toiset 9 % olisi kaivannut lisää opetusta myös perustietotekniikkaan, kuten Excelin ja PowerPointin käyttöön. Vain 1 % vastaajista mainitsi työharjoittelun hyödylliseksi koulutuksessa. Pieneen prosenttiosuuteen saattaa vaikuttaa, etteivät kaikki vastaajat kokeneet tätä kysytyksi asiaksi. 53\n60 6.5 Tulevaisuuden suunnitelmat Tutkimuskysymyksissä selvitettiin vastaajien tulevaisuuden urasuunnitelmia ja toiveita. Kysymykset koskivat muun muassa tulevia työtehtäviä, ansioita sekä mahdollista kiinnostusta hakeutua töihin ulkomaille Etenemismahdollisuudet ja halu vaihtaa työpaikkaa Tutkimukseen osallistuneista 27 % kokivat etenemismahdollisuuksiensa olevan neutraalit nykyisessä työssään. 30 prosentin mielestä etenemismahdollisuudet olivat melko hyvät ja 17 % erittäin hyvät. 24 % vastaajista koki etenemismahdollisuuksien olevan melko huonot ja vain 3 prosentin mielestä ne olivat erittäin huonot. (Taulukko 9.) Vastaajista 44 % miettii työpaikan vaihtoa ajoittain kun taas 15 % miettii työpaikan vaihtoa jatkuvasti. 36 % vastaajista ilmoitti aikovansa pysyä nykyisessä työpaikassaan. Etenemismahdollisuuksien ja halun vaihtaa nykyistä työpaikkaa välillä ei ollut mainittavaa yhteyttä. (Taulukko 9.) Vastaajat, jotka kokivat etenemismahdollisuudet työssään erittäin tai melko huonoiksi, miettivät työpaikan vaihtoa ajoittain tai jatkuvasti. Vastaajat, jotka ilmoittivat etenemismahdollisuuksien olevan neutraalit, aikovat pysyä nykyisessä työpaikassaan tai miettivät vain joittain työnpaikan vaihtoa. Ne, jotka kokivat etenemismahdollisuudet melko tai erittäin hyväksi, aikovat pysyä nykyisessä työssään. Näistä osa miettii työpaikan vaihtoa vain ajoittain. Voidaan todeta, että työpaikan etenemismahdollisuuksilla ja halulla vaihtaa työpaikkaa on jonkin verran riippuvuutta. (Taulukko 9.) 54\n61 Taulukko 9. Nykyisen työn etenemismahdollisuuksien vaikutus haluun vaihtaa työpaikkaa. Etenemismahdollisuudet nykyisessä työssä Erittäin huonot Melko huonot Miettii vaihtoa jatkuvasti Miettii vaihtoa ajoittain Aikoo pysyä nykyisissä tehtävissä Ei osaa sanoa Yht. Lkm % 0,9 1,9 0,0 0,0 2,8 Lkm % 8,3 13,0 2,8 0,0 24,1 Neutraali Lkm % 2,8 10,2 10,2 3,7 26,9 Melko hyvät Lkm % 1,9 13,9 13,0 0,9 29,6 Erittäin hyvät Lkm % 0,9 4,6 10,2 0,9 16,7 Yht. Lkm % 14,8 43,5 36,1 5,6 100, Arvio tulevaisuudesta Kolmen vuoden kuluttua vastaajista suurin osa, miehistä 95 % ja naisista noin 85 % näkevät itsensä ansiotyössä. 7,5 % vastanneista naisista näkee olevansa jossain muualla, esimerkiksi äitiyslomalla, eläkkeellä tai valmistuneena uusista opinnoista. Kukaan vastanneista ei näe itseään työttömänä kolmen vuoden kuluttua. (Kuvio 28.) 55\n62 Kuvio 28. Vastaajien tulevaisuudennäkymät sukupuolittain (prosenttia vastaajista, N=113) Tulevaisuudessa 60 % miehistä ja noin 52 % naisista näkee itsensä asiantuntijatehtävissä. Naisista 17 % näkee itsensä sekä esimiestehtävissä, että koulutusta vastaavissa suoritustason tehtävissä. Miehistä 15 % näkee itsensä koulutusta vastaamattomissa suoritustason tehtävissä. (Kuvio 29.) 56\n63 Kuvio 29. Millaisena vastaajat näkevät työtehtävänsä kolmen vuoden kuluttua sukupuolittain (prosenttia vastaajista N= 112) Tutkimuksessa kysyttiin vastaajien arviota ansiotasosta kolmen vuoden kuluttua. Keskiarvo ansiotasosta oli 3637 euroa kuukaudessa. Minimi tulevasta ansiotasosta oli 2000 euroa sekä maksimi euroa. 30 % vastaajista odottaa saavansa yli 4000 euron kuukausiansiot kolmen vuoden kuluttua. (Liite 10.) Suurin osa sekä miehistä (65 %) että naisista (57,4 %) ei suunnittele hakevansa töitä ulkomailta. Noin 20 % niin miehistä kuin naisistakin ei osaa sanoa hakeeko mahdollisesti töitä ulkomailta. (Kuvio 30.) 57\n64 Kuvio 30. Kiinnostus ulkomaan työnhakua kohtaan (prosenttia vastaajista, N=114) 6.6 Yhteenveto tutkimustuloksista Tutkimuksen pohjalta voitiin luoda tradenomin profiili, josta ilmeni miesten ja naisten prosentuaalinen osuus sekä iän keskiarvo ja keskipalkka. Naisia oli 82,5 % kun taas miehiä 17,5 %. Iän keskiarvo oli 33,2 vuotta ja keskipalkka 2887 euroa kuukaudessa. Suurin osa vastaajista asui pääkaupunkiseudulla, Helsinki-Espoo-Vantaa-akselilla. Pohjakoulutuksena oli pääasiassa lukio tai toinen aste samalta alalta. Ammattikorkeakouluopinnot kestivät keskimäärin 3,8 vuotta. Työkokemusta ennen amk-opintojen alkua oli keskimäärin noin neljä vuotta. Vastaajista 90 % työskenteli opintojensa ohella. Tällä hetkellä töissä toisen palveluksessa oli 90 % vastaajista. Vakituisena kokoaikaisena työntekijänä työskenteli melkein 90 % kaikista vastaajista. Noin puolet naisvastaajista sekä kolmannes miesvastaajista oli sitä mieltä, että työtehtävät vastasivat täysin koulutuksesta saamia valmiuksia. Vastaajat työskentelivät useilla eri ammatti- 58\nHAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun tradenomitutkinnon kvalifikaatiovaatimukset Meeri Paananen Hannele Salonen Opinnäytetyö Liiketalouden koulutusohjelma 2009 Tiivistelmä Liiketalouden koulutusohjelma 15.9.2009


Henkisyys? | sivu 4 | Keskustelu | Anna\nVesimies -70, 26.01.2010\nMuusta, mitä tässä ketjussa oli...Jos on laittanu jonku estoon, ja se joku sit kirjottelee täällä rekkaamattomana viduillakseen sille eston laittajalle, niin niitä sen kirjotuksia ei oo pakko lukee...Helppoo kun mikä. Ja pikku vihje, vaikka kirjottelis toisella nikillä ja vaikka kuinka eri tyyliin, niin joku vain sanoo taustalla jota kukapa se on...ja voi taas harjotta sitä ylihyppimistä...;D\nSitte Sivaltaja oli oikeessa, että ikä ei todellakaa merkkaa, että ihminen olis fiksumpi vanhetessaan...Tai että sitä tunneälyä olis...Ihan tosielämän kokemusta...\nMun mielestäni siihen mun alotukseen pallon puolella kyllä vastas moni moni muukin ihan siihen mitä kysyin, ei pelkästään Awa.\nNiin teki ja Awa edes yritti, sanoo wink. Ala-arvoista arvostelua.\nTotta, ketju oli kaikin puolin hyvä !\nVesimies-70... olen lukenut monien vastauksia Kristallipallon puolella kysymykseesi mitä on henkisyys. Hienoja vastauksia olet saanut, kuten me kaikki muutkin lukijat olemme mielestäni samalla saaneet. Sinulla ja meillä jokaisella on oma käsityksemme, ymmärryksemme ja tietoisuutemme siitä, mitä me itse kukin henkisyyden ymmärrämme, tiedostamme tai kuinka sen sisäisesti tunnemme.\nOlisikohan henkisyys sitä, että ymmärrämme viimeinkin olevamme yhtä, samaa luovaa jumaluutta, samasta lähteestä kotoisin olisimme? Yhteisellä tiellä etsijöinä me kaikki olemme, tasavertaisina.\nSe, mitä teet toiselle, teet myös itsellesi. Se hyvä, mitä annat toiselle, saat moninkertaisena itsellesi takaisin. Rakastamalla itseäsi, rakastat myös kanssakulkijoitasi.\nPahimmat ns "vihamielesi" ovat oman mielesi tuotteita, mutta se tiedä, että he myös parhaimpia opettajiasi henkisellä tielläsi ovat. Näin minä olen kokenut.\nRauhoitu nyt Vesimies kultainen... kuuntele sydämesi ääntä muita tuomitsematta. Tiedän ja tunnen, että valon mestarit ja enkelit kauttasi tarkoituksella kärkkäästi nyt puhuvat. Sinut on valittu tehtävään, jonka tarkoituksena on tuoda esille asioita, ilmiöitä ja uskomuksia, joista kaikki eivät totta ole.\nTuntuuko sinusta Vesimies-70 näin?\nLast edited: 26.01.2010\nYouTube - yanni live at the taj mahal india - love is all\nUniversaali, pyyteetön rakkaus on suurin voimamme.\nToisten tuomitseminen pahin vihollisemme ja itsemme tuhoaja.\nMiksi syytät nyt Vesimiestä tuomitsemisesta? Eikö ennemminkin Healer tuomitse kuin Vesimies?\nEläpäs taas sekoita asioita. Tähän Vesimies vastasi.\nNäin saadaan soppa aikaan, sotketaan asiat ja varmaan ne nikitkin siihen vaikuttavat, kuka se nyt kirjoittikaan ja mitä!?\nLainaus edellisesti viestistäni: "Rauhoitu nyt Vesimies kultainen... kuuntele sydämesi ääntä muita tuomitsematta. Tiedän ja tunnen, että valon mestarit ja enkelit kauttasi tarkoituksella kärkkäästi nyt puhuvat. Sinut on valittu tehtävään, jonka tarkoituksena on tuoda esille asioita, ilmiöitä ja uskomuksia, joista kaikki eivät totta ole."\nVesimiehen tulee tähän lausumaani itse kommentioda. Kerrothan Vesimies kultainen, miltä tuntemukseni sinusta tuntuu?\njoku täältä Vierailija\nTuollaiset nikkien mollaamiset sais kyllä jäädä tämänkin saitin ulkopuolelle.\nMitä henkistä siinä on, kun sanotaan, että, se sitä ja se tätä?\njoku täältä, 27.01.2010\njoku täältä;10402731 sanoi:\nEn ihan tarkkaan ymmärrä, mitä tällä viestilläsi haluat tavoittaa. Kuka on ketäkin oikeasti mollannut?\nIhanko totta? Muistelisin tämän olevan ihan avoin kaikille. Lopeta tuo iän ikuinen lapsellinen lässytys, sinähän puhut, kuin pienelle lapselle.\nTäällä ei ole pakko vastata, kenenkään, pyynnöistä huolimatta.\njohan nyt, 27.01.2010\nVoisitko tai haluaisitko kertoa miten itse henkisen ihmisen määrittelet? Vesimies vastaa kyllä halutessaan. Enhän minä tietenkään pakottaa ketään mihinkään kysymääni vastausta odottaa voi, en sinulta kuin keltään muutakaan.\nMuuten, en minäkään vastaa kaikkiin minulle esitettyihin kysymyksiin... joskus sen takia, kun en yksinkertaisesti ole huomannut kysymystä minulle esitettävän tai sitten sen takia, kun niiden kysymysten takana negatiivisen energian tunnen.\nVesimies on jo kuin viilipytty. Noin yleisesti olisi ihan hyvä joidenkin kuulla järjen ääntä ja jättää tuomitseminen ja muiden neuvominen.\nno mutta, 27.01.2010\njahan nyt Vierailija\nVoisinhan minä, mutta en halua.\nKun en ymmärrä tämmöistä touhua, kun puhutaan toisista, vaikka eivät ole edes paikalla. Selän takana juoruilua.\njahan nyt, 27.01.2010\nNo mutta: "Vesimies on jo kuin viilipytty. Noin yleisesti olisi ihan hyvä joidenkin kuulla järjen ääntä ja jättää tuomitseminen ja muiden neuvominen."\nVesimiehen henkinen tarkoitus ei ole olla kuin viilipytty. Tartu Vesimies vain rohkeasti epäoikeudenmukaisuuteen ja eriarvoisuuteen.\nSamanarvoisia Jumalan sydämessä olemme me kaikki.\njahan nyt sanoi: ↑ Näytä alkuperäinen viesti\nMikset halua omaa käsitystäsi henkisyydestä meille muille kertoa? Voisihan olla, että me muut saisimme kauttasi lisää ymmärrystä siihen, mitä henkisyys oikeasti on.\nTiedän, että Vesimies ja muutkin keskustelijat täällä sanomamme kyllä aikanaan tavoittavat. Minä en nyt vaan ymmärrä, mitä sanomallasi "juoruilu" täällä julkisella saitilla tarkoitat.:O\nEn halua, se on ihan miun oma asia, eikä kuulu kenellekään toiselle, niihin sanomisiin kun tartutaan täällä hyvinkin hanakasti, puidaan, punnitaan ja väännellään ja käännellään ihan toiseen muotoon.\nTuota viimeistä asiaa voit miettiä ihan itseksesi. En sano siitä enää tämän enempää.\nTietoisuuteni kautta annettiin sinulle viesti: " Rauhoitu, rauhoitu rakas Lotta, eihän se ollut edes totta. ))\nMielenkiintoisia unia sinulle Vesimies-70 toivon.\nTiedä, että unesi viestit aina totta ovat.\nKatso ja kuuntele tämä:\ntulipa mieleeni Vierailija\ntulipa mieleeni, 27.01.2010


Sairauspoissaolot | Google Yle Uutiset\nLidl sai sairauspoissaolot vähenemään ja säästi satoja tuhansia euroja uudella johtamistavalla – esimies, ota tutkaan ainakin nämä kolme asiaa\nNyt sairauspoissaolot ovat matalammat kuin koskaan aiemmin ja pitkittyvät yhä harvemmin. Lasku alkoi vuonna 2017. Sairauspoissaoloprosentti laski tuolloin 0,5 % edellisestä vuodesta ja oli 4,9 %. Vuonna 2019 sairauspoissaolot olivat 4,8 %. Sairauspoissaolojen tunnuslukuja.\nSairauspoissaolot ovat yrityksille myös merkittävä taloudellinen kuluerä. Siksi niitä vähentävät toimet näkyvät nopeasti myös yrityksen tuottavuudessa. Työtehon laskuun kannattaa kuitenkin puuttua jo ennen ensimmäistä sairauslomapäivää. Jos työteho laskee, siihen on aina syy.\nSairauspoissaolot on selkeä mittari. Yhden päivän poissaolo maksaa työnantajalle 250–350 euroa. Kustannuksia tulee mahdollisista sijaisista, ylitöistä tai töiden hidastumisesta. Suomalaiset ovat tavallisesti sairauden takia poissa töistä viikon, puolitoista vuodessa.\nSairauspoissaolot. Sairauspoissaolot. 1. on yksi tärkeimmistä tekijöistä, joiden seurauksena työpaikoilla menetetään työn-tekijöiden työpanosta. Menetetty työpanos on työnantajan näkökulmasta kustannus. Sairauspoissa-olot eivät jakaudu tasan eri palkansaajaryhmien kesken. Varsinkin pitkissä sairauspoissaoloissa ko-\n– Olet lukenut 0/5 maksutonta uutista. ”Suurin inhimillinen tappio koituu, jos nuori ihminen jää työkyvyttömyyden takia.\nJoutsan kunnanvaltuustossa nähtiin pieni ja hiukan omituinenkin episodi, kun käsittelyssä oli kunnan henkilöstökertomus.\nSairauspoissaolot. Virkamiehille maksetaan kunakin kalenterivuonna täysi palkkaus enintään 60 sairaspäivältä. Tämän jälkeen palkkaus alenee 75 %:iin. Sairaustapauksien määrä ei vaikuta kyseisten etuuksien maksamiseen vaan poissaolopäiviä seurataan kumulatiivisesti.\nKunta10-tutkimuksen mukaan sairauspoissaolot lisääntyivät vuonna 2018. Kunta-alan tilanne heijastelee yleistä sairauspoissaolokehitystä. Myös se on.\nMiriam’s Turku Mökki Turun Messukeskus yhdistää syksyn tapahtumia ja siirtää. – Turun Messukeskus siirtää ja yhdistää tapahtumiaan koronaepidemian ja hallituksen antamien rajoituksien vuoksi. Osaava Nainen. Turun Messukeskus siirtää ja yhdistää tapahtumiaan koronaepidemian ja hallituksen antamien rajoituksien vuoksi. Osaava Nainen. Kontinkankaan Hyvinvointikeskus Ajanvaraus kontinkankaan hyvinvointikeskus oulu Käytetty 144hz Näyttö Jatka Kirjautumalla Tähän Laitteeseen Aiemmin Synkronoituun Google-tiliin Helsingin\nSairauspoissaolot. Read this article in English Kuuntele artikkeli suomeksi Lopeta kuuntelu. Työntekijällä on oikeus olla poissa työstä, kun hän on sairauden tai tapaturman vuoksi työkyvytön.