Päivä 3: VAIKUTUS | TeenStreet\nPäivä 3: VAIKUTUS\nKolmantena päivänä päähallissa oli erilliset kokoontumiset tytöille ja pojille. Päivän teemana oli ”Vaikutus” ja pääraamatunkohtana oli Sananlaskut 4:23: ”Ennen muuta varjele sitä, mikä on sydämessäsi – siellä on koko elämäsi lähde.”\nKuka meihin vaikuttaa?\nTyttöjen opetustuokiossa Rachel esitteli päivän teeman kysymällä kolme kysymystä: Kuka meihin vaikuttaa? Kuinka voimme vaikuttaa toisiin? Kuka on suurin vaikuttaja omassa elämässämme?\nCecil selitti päivän tunnusjaetta sanoen, "Mikä on kaikkein arvokkain omaisuutesi? Kaikesta siitä, mitä pidät arvokkaana, kaikkein eniten sinun täytyy vartioida sydäntäsi.” Hän jatkoi: ”Sydän on sen keskus, kuka olet – persoonasi, tahtosi, ajatustesi ja tunteidesi keskus. Kaikki nämä puolet ohjaavat sitä, miten elät elämääsi… Haluamme, että Jumala pääsee vaikuttamaan elämän eri osa-alueisiin: musiikkiin, jota kuuntelen; ihmisiin, joiden kanssa vietän aikaa; asioihin, joita katselen tai totuuksiin, joita päästän sydämeeni – kaikki nämä asiat vaikuttavat minuun.”\nRachel kertoi sitten kertomuksen samarialaisesta naisesta, joka kohtasi Jeesuksen kaivolla (Johannes 4:1–26). Se on kertomus yksinäisestä naisesta, joka etsi rakkautta vääristä paikoista. Rachel kuvaili sitä, miten Jeesus halusi kohdata tuon naisen tarpeet. Rachel toi esiin, ettei Jeesus tuominnut naista – hän vain kertoi tosiasiat naisen elämästään ja tarjosi sitten yltäkylläistä elämää. Tuon hetken jälkeen samarialaisella naisella oli suuri vaikutus hänen ympärillään oleviin ihmisiin.\n”Mitä asioita sinä kaipaat?” Rachel kysyi sitten joukolta. ”Sitäkö että sinut hyväksytään? Tai että sinua pidetään kauniina? Missä täytät näitä tarpeitasi?” Rachel rohkaisi tyttöjä menemään Jeesuksen luo ja antamaan hänen täyttää heidän tarpeensa ja halunsa. ”Anna suhteesi Jeesuksen kanssa olla kaikkein suurin vaikutin elämässäsi.”\nKolme nuorta tiimin naista kertoi siitä, miten Jumala oli vaikuttanut heidän elämässään ja kohdannut heidän tarpeitaan tavoilla, joiden he eivät ajatelleet olevan mahdollisia. Jumala oli muuttanut heidän elämänsä täysin.\nOpetusosuuden lopussa Rachel luki keskeisen raamatunkohdan, Joh. 4:14: ”joka juo minun antamaani vettä, ei enää koskaan ole janoissaan. Siitä vedestä, jota minä annan, tulee hänessä lähde, joka kumpuaa ikuisen elämän vettä.”\nRachel totesi kohtaan liittyen, että ”kun täytymme hänellä, pystymme vaikuttamaan kauniilla tavalla ympärillämme oleviin.”\nYhdessä Jumalan kunniaksi\nPoikien opetusosuudessa Ron määritteli, että sydän on ”persoonamme koti”. Hän otti esille sen, ”ettei ole kyse vain sydämen vartioimisesta, vaan siitä, mitä sydämessä jo on. Jos jollakin on paha sydän, sitä ei kannata vartioida.”\nViitaten Efesolaiskirjeen 6. lukuun Rich kuvasi hyvin käytännöllistä tapaa vartioida omaa sydäntä pukeutumalla Jumalan taisteluvarustukseen. ”Vihollinen haluaa meidän kompastuvan ja kaatuvan”, Rich selitti antaen Ronin pukea hänelle kaikki taisteluvarustuksen osat havainnollistaakseen sen suojelevaa vaikutusta.\n”Maailmassa on tänä päivänä ainakin satatuhatta mielipidettä. Tarvitsemme sitä, että pääsemme menemään totuuden luo. Jumala on aina totuudenmukainen… Kuka tekee meistä vanhurskaita? Kristus. Kristuksen täytyy olla elämämme keskuksena.”\n”Onko Kristus elämäsi keskus?” hän kysyi pojilta. ”Kun keskuksena on Kristus, olemme täysin suojassa”, hän jatkoi. ”On paljon helpompaa taistella Kristuksen kanssa.”\n”Tarvitset sitä, että Jumalan sana on haudattuna [sydämeesi]. Kiusauksen hetkellä se on mukanasi.”\nKun olemme pukeutuneet Jumalan taisteluvarustukseen, voimme sen avulla suojella myös toinen toisiamme, Rich jatkoi. Sen tähden hän opetuksen lopuksi pyysi poikia pistämään kätensä toistensa ympärille. ”Yhdessä olemme uskomaton Jumalan voima hänen kunniakseen”, Rich totesi.\nOpetusosuus päättyi siihen, kun koko joukko huusi: ”Yhdessä Jumalan kunniaksi”.\nNuorten ajatuksia kolmantena päivänä\n”Se oli rohkaiseva sanoma nuorille naisille. Jeesus ei tuominnut sitä naista kaivolla. Hän vain kertoi tosiasiat ja auttoi naista sitä kohti, kuka hän todella oli.” - Melissa (18, Suomi)\n”Jeesus vaikuttaa meissä ja saa meidät vaikuttamaan myös muihin kauttaan.” - Lilja (17, Suomi)\n”Minun pitää vartioida sydäntäni.” - Gianluca (15, Romania)\n”Rich kertoi meille, että meidän pitää vartioida sydäntämme, koska se on elämämme lähde. Jos menettää sydämensä, on hankalaa tulla takaisin henkiin.” - Jan (15, Alankomaat)\n”Ron kertoi meille, että jos meillä on paha sydän, silloin sitä ei kannata suojella. Meidän pitää olla suhteessa Jumalan kanssa, jotta voimme suojella sydäntämme ja itseämme.” Jop (15, Alankomaat)


Tein ne sitten loppuun kun aloitinkin, vaikka monta juttua näissä olisi voinut tehdä paremmin. Lanka on pikkuisen ryhditön, ja yhdistettynä mun naimaraitaiseen käsialaan olisi ollut fiksua neuloa nämä pyöröpuikoilla. Mutta aika komeat on silti, vai mitä? Perinteinen palmikkokuvio ei ole niin hankala miltä näyttää, ja vaikka ensimmäisen mallikerran neulominen meni pitkälti nenä kiinni kirjassa -tyylillä, niin se kyllä nopeutui siitä kun eteenpäin päästiin. Toinen puoli on joustinneuletta. Eniten itse ehkä tykkään kuitenkin tästä väristä, joka on tasan sama sävy kuin berninpaimenkoirien poskissa.\nLanka on uusi tuttavuus ggh Bali, jossa on puolet puuvillaa ja puolet akryylia. Tuntu muistuttaa tekomokkaa, vai johtuuko assosiaatio osin väristä, en tiedä. Toivottavasti lanka ei kovin nukkaannu käytössä, tuon akryylin kanssa kun saa aina olla vähän varpaillaan. Yllättävän riittoisaa tämä Bali kuitenkin oli, näihin rannekkeisiin meni vajaa kerä eli alle 50 g, vaikka lankaa tietysti aina menee enemmän noihin lettiviritelmiin. Hankin langan messuilta hintaan euron kerä, joten aika edullinen asuste tuli näistä. Tulisikohan toisesta kerästä napitettava pikku kauluri?\nKuvassa rannekkeiden alla näkyy Baktus numero 2, joka on valmiina ollut jo jonkun aikaa, mutta odotelkoon vielä tarkempaa esittelyä. Mulla on vähän pulaa malleista tällä hetkellä (valosta nyt puhumattakaan!), olisi kivaa jos kuvissa näkyisi muutakin kuin yksi käsi kummallisessa asennossa. Pystykorva-assarikaan ei suostu vaikka maanittelin. Niinpä se kuvaaminen on sitten aina vähän tätä:\nLähettänyt Pomsikas klo 16.56\nhei Vau mitkä rannekkeet! :)\ntosi näyttävät, oikein juhlalliset (ja halvalla!).\nvoiskohan niitä käyttää myös arkena?\nbaktus nro 2 näyttää ihanalta, onko se vihreä?\n20. marraskuuta 2009 klo 21.19\nNe on itseasiassa tuon materiaalin takia aika arkiset, ja ihan koulupäivien ilona ajattelin niitä pitää. Ne ei ehkä lämmitä yhtä hyvin kuin villaiset, mutta joskus sekin voi olla vaan hyvä.\nBaktus numero 2 on vihreä...hkö. Ja odottelee vielä kaulaa, jossa se kuvataan. Ja päivää, jollon ei ole yhtä pimeää kuin yöllä :/ Kyllä tämä blogittamisen yritys on välillä vaikeaa. ;)\n21. marraskuuta 2009 klo 14.52\nmie tarjoudun sulle malliksi, niin ei tarvii kerttua kiusata ;)\n21. marraskuuta 2009 klo 16.27\nAina tämä sama virsi, mutta IHANAT! Kerttu parka ei todellakaan näytä innostuneelta. Kävin viikonloppuna katsomassa parivaljakon toista osapuolta, ja silläkin tuntui olevan tylsää, minunkin seura kelpasi :)\nNoi naimaraidat on sitten ihmeellinen juttu, jo ne joutais jäämään pois vai vaatiiko se oikeasti sen alttarille kävelemisen vai mistä hemmetistä siinä on kyse.\n22. marraskuuta 2009 klo 17.49\nNaimaraidoista ja pyöröpuikoista


Fairy clipart ilmainen lataus\nClipArt-otsikko: Fairy Image Clipart Free Download\nFairy clipart ilmainen lataus.\nRojaltivapaat sarjakuva-tyyliset kuvat käytettäväksi ei-kaupallisissa projekteissa. Keiju-leikekuva ladattavissa ilmaiseksi. Clipartimme voi ladata ilmaiseksi ja muokata yhteisessä toimisto-ohjelmassa.\nKeiju-leikekuva ladattavissa ilmaiseksi. Ilmaiset leikekuvat ladattaviksi ja tulostettaviksi. Keiju-leikekuva ladattavissa ilmaiseksi. Ilmaisia kuvia koulujen, päiväkotien, opintojen tai kotona tehtävien laskentataulukoiden suunnitteluun - käsityötunteja. Keiju-leikekuva ladattavissa ilmaiseksi. Ilmaisten kuvien avulla voit esimerkiksi suunnitella kutsut itse, onnittelukortit tai laskentataulukot itse.\nKeiju-leikekuva ladattavissa ilmaiseksi. Oletuksena tämä leikekuva voidaan ladata PNG- tai JPG-tiedostona. Valmistelemme ja julkaisemme vähitellen kaikki leikekirjamme vapaasti skaalautuvissa vektorimuodoissa entistä paremman tulostuslaadun takaamiseksi. Kunkin kuvan alla olevan "Lataa vektorina" -kuvakkeen avulla voit selvittää, onko grafiikka käytettävissä vektorina.\nKaikkien clipart-napsautusten kokonaismäärä: 26.730.968


kuntopolku, Author at Kuntopolku\n27 huhti Kuinka saada harjoittelussa käytettyä nopeita lihassoluja?\nJulkaistu 18:18h kategoriassa Yleinen 0 kommenttia\nIhmisillä on lihaksissaan hitaita ja nopeita lihassoluja. Kestävyysurheilussa tyypillisesti hitaat ovat parempia, etenkin maratoneilla, pyöräilyn aika-ajoissa ja triathloneissa, joissa ei jouduta nopeita kiihdytyksiä tekemään. Myös nopeat lihassolut kehittyvät harjoittelun myötä kestävämmiksi. Mutta jotta nopeat lihassolut tulisivat kestävämmiksi, niitä tulisi saada harjoittelussa käytettyä. Eihän lihas voi kehittyä, jos sitä ei käytetä. Lisäksi on...\n17 maalis Painohulavanne ja keskivartalon lihaksisto\nJulkaistu 07:49h kategoriassa Yleinen 0 kommenttia\nPainohulavanne. Siinä yksi tämän hetken hittituottesta. Eikä vähiten siksi, että Helsingissä tehtiin viime vuonna painohulavanteen käyttöä tukeva tutkimus. Itseäni kiinnostaisi kuinka suuresti painohulavanteen pyörityksestä on oikeasti apua keskivartalovoiman parantamiseen. Pohdin myös, että voisiko olla niin, että hulavanne itsessään on vain apumuuttuja, joka auttaa aktivoimaan keskivartaloa....\n28 elo Mitä uutta erikoispyörät voivat tuoda harjoitteluun (4/4): Sähköpyörällä alkuun, yksipyöräisellä taitoa ja potkupyörällä uudenlaista ärsykettä.\nJulkaistu 15:25h kategoriassa Yleinen 0 kommenttia\nErikoispyörien neliosaisessa sarjassa on tultu päätösosaan. Aikaisemmat osat ovat käsitelleet fiksiä (eli vapaaratatonta pyörää), nojapyörää ja ergometria (eli kuntopyörää, jossa voi säätää polkemansa tehon). Viimeisessä osassa otan lyhyesti tarkasteluun sähköpyörän, potkupyörän ja yksipyöräisen. Näistä minulla ei itselläni ole omakohtaisia kokemuksia, joten analyysi menee pitkälti perustuen tutkimuksiin...\n22 elo Mitä uutta erikoispyörät voivat tuoda harjoitteluun (3/4): Ergometri – valmentajan tarkka kaveri\nJulkaistu 07:58h kategoriassa Yleinen 0 kommenttia\nTässä neliosaisessa sarjassa kerron omakohtaisia näkemyksiäni erilaisten erikoispyörien käytöstä. Edellisissä osissa paneuduttiin vapaaratattoman fiksiin ja nojapyörään. Kolmannessa osassa vuorossa on polkupyöräergometri. Polkupyöräergometri on mikä tahansa kuntopyörä, jossa poljettava teho pystytään antamaan etukäteen. Käytännössä siis siten, että jos laitat 160 W tehon poljettavaksi, pystyy ergometri...\n14 elo Mitä uutta erikoispyörät voivat tuoda harjoitteluun (2/4): Nojapyörä – lokoisasti ja nopeasti\nJulkaistu 13:48h kategoriassa Yleinen 2 kommenttia\nTässä neliosaisessa sarjassa kerron omakohtaisia näkemyksiäni erilaisten erikoispyörien käytöstä: vapaaratattoman (eli fiksin) käytöstä kerrottiin ensimmäisessä osassa. Nyt toisessa osassa keskitytään nojapyörään. Nojapyöriä on monenlaisia, kaksipyöräisistä nelipyöräisiin ja istuma-asento vaihtelee suorasta istuma-asennosta hyvin makaavaan. Itse kerron nyt kuitenkin kokemuksistani suhteellisen makaavan kaksipyöräisen nojapyörän...\n08 elo Mitä uutta erikoispyörät voivat tuoda harjoitteluun (1/4): Fiksi – Opi pyörittämään\nJulkaistu 10:12h kategoriassa Yleinen 0 kommenttia\nSuuressa mittakaavassa kun kestävyyskuntoa nostetaan pyöräillen, ei sinänsä ole väliä minkälaisella pyörällä sen tekee. Tuotettu teho on sama tuotti sen sitten minkälaisella pyörällä. Tästä kirjoitin aiemmin jo blogitekstin. Kuitenkin, asiaa voidaan katsoa myös toiselta kannalta. Erityisesti kun pyöräilyä harrastaa paljon, sanotaan yli kymmenenkin tuntia viikossa, tuo...\n27 helmi Lyhyt harjoitteluanalyysi – tapausesimerkki\nJulkaistu 14:10h kategoriassa Kunnon seuranta 0 kommenttia\nOlen käyttänyt 5 min maksimitestiä pyörällä yhtenä kunnon seuraamistestinä ja olen saanut seuraavat testit: Syyskuu 2018, 5 min testi: 336 W = 4,8 W/kg Helmikuu 2019, 5min testi: 337 W = 4,8 W/kg. Helmikuu 2019, 20 min testi: 273 W = 3,9 W/kg. Seuraavassa käydään lyhyesti...\n21 tammi Spontaania koko kehon käyttöä\nJulkaistu 11:44h kategoriassa Koko kehon aktivointi 0 kommenttia\nJospa aikuisetkin osaisivat vielä suhtautua liikkumiseen samalla avaramielisyydellä kuin lapset! Lasten spontaania kehon käyttöä Otetaan esimerkiksi oma 2-vuotias tyttäreni. Hän saattaa ruokapöydästä lähteä omiin leikkeihinsä hevoslaukalla. Tai sitten kääpiökävelyllä, tai varpailla kävelyllä ("Osaan kävellä näinkin!"). Puhumattakaan kaikista niistä spontaaneista loikista ja hypyistä joita hän tekee pitkin päivää....\n26 marras Itseään valmentavan 9 ongelmaa\nJulkaistu 13:35h kategoriassa kunnon kohotus 0 kommenttia\nItse itsensä juoksu- tai pyöräilykuntoon saattaminen onnistuu toki. Mutta muutamat sudenkuopat on syytä huomioida, ja näistä suurin osa kumpuaa ihmisen kyvyttömyydestä tarkastella itseään ulkopuolisen silmin. Tähän listaan olen koonnut 9 huomiota, joihin itse itseään valmentavat saattavat usein langeta. Tässä ajatukseni kohdistuvat lähinnä tavoitteellisiin tai puolitavoitteellisiin...\n05 marras Katse eteenpäin!\nJulkaistu 08:18h kategoriassa Uncategorized 0 kommenttia\nNiin kuntoilussa, urheilussa kuin elämässä ylipäätään tulee pitää katse eteenpäin. Menneisyys on hyvä muistaa, mutta siihen ei kannata liikaa tuudittautua. Toisinaan kuntoilun puolella vastaani on tullut yli 50 vuotiaita, nuoruudessaan todella kovakuntoisia ja paljon harjoitelleita kavereita, mutta joilla syystä tai toisesta kunnosta huolehtiminen ei ole tarttunut...\nKuntopolku, Pekka Matomäki\nTervalantie 29, 21350 Ilmarinen\n044 982 8506\nKuinka saada harjoittelussa käytettyä nopeita lihassoluja? 27/04/2021\nPainohulavanne ja keskivartalon lihaksisto 17/03/2020\nMitä uutta erikoispyörät voivat tuoda harjoitteluun (4/4): Sähköpyörällä alkuun, yksipyöräisellä taitoa ja potkupyörällä uudenlaista ärsykettä. 28/08/2019


anja-reginan aitta: PYHÄAAMUN RAUHA...\nOlipa ihana herätä sateen ropinaan. Koko luonto on puhdistunut lämpimässä kesäsateessa. Harmi, että kumisaappaani ovat myös saaneet vettä kenkään, unohdin ne eilen illalla kuistin portaille!\nKoko huushollin valtaa raikas kuusenkerkkien tuoksu. Iso kattila täynnä hentoja kerkkiä kiehuu makoisaksi siirapiksi. Vielä tänään käyn poimimassa lisää kerkkiä toiseen keitoserään.\nPurnasin roskisdyykari-runosessa luonnon roskaamisesta. Ihmetyksen aika ei ole ohi! Heltorstaina aamulenkillä näin, että roskat, spraymaalihylsyt ja telat sekä maaliämpärit oli kerätty pois! Sydän löi ilosta ihan setsuuria! Oli ihan pakko väsätä lisäsäkeistö valitusvirteen:\nMeiltä loppui puhti ja annettiin olla\nroskat ja purkit, kuin hunningolla.\nKului viikko ja kaksi, ja ihme kas,\noli tunneli tullutkin puhtaammaks!\nOli huokaus vanhojen jossakin kuultu.\nja meidän uupuneen varmaankin luultu.\nAamuvarhain siivottiin kerran vielä\nkolme kassillista. On siistiä siellä!\nKiitos sinulle Shebu, jos keräsit!\nPellekuvat on hienoja. Osaajat\neivät roskaa ympäristöään.\nPrinssipuoliso noukki loput roskat, kolme muovikassillista. Nyt on hyvä kulkea eikä tarvitse silmiä sulkea lenkkipolulla motarin alla, on siistiä kaikkialla!\nKeväällä Tallinnan keskustorilta tuomani lumihiutale kukoistaa! Ihmettelen, miksi en aikaisempina kesinä ole hoksannut sitä hankkia kesäkukkalaatikkoon! Ihaillut kyllä olen aikaisemminkin sitä nähdessäni. Tulen sen valkoisista kukkarönsyistä hyvälle mielelle ovesta kulkiessani.\nPieni punarinta on rakentanut pesänsä tuuheaan juhannusruusupuskaan. Mustarastas kerää nokkansa täpötäyteen evästä poikasilleen, hienosti nappasi myös sille heittämäni kastemadon! Talitintit lentävät perätysten pihan yli, pöntössä on melkoinen sirinä. Töyhtöhyyppäkin oli löytänyt läheiselle pellolle, missä metsäkyyhkyspari käy etsimässä ruokaansa. Kyllä kesä on ihanaa aikaa.\nKun itse en ole mitenkään kalenteriin sidottu, menee viikonpäivät joskus sikinsokin. Eilen luulin, että oli jo sunnuntai! Hyvä näin, sillä tänään sitten sain kuin ylimääräisen viikonpäivän, hih.\nSunnuntai on lepopäivä. Ainakin pikkukoirulille. Aamupalan ja aamulenkin jälkeen on kiva kiepsahtaa sohvalle pienille torkuille. Eikä haittaa, että kuusenkerkkien keittämisestä syntyvä raikas tuoksu kutittaa kuonon herkkiä hajureseptoreja. Pyhäaamun rauha hiljaa huokuilee...soi mielessäni ja myös täällä. Leppoisaa lepopäivää!\nmummeli 5. kesäkuuta 2011 klo 11.25\nKyllä on iso tämä pieni kotimaa. teillä yöllä sadetta ja meillä melkein hallaa, aivan lähellä nollaa kävi, vaikka tämä paikka ei ole niin hallanarkakaan.\nMutta ihana on kotimaan kasän alku. Laulelin lenkillä itsekseni tuota kouluajan laulua, nyt on Suomen suloin aika ja meni siinä välillä suvivirsikin. onneksi ei esityksilläni ollut kuulijoita, he eivät varmasti olisi edityksistä nauttineet. Ja Himmu ei moiti\nSinikkaHelena 5. kesäkuuta 2011 klo 11.30\nVoi kuinka taas ilolla luin pyhäaamun rauhastasi ja omassa mielessäni myös soi pyhäaamun rauha,ilo kesästä ja siihen liittyvästä.Onnenhetkiä sinulle ja poppoollesi!\nMinttuli 5. kesäkuuta 2011 klo 12.06\nOnpas taas hyvän mielen postaus täällä. Mukavan runonkin rustasit.\nJa miten lie tuon laulun sanat pulpahtaneet mieleeni, kun Mintun kanssa pyhäaamun lenkillä kuljettiin ja täällähän e sitten oli.\nUnelma 5. kesäkuuta 2011 klo 12.07\nKaunis iiris siellä jo kukkii.\nHienoa, että maalaripojat ovat huomanneet roskiaan pois kuljetella.\nPunarinta laulaa uskomattoman kauniisti, olen kuullut tässä omassa pihassa omenapuussa istui ja lauloi.\nIhanaa kesäkuuta edelleenkin.\nsylvi 5. kesäkuuta 2011 klo 12.26\nKivasti kirjoitit runon, niin ei jää vain marisemiseksi, sillä monesti unohtuu hyvät teot.\nPyhäaamu on teillä raikas, ihanaa.\nTäällä on myös rauhaisaa ja samaa laulua tuossa aamulla hyräilin, "Kirkkoon kulkee juhla kansa..... j n.e,\nOikein ihanaa pyhää sinulle!\nanja 5. kesäkuuta 2011 klo 14.54\nmummeli; laula vaan Himmulle, se nauttii kyllä varmasti. Meillä todella satoi ja luonto on nyt niin vihreää kun ilma on lämmintä. Merkillistä, miten vuosikymmenten takaa mieleen pulpahtaa noita kouluajan lauluja...\nSinikkaHelena; samoin kesäisiä onnenhetkiä sinulle puuhastelusi keskellä.\nMinttuli; kerkkäsiirappi kiehuu nyt sokerin kanssa ja uusi erä on likoamassa huomista keittämistä varten. Kyllä tuoksuukin hyvälle koko talossa.\nUnelma; kaksi kukkaa on noussut tästä iriksestä, tuo väri on kaunis mutta metsästän vielä valkoista ja keltaista samanlaista.\nMinä en ole kiinnittänyt punarinnan lauluun huomiota, miksiköhän en. Satakielestä sen sijaan nautin eilen Hermanninsaaressa ja Hamarissa. Ja sitten omassa pihassa tietenkin.\nHienoa kun on vuorolaulua, ensin mustarastas ja nyt satakielet.\nNautitaan kesästä, terkkuja sinulle ystäväni.\nsylvi; sateen jälkeen aamu on parhaimmillaan. Samoin sinulle mukavaa sunnuntaita ja hyräillään laulujamme tahoillamme...\nMaikku 5. kesäkuuta 2011 klo 17.36\nLueskelin bloki kirjoituksia, ni jo tuntu kivalta todeta, että mitä tämä aurinko saa aikaseksi meissä ihmisissä ja luonossa....tätä mieltä lisää.....;)\nanja 5. kesäkuuta 2011 klo 20.36\nMaikku; oikeassa olet, useimmille meistä on auringon vaikutusta iloinen mieli ja positiivinen asenne. Olisipa meillä aina kesä - no ei vainenkaan, kyllä vuoden vaihtelut kesästä syksyn kautta talveen ja kevään kautta kesään on kuitenkin parasta meille!\nLeena Lumi 5. kesäkuuta 2011 klo 21.21\nKaunis iiriskuva. Päämies väitti sataneen, mutta en mitä mitään huomannut. Nukun sateessa aina ikkuna auki, että saan kuunnella veden musiikkia. Puutarhuri minussa kaipaa sadetta.\nAnja, jos joskus vielä istutat syreeniä, laita sitä Moskovan kaunotarta, jos jo sinulle kommentoinkin. Minä sitä yhtä kukkaa nyt ihmettelen ja sitä, miten saatoin moisen kaunottaren istuttaa puun varjoon. Soitin tänään äidillekin siitä, sillä hänelle mahtuisi vielä. Päämies kuvannut. Taidan laittaa ensi viikolla kuvan tai kaksi.\nanja 5. kesäkuuta 2011 klo 22.19\nLeena Lumi; satoi meillä, mutta vain yöllä. Minäkin nukun ikkuna auki ja sateen ropina on ihanaa musiikkia.\nAion hankkia sitä Moskovan kaunotarta, ihastuin siihen Kiskossa. Sen kukkatertut olivat isoja ja niin kuin vaaleanpunaista posliinia! Siellä se todella oli puutarhan aurinkoisella reunalla, puutarhan muhevassa mullassa. Laita kuvia kaunottarestasi!\nAmalia 5. kesäkuuta 2011 klo 22.33\nAnonyymi pyysi kertomaan sinulle, että joku kyselemäsi kasvi on toden näköisesti Kleitomia. Nyt en ehdi katsomaan missä kohtaa se juttu on. Terveisiä Kuhmosta :)\nanja 6. kesäkuuta 2011 klo 13.46\nKiitos Amalia, googletan sillä! Terkkuja Kuhmoon!\nJohanna 6. kesäkuuta 2011 klo 21.02\nKuusenkerkkäsiirappi on suunnitelmissa täälläkin, mutta viimeeksi maalla olivat hitusen liian pieniä vielä.\nOn tää kevät ja alkukesä niin ihanaa!\nanja 7. kesäkuuta 2011 klo 10.52\nJohanna; minä ehdin jo keitellä pari satsia, täällä olivat kerkät jo kovasti vihreitä. Mutta ehkä vielä mökillä tulee keiteltyä, siellä todella ovat kasvut myöhemmässä.\nJepjep! Alkukesässä on taikaa!\nKaisa Reetta 9. kesäkuuta 2011 klo 13.26\nJoskus olen tehnyt kuusenkerkistä simaata ja se oli kyllä oivallinen janojuoma kuumalla.. Siirappi on vielä kokeilematta.


Air France-KLM laskuttaa tulevaisuudessa lihavia | Halvat Lennot .fi\nRanskalais-hollantilainen lentoyhtiöjätti Air France–KLM on ilmoittanut laskuttavansa tulevaisuudessa lihavilta matkustajilta lähes kaksinkertaisen hinnan lentolipuista normaalipainoisten lentoihin verrattuna.\nLentoyhtiö perustelee päätöstään turvallisuuskysymyksillä, ylipainoinen matkustaja tarvitsee käytännössä kaksi istuinpaikkaa, jotta turvavyö saadaan asianmukaisesti kiinnitettyä.\nAiemmin lisämaksua ylipainoisilta on Euroopassa ehdottanut halpalentoyhtiö Ryanair, tuskin kuitenkaan turvallisuussyistä.\nYhdysvalloissa useat lentoyhtiöt laskuttavat lihavilta lisämaksua.\nAirFrance-KLM ottaa uuden lisämaksun käyttöön helmikuun alusta, jonka jälkeen tämän lentoyhtiön lennot lihaville kallistuvat 75 prosenttia peruslentolipun hintaan nähden.


War Thunder – lukijoiden suosikkilentokoneet ja –tankit - Muropaketti.com\nWar Thunder – lukijoiden suosikkilentokoneet ja –tankit\n29.07.2015 15:00 | Jukka O. Kauppinen\nPyöräytimme alkukesästä War Thunder –kilpailun, jonka palkintoina Gaijin Entertainment jakoi viidelle onnekkaalle pelaajalle kasan pelinsisäistä valuuttaa, Golden Eaglesejä. Kilpailussa kysyttiin pelaajien suosikkipanssareita ja –lentokoneita – ja tältähän se Domen nettisotijoiden lista näyttää:\nJenkkien M6A1 – sitä ei vain saa hengiltä. Kerran sytyin tuleen ja palamisen aikana tuhosin vastustajan joukkueelta 3 panssarivaunua (Tiger H1, KV-2 ja PzKpfw III Ausf M) ja matsikin vielä loppui ennen kuin miehistöni kuoli.\nKV-2 – mikä voikaan olla tätä pelottavampi taistelukentällä.\nPz.Kpfw. IV Ausf. F2 – KwK40 L43 on yllättävän tehokas tier 2 ja yllättävän ketterä\nKV-2 – 152mm howaiseri jysäyttää kuin Ron Jeremyn leka pornossa.\nT-34-85(D-5T) – koska hyvä tykki ja kohtuu nokkela keskiraskas tankki. Ja koska T-34.\nM24 – Nopea, pieni, kevyt, tappava. Nautin suuresti vihollisen selustaan iskemisestä ja tuollahan se käy näppärästi. M18 Hellcat on WoTissa pelatuin vehje ja sitä se varmaan tulee olemaan WT:ssäkin :)\nTiger – Jäykkä mutta jylhä kissa.\nFerdinand – sopii omaan pelityyliini loistavasti.\nPz.IV G – ehkä sen takia koska esteettisesti sakemannien panssarivaunut miellyttävät ja pelissä muutenkin pelailen sakemanneilla enemmän kuin muilla. Läpäisykyky kohtuullinen omaan pelityyliini, T-34 verrattuna pikkuisen hidas mutta ehkä etanapelaajalle sopiva (sniper-tyyliselle).\nKV-2 – 152mm tykillä kun osuu ja uppoaa niin on hymy korvissa asti.\nTällä hetkellä M4A2(76) W Sherman – Ikoninen tankki ja sama vehje mikä oli Fury-leffassa, joka innoitti ylipäätään pelaamaan amerikkalaisilla tankeilla pelissä.\nTiger H1 ( ja muut tigerit) – Tarviiko tätä edes perustella? Lyhyesti: keulapanssari yhdistettynä vahvaan tykkiin :D\nSuosikkitankkini on Kliment Voroshilov 2 eli Kv-2. Vaunun 152 mm tykki pitää\nhuolen ettei kukaan selviä osumistaan.\nBT-5 – sillä pöönää nyyppiä\nTiger I – Aika kliseinen vastaus mutta kyllähän se tiikeri on ollut lempitankki siitä lähtien, kun vuosia sitten sain Revellin Tiger I E Late pienoismallisarjan koottavaksi.\nBT-5 – koska se on nopea ja siinä on hyvä tykki, sillä on mukava kiertää vihollisen selustaan.\nStug III – I didn’t choose stug lige, stug life chose me.\nPanther A – nopea, ketterä ja tappava! Rankaisee myös satunnaista IS-2:sta\nUSA Patton – 90mm on vain niin mahdoton. Muut pelaajat eivät aina tiedä mihin patton aina pystyy ;)\nTiger II 10,5cm kanuunalla on aina ilo ajaa. Tehokkaan moottorinsa ansiosta se on raskaaksi tankiksi varsin ketterä ja tykissä riittää potkua one-shottaamaan useimmat vastustajat. Saksalaisten pitkä 88-millinen tykki tuntuu siihen verrattuna nallipyssyltä. Ikävä kyllä tankki joutuu usein ylivoimaisia BR 8,0 tankkeja vastaan, jolloin erästä on parempi lähteä pois ennen sen alkamistakaan. Toivottavasti suosikkitankkini siirretään joku päivä oikeaan koloon matchmakerissa.\nTiger – koska tykkään itken verta joka kerta kun kuolen siinä.\nSuosikkitankkini on yksinkertaisesti M4 Sherman. Yksi ikonisimmista tankeista ehkä mitä maa päällä kantaa. Vaikka ensimmäisessä M4:ssä ei ole kovin hyvä tykki, heikko sivupanssari ja erittäin korkea profiili, rakastan vaunua silti. Oman tasoisissa peleissä Shermanin etupanssari on jopa yllättävän tehokas, ja somalla lyhyellä putkella saa oikein käytettynä suurta tuhoa aikaan. Lisäksi M4 Sherman tuo suuria muistoja mieleen Men of Warista, josta vaunu on hintaansa nähden aikamoinen peli!\nJgdPz38(t) – Matala ja odottamattoman kestävä. Kuin sammakko, joka pomppii kentällä, iskien sieltä mistä vastustajan kirotut T-34 ei odota. Satuttaa myös sopivasti Neuvostoliiton raskaampia panssarivaunuja hyvin. Yllättävän tehokas laite, jonka hidas nopeus & ketteryys ei hidasta sen tuhovoimaa ollenkaan liikaa.\nKV-2 – BOOM, tappo, BOOM, tappo, BOOM, tappo\nKV-2. Pelaan pääasiassa Saksalaisilla ja KV-2 on muodostunut pienimuotoiseksi painajaiseksi vastapuolella. Suosikkitankiksi sen nimesin, koska mistään muusta ei ole tähän mennessä tullut yhtä hyvä mieli tuhota. Kilometrin päästä kyljestä kun saa losautettua sisään, kotipanssarikuski hihkuu riemusta näyttönsä ääressä.\nVaikea valinta Ostwindin, F2 ja Tiger E väliltä. Ostwind tuhoaa medium-tankit ainakin jos pääsee lähelle T4 asti, F2 pystyy vielä Tigerin tappamaan ja Tiger on vaan jumalattoman isolla tykillä varustettu rautamöhkäle.\nFlakpanzer I – mikä on mukavampaa kuin kiusata vaunumiehiä sekä ilmamaaleja.\nKV-2 – sillä se aiheuttaa vastustajissa mukavan ”crap” reaktion kun tämä möhkäle lyllertää talon takaa näkyviin. Myös tankin koominen design jaksaa naurattaa.\nT-44 – Lähellä oman armeijan kalustoa. Samaa sarjaa siis.\nBeaufighter Mk 21. Pienet aseet eivät siihen tehoa ja isot eivät osu\nP-39Q-5 Airacobralla on vain mukavaa hyökätä vihollisten pilvissä pakoileviin pommikoneisiin.\nSpitfireMk. V – Tällä hetkellä paras ja toimivin kone ilmataisteluun, minkä minun levelillä saa.\nYAK-9K – 45mm tykillä tiputtaa muut yhellä laakilla.\nRealismiautistina hyväksyn vain SB-2:n jonka opetteluun ei valitettavasti ole tällä hetkellä aikaa joten suosikkikonetta ei ole päässyt syntymään.\nFW 190 A-4 – Kyseisen lentomallinnus paras ja tuliteho perskeleen kova.\nBF 109 G-2 tietysti. Sillähän puolustettiin Suomeakin.\nJapanilainen torpedovenetyyppinen H6K4 koska pidän asioiden pommittelusta + paljon turretteja.\nDO 217 E-2 pommikuorman ja lento-ominaisuuksien takia. Miellyttävä kone minun pelityylille.\nJu 87 B-2 – Eka Stuka sireeniensä kanssa aiheuttaa pelkoa ja sekasortoa vihollisten tankeille ja pommit avaa alkutason peltipurkkitankit nätisti.\nSpitfiret, koska luin junnuna Korkeajännityksiä ja niistä jäi ilmataistelupätkät mieleen joissa Spitfiret näytti mahtavilta.\nA6M3 – Koska ylivoimaisen ketteryyden ansiosta takaahyökkäävä vihollinen on nopean kaarron jälkeen tähtäimessä ja yrittää epätoivoisesti päästä karkuun siinä onnistumatta :P\nBf 109-K4 – Lähes nopein propelli kone ja ampuu todella kovaa.\nIl-2 Sturmovik – Raskas ku paska ja yhtä tappava.\nBf-109 F-4 – Siinäpä kone jossa on vain kaikki kohdallaan. Löytyy niin vauhtia kuin ketteryyttäkin. Ja se nokan 20 millinen tekee mukavaa jälkeä, se vaan vaatii tarkkaa tähtäämistä :)\nIL-2 – sillä tuhoaa ilma- ja maakohteet todella mukavasti tykeillä ja pommeilla.\nFW-190 A1 – Ketterä, tulivoimainen ja aliarvostettu rating.\nP-51D – koska legendaarista.\nJapanin G8N1 – se on vaan niin uskomaton taistelutähti realistic battleissä.\nValinta on vaikea, mutta Tempest II kiilaa tällä hetkellä mielessäni kärkeen. Sulavalinjainen kone on kaunis katsella kolmannesta persoonasta lentäessä ja se sopii erinomaisesti pelityyliini. Se kiipeää hyvin ja syöksyy suihkukonekuskitkin yllättäen jakamaan ennenaikaisia lyijymyrkytyksiä neljällä 20-millisellä automaattikanuunallaan.\nBf-110, koska se yllättää. Vaihtoehtoisesti P-47-28 realistic ground battleissa, koska siinä on hyvät aseistukset, vaikka se ei olekaan ketterä.\nFocke Wulf – koska butcher bird on lempinimensä veroinen.\nValinta on tiukka Me-163 ja Fw-190 A5/U2 välillä. Rakastan Me-163(lentävä muna) ihan silkan rakettimoottorin tuoman nopeuden takia. Juurikaan mikään muu kone ei pysty munaa voittamaan kiipeämisessä. Toisaalta Fw-190 A5/U2 on taas hieman perinteisempi potkurikone, jolla pääsee kunnon verisiin koiratappeluihin. Rakastan konetta yksinkertaisesti sen ylivoimaisten ominaisuuksien takia: Yksi parhaimmista aseistuksista koko pelissä(varsinkin kun lisää 4 x 20mm gunpodia siipien alle), erittäin tehokas moottori muihin saman tason koneisiin ja zoom-n-boom koneeksi erittäin ketterä. Voisin siis sanoa, että suosikkilentokoneeni on FW-190 A5/U2.\nBf-109 G-2 – Ei ole Mersua voittanutta. Jos haluaa pelata easymodella valitsee puukseen neukut tai britit mutta saksan puuta on osattava pelata. Tästä tuli itselle luottokampe brittien ja neukkujen pudottamiseen.\nP-47D-28 Thunderbolt(Saksan lipun alla). – Loistava ”Zoom & Boom” hävittäjä. Kantaa hyvän määrän ammuksia ja tulivoimaa, samoin kestävyyttä, häviten käännöksissä muille. Mutta auta armias jos pääset ylhäältä lentämään ja yllättämään minkä tahansa lentokoneen… Se repii kaiken B-17 lähtien aina liittoutuneiden sotakoneisiin kaiken kappaleiksi. – Mersu tekee periaatteessa kaiken paremmin, mutta se syöksynopeus… Se syöksynopeus!\nBoomerang Mk 1, koska kohtalaisen ketterä ja omaa tarpeeksi tulivoimaa pudottamaan oikeastaan minkä tahansa koneen kunhan oikein osuu. T1 yksilöistä mukavin tosin on G.50 series 2 koska on myös ketterä ja omaa sentään 12.7mm jolla saa jotain aikaiseksi.\nBf 109 F-4 – K/D +20/1. Korkealta ja kovaa, kiipeä ja karkuun, rope a dope -> kill.\nSpitfire Mk. Vc – 4 tykkiä tekee rumaa jälkeä niin maakohteisiin kuin lentovekottimiin\nTempest MK.V – kallis kone ja pitkän aikaa kestää kehittää mutta kun uudet offensive beltit saa niin alkaa koneet putoileen!\nKikka! Koska on aika ottaa käyttöön Kikka Kolmonen.\nSaatavilla: Linux, Mac, PlayStation 4, PC\nPelin kotisivu: http://warthunder.com\nIstun kotoisan Bf 109:n hytissä, syöksyen kohti alempana lentävää brittipommittajaa. Siirrän sormeni liipaisimelle ja otan hieman ennakkoa. Ennen kuin ennätän lähettää brittisiat kadotukseen, tunnen miten koneeni ottaa osumaa. Valojuovat lentävät ohitseni. Reaktioni ovat liian hitaat ja näen miten siipeni repeää irti Hispano-tykkien voimasta. Takana lentänyt Spitfire veti pidemmän korren.\nMaan tasalla ohjastan uljasta T-34-panssarivaunuani metsän läpi. 600 metrin päässä on yksinäinen Panzer, joka saa kylkeensä tuntuvan pusun panssarikranaatistani. Hymähtelen iloisesti katsellessani miten Panzer leviää kuin ankanpaska ympäri metsää. Iloni jää lyhyeksi, kun näen vasemmalla toisen vihollistankin vyörymässä minua kohti. Ammun sitä kerran mutta kranaatti kimpoaa Tiikerin paksusta etupanssarista. Yksi Tiikerin 88-millinen karjaisu riittää ammusvarastoni räjäyttämiseen. Sotaretketkeni päättyi tähän.\nTämä on War Thunder.\nWar Thunder (Linux, Mac, PS4, PC)


Phen375 Arviot: lue puolueettoman tarkastelun ennen ostoa – TheVitLab\nHomepage / fi / Phen375 / Phen375 Arviot: lue puolueettoman tarkastelun ennen ostoa\nPhen375 Arviot: lue puolueettoman tarkastelun ennen ostoa\nMahdollisuudet ovat, että olet lukenut tämän artikkelin, koska olet etsimässä puolueetonta Phen375 arvioita.\nTämä ravintolisä on herättänyt pitkän listan sekoittaa lausunnot – jotkut ihmiset, jotka vannovat sen ansiot ja muita skeptinen ensikertalaisille.\nKoska henkilö etsii elää onnellisina ja terveinä, löytää keski-kentällä meressä ristiriitaisia tietoja voi olla hieman hankalaa.\nToivottavasti voit löytää lokukseen luettuaan läpi muutaman kohdan. Olet löytämässä koko totuus tästä erittäin arvostetun laihtuminen täydentää.\nTämä perusteellinen Phen375 tarkastelu selvittää useimmat jos ei kaikkia kysymyksiä tai huolia, joita voi olla. Tässä muutamia tekijöitä me tarkastelemme:\nSyvällistä tarkastella ainesosia\nOnko se todella toimii\nOnko phen375 sivuvaikutuksia pelätä\nOn phen375 huijaus?\nMillaisia tuloksia voit odottaa?\nYritämme parhaamme saadaksemme takaisin sinulle ja päivittää tämän Phen375 arviot mahdollisimman pian.\n1 Laihdutus Phen375\n2 Mutta Phen375 on ainutlaatuinen, koska:\n2.1 Se tekee kaksi asiaa samanaikaisesti:\n3 Yksityiskohtaiset Katsokaa Kuinka Phen375 Works\n3.1 (1) On hämmästyttävää on tukahduttaa ruokahalua\n3.2 (2) parantaminen rasvaa polttava\n4 Phen375 indusoi Thermogenic rasvanpolttoa\n4.1 Dynaaminen Duo: parantaa aineenvaihduntaa ja Thermogenic rasvanpoltto\n4.2 Miksi tarvitsen hyviä rasvoja muutenkin?\n5 phen375 Ainekset\n6 Look At Phen375 ainesosat tiedot\n6.6 Dendrobium Nobile Pura\n7 Kuka on takana Phen375?\n8 Edut Kun Phen375 laihtuminen\n9 Onko mahdolliset haittavaikutukset pelätä?\n10 Millaisia tuloksia on odotettavissa?\n11 Lopullinen Ajatukset Tämän arvion\nUsein me uskotellaan, joko ravitsemusterapeutit tai lääkäreitä, jotka laihtua, sinun täytyy polttaa enemmän kaloreita kuin otat.\nMutta se ei ole aina totta, koska on olemassa erilaisia syitä painonnousua. Siksi kuulet jotkut vielä lihoo huolimatta siitä keskimääräinen ruokavaliosta tai energiaa tyhjennys harjoitusohjelma.\nSaatat lihoa vuoksi hormonaalisia muutoksia elimistössä.\nTämä selittää, miksi useimmat ihmiset yhtäkkiä tullut rasvaa, kun he tulla raskaaksi.\nSamoin se on täysin mahdollista lihoa kun elimistö säilyttää vettä soluissa – jälleen kerran, tällä ei ole mitään tekemistä sen kanssa kalorien saantia.\nSuurin osa tapauksista on tahattomia painonnousua kotoisin asioita voimme tuskin kontrolloida käyttäessään ja laihduttaminen.\nMutta Phen375 on ainutlaatuinen, koska:\nSe tekee kaksi asiaa samanaikaisesti:\nSe edistää rasvan palamista\nSyy, miksi Phen375 näyttää niin korkea onnistumisprosentti on, että se käsittelee overeating- ja ei-ylensyöntiä aiheuttama painonnousu.\nTuote on myös nautintoaine joka kannustaa elimistö polttaa vieläkin enemmän rasvaa.\nJoten, jos olet käyttäessään ja syömällä oikein, mutta tuntuu, että tarvitset vauhtia, niin Phen375 voisi olla vastauksia etsit.\nToisin sanoen, vaikka teet kaiken oikein, tämä tuote antaa teille, että kaivattua kilpailuetua.\nYksityiskohtaiset Katsokaa Kuinka Phen375 Works\n(1) On hämmästyttävää on tukahduttaa ruokahalua\nRuokailutottumuksia ohjataan hormonit, joista osa on aivoissa, mahassa, ja rasvasoluja.\nOhjaaminen tämä vuorovaikutus on hypotalamuksen osa aivojen. Aivot on liitetty ruoansulatuskanavan läpi Bio kellon. Kun tämä Kello tikittää, halu syödä myös potkuja.\nAjan, hypotalamus voi tottua kohonnut ruokailu rutiinia. Tämä voi johtua asioita kuten masennus, ahdistus tai jopa hormonaalisia muutoksia elimistössä. Nämä ovat tekijöitä, jotka ovat selvästi joihin ei voida vaikuttaa.\nErittäin veloitetaan hypotalamuksen johtaa ruokahalun lisääntyminen – mikä selittää kiusaus välipala aterioiden välillä.\nMitä Phen375 tekee tällaisissa tapauksissa on, että se aktivoi luonnon oma ruokahalun hormoni tunnetaan serotoniinin.\nTämä välittäjäaine esiintyy pääasiassa hermostoon tai ruoansulatuskanavassa. Ihanteellinen taso serotoniinin on 101-283 nanogrammaa millilitrassa. Kuitenkin joissakin tapauksissa, serotoniinin puute saattaa ilmetä.\nTämä voi johtua muuttaa elintapoja, ruokavaliotaan, iästä ja jopa ympäristön tilasta.\nAktivoimalla serotoniinin ja palauttaa sen suositellulla tasolla, Phen375 normalisoi tehokkaasti kehon elintarvikkeiden kysyntää. Tämä tietysti tarkoittaa vähemmän ruokahalua ja parempaa valvontaa ruokavalintoihin.\n(2) parantaminen rasvaa polttava\nMenestys laihtuminen ei ole pelkästään riippuvainen ruokahalun. Tarvitset jotain, joka leikkaa oikeus omaan painoindeksi ja kirjallisuuden sulattaa rasvat pois.\nPhen375 saavuttaa tämä yhdistämällä lisäys aineenvaihdunnassa ja termogeenisiä-ominaisuuksiin.\nSikäli kuin elimistön aineenvaihdunta osalta tämä ravintolisä toimii nopeuttamalla asioita. Käytännössä tämä luo energiaa alijäämä, joka muutoin pyytää sinua syömään enemmän.\nMutta koska ruokahalu on jo hoidettu kautta serotoniinin erityksen, elimistö on löytää vaihtoehtoinen polttoaine. Että lähde ei ole mikään muu kuin paikallinen rasvakertymiä .\nLopputuloksena on, että voit nauttia syventäneet tietoisuutta energiaa koko päivän, vaikka olisit syömällä vähemmän. Jos usein salilla on mahdollista, että voisitte aloittaa tallentamisen parempiin suorituksiin.\nMitä tapahtuu, siinä tapauksessa, että elimistö tajuaa massiivinen energiantuotannossa se on sileää pahan päivän varalle. Vapauttamalla kaikki tämä potentiaali, koet energian aalto syödessä osa normaalia ruokavaliota.\nPhen375 indusoi Thermogenic rasvanpolttoa\nAineenvaihduntaa aiheuttama rasvanpolttoa saattavat toimia, mutta sen tulokset voivat kestää jonkin aikaa näyttää.\nPhen375 kuitenkin pyrkii asioihin vauhtia, jotta voit alkaa nähdä tuloksia muutamassa päivässä. Tässä kohtaa lämmöntuotanto on kätevä, koska se merkitsee suoraa polttaa kaloreita kautta lämpöä voitto.\nSe on enemmän tai vähemmän kuin zoomata rasvakudokseen ja erittelemättä niitä suoraan.\nDynaaminen Duo: parantaa aineenvaihduntaa ja Thermogenic rasvanpoltto\nKuten näette, molempia aineenvaihduntaa ja thermogenic rasvanpolttoa jätä tilaa virheille. Tämä voisi selittää korkea menestys vaati useimmissa Phen375 arvioita.\nMutta ehkä suurin onnistumisen aste tulee täydentää kykyä stimuloida keskushermostoon (CNS).\nStimuloidun CNS aktivoi jotain kutsutaan ruskean rasvakudoksen (BAT). BAT on yksi kahdenlaisia rasvoja läsnä elimistössä lukuun ottamatta tavanomaisia valkoinen tai keltainen rasvaa. Se on niin, että tämän tyyppinen rasva on erityisen vaikea hävitä ja tämä selittää, miksi se on niin vaikea voittaa laihtuminen tasangolla.\nAktivoimalla BAT, Phen375 aktivoi myös sympaattinen hermosto, joka laukaisee lämmöntuotanto.\nKauneus on, että kaikki tarpeettomat rasvat poltetaan, oikeus ydin. Samaan aikaan, hyviä rasvoja säilyvät.\nMiksi tarvitsen hyviä rasvoja muutenkin?\nTotuus on, että me kaikki tarvitsemme hieman rasvaa kehossa pitää käynnissä.\nKuten näette, Phen375 on lujasti terveellisen painonpudotuksen palauttamalla että kaivattua tason tasapainosta.\nEnsimmäinen kysymys olet todennäköisesti kysyä itseltäsi noin Phen375 ainesosat on, sisältääkö Phentermine tai ei.\nJos tämä on ensimmäinen kerta kuulo noin fentermiiniä, se on lääkäri-määrätty ainesosaa, jota käytettiin laihtuminen 1990-luvun lopulla, kunnes se oli kielletty aiheuttaa sydänvaivoja.\nOnneksi sinulle, Phen375 ei sisällä fentermiiniä . Kukin kapseli sisältää 516 mg erityinen yhdistelmä ainesosia mukaan lukien:\nHuomaa, että olemme ottaneet tämän ainesosaluettelossa juuri sellaisena kuin se näkyy Täydennys Faktat etiketissä tästä tuotteesta.\nJoten, oletamme, että ainesosat, listan kärjessä vievät hugest prosenttiosuus 516 mg sekoitus pilleriä kohti.\nLook At Phen375 ainesosat tiedot\nTämä on yhdiste, joka on mukana aineenvaihduntaan. Kun niitä käytetään oikein, se voi lisätä kestävyyttä ja auttaa suorittaa fyysisiä tehtäviä paljon paremmin.\nSe tekee tämän vapauttamalla rasvahappojen saattaminen niitä omaan solun mitokondrioissa.\nJos olet opiskellut hieman biologian, saatat olla tietoinen siitä, että mitokondriot ovat ” voimanpesä ”, jossa raaka-aineet hajoavat energian tuottamiseksi.\nL-karnitiini, siis toimii kuin taksi, joka kirjallisuuden vie rasvasolut missä he ovat ja käyttää hyväkseen niitä edelleen käyttötarkoituksen.\n2016 tutkimukseen 60 naisten PCOS osoittivat, että ne, jotka ottivat 250 mg tämän ainesosan 12viikko oli merkittävää painon keskimäärin 6 kiloa. Tämä ei kuitenkaan ole kyse ryhmä aiheista osallistuvien Samassa tutkimuksessa mutta jotka saivat lumelääkettä sijaan L-karnitiini (Viite: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26666519 ).\nKofeiini on juuri sitä – stimulantti, kuten me kaikki tiedämme sen.\nTässä yhteydessä kofeiini saavuttamiseksi käytetään kahta päätavoitetta laukaisemaan lyhytaikaisia laihtuminen ja edistää kehon.\nKuitenkaan ei ole voimassa tutkimuksia, jotka vahvistavat kofeiinin pitkäaikaisia vaikutuksia niin pitkälle kuin rasvaa tappio on huolissaan. Joten Mielestämme tämä ainesosa on sisällytetty luetteloon vain hetkellisen tuomista hyödyistä – ei mitään muuta.\nTunnetaan myös nimellä Forskoliini-, tämä tuote tekee ihmeitä palauttamisessa kehon tasapainoa.\nJos olet mies, niin osa eduista saat siitä sileää ylös tämän ainesosan on lisääntynyt testosteroni. Kohonnut testosteronitaso merkitsee enemmän mahdollisuuksia kasvaa lihaksia.\nMitä enemmän lihasmassaa olet, sitä korkeampi todennäköisyys polttaa rasvaa.\nYksinkertaisesti nimellä pomeranssi, Citrus aurantium on maineikkain sen ruokahalun etuja.\nSe sisältää myös ainetta nimeltä synephrine, joka on tunnettu lisätä kehon aineenvaihduntaa ja näin ollen painon.\nTämä aine voi myös johtua lähes välittömästi edut Phen375 antanut väitti kyky lisätä aineenvaihdunta kiihtyy 65 kaloria aikana 75 minuuttia.\nJotkut Asiantuntijat jopa väittävät, että lisääntynyt saanti Citrus Aurantium voi tuottaa yhtä paljon kuin 42 g painon menetys yhden tunnin ajan.\nCayennenpippuria on vain tavallista tavaraa löytyy paprika. Se vastaa termogeneesiä ja se tekee näin yksinkertaisesti nostamalla lämpö rasvahappoihin jotain, joka lisää nopeutta, jolla jakautuminen tapahtuu.\nLisäksi 2014 tutkimus osoittaa, että cayenne voi tukahduttamaan ruokahalua. (Viite: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24630935 ).\nTämä uute on yleensä suositellaan pre-workout lisäosa, koska sen kyky edistää aineenvaihduntaa. Se on usein mainostetut kuin hyvä korvaaja DMAA.\nSe todellakin sisältää useita alkuaineita että vakauttaa verensokeri ja alentaa verenpainetta.\nMukaan WebMD, Dendrobium sisältää nautintoaine nimeltä fenyylietyyliamiini, jolla saavutetaan tuloksia lähes samanlainen amfetamiinia joka löydettiin kiellettyjen DMAA mutta turvallisesti.\nKuka on takana Phen375?\nEi paljon tietoa saatavilla valmistajien Phen375.\nKuitenkin taustan tarkistus yhtiön verkkotunnukselle paljastaa, että se omistaa ja hallinnoi yksilöiden Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ei ole selvää, onko se tehty Isossa-Britanniassa tai Yhdysvalloissa, vaikka etiketissä lukee ”Made in USA”.\nBetter Business Bureau luettelee yhdysvaltalaisten osoitteen 3636 N. Buckner Blvd Dallas, Texas, USA 75228-5610. Jos se on totta he tehneet tämän tuotteen sisällä Yhdysvalloissa, niin mahdollisuudet ovat, että he päättivät salata osoitteen hyviä syitä.\nTämä ei ole epätavallista, että yritykset, jotka myyvät omia sekoituksia – jos mitään, se toimenpide tekijänoikeuksien suojelemiseksi.\nEdut Kun Phen375 laihtuminen\nOn olemassa lukuisia terveyshyötyjä Phen375 koska sen monipuolinen ainesosaluettelossa.\nPerustuu useisiin Phen375 arvostelua törmäsimme tutkimuksemme aikana, alla on muutamia terveyshyötyjä voit odottaa.\nParannettu unen laatua\nParannettu kehon energiaa ja kykyä pysyä keskittyneenä\nValvoa paremmin ruokavalintoihin\nKohonnut itsetunto ja itseluottamusta\nParempi seksuaalista suorituskykyä erityisesti miehillä\nOnko mahdolliset haittavaikutukset pelätä?\nToistaiseksi ei ole merkkejä mitään hengenvaarallisia vaikutuksia, jotka liittyvät Phen375.\nItse asiassa 80 prosenttia niistä, jotka tarkastelevat sitä myöntää, että he eivät ole kokeneet mitään outoa sivuvaikutuksia. On kuitenkin olemassa joitakin, jotka ilmoittavat merkittävä muutos ulosteen koostumusta ensimmäisinä päivinä käyttäen täydentää.\nOn huomattava, että ottaen enemmän kuin suositeltu annos on 2 pillereitä päivässä voi aiheuttaa huimausta. Samalla, koska se on lievä piristeet sen ainesosaluettelossa, se voi johtaa unen puute, jos se toteutetaan 4-5 tuntia ennen nukkumaanmenoa.\nMillaisia tuloksia on odotettavissa?\nGoing tietojen avulla valmistajan virallisilla verkkosivuilla, tämä tuotekohteiden auttamaan toinen menettää 3-5 kiloa painoa viikossa.\nKatsotaan, mitä eri käyttäjät käsittelevät todellisuudessa:\n”Hyppäsin asteikolla ja yllätyksekseni sain tietää, että olin menettänyt 26 kiloa 6 viikkoa. Olen täällä sanoa WOW tämä todella toimii.” – Catherine\n”En ole ollut ottaen niin pitkään, mutta toistaiseksi olen tyytyväinen siihen, mitä olen voinut saavuttaa. Olen todella luottavainen tarpeeksi elokuva tämän videon yllään bikinit juuri niin näet kuinka hyvässä kunnossa huolehdin avulla Phen375.”- Lisa\nLopullinen Ajatukset Tämän arvion\nPhen375 tarjoaa hyvin harkittu yhdistelmä lyhyen aikavälin ja pitkän aikavälin yhdistelmä painonpudotuksen hyötyjä. Tämä takaa voit alkaa nähdä tuloksia lähes välittömästi ja että nämä tulokset pitää myös pitkällä aikavälillä.\nSe sanoi saatat silti täytyy katsoa mitä syöt ja harjoittaa myös maltillinen käyttäessään niin ylläpitää terveellistä elämäntapaa.\nYhteenvetona, Phen375 saa ansaittua kaksi peukkua meiltä. Eli, olemme todella luottavaisia miten se toimii ja millaisia tuloksia se pystyy tuottamaan.\nPrevious post Phen375 arvostelut, Ainesosat ja Ratings: kannattaa ostaa vai ei?\nNext post On Phen375 edelleen tuloksellinen Fat Burner? Kattava katsaus\nPhen375 Rehellinen Review – Paras ruokavalio pillereitä kaikkien aikojen\nPhen375 rasvanpolttaja: kattava katsaus


KÄYMME YHDESSÄ AIN, KÄYMME AINA RINNAKKAIN. Analyysi kuntaliitosretoriikan käsitteistön muuttumisesta luvulta 2000-luvulle - PDF\nKÄYMME YHDESSÄ AIN, KÄYMME AINA RINNAKKAIN. Analyysi kuntaliitosretoriikan käsitteistön muuttumisesta luvulta 2000-luvulle\nDownload "KÄYMME YHDESSÄ AIN, KÄYMME AINA RINNAKKAIN. Analyysi kuntaliitosretoriikan käsitteistön muuttumisesta 1960- luvulta 2000-luvulle"\n1 KÄYMME YHDESSÄ AIN, KÄYMME AINA RINNAKKAIN Analyysi kuntaliitosretoriikan käsitteistön muuttumisesta luvulta 2000-luvulle Valtio-opin pro gradu tutkielma Merja Airas Yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitos Jyväskylän yliopisto Huhtikuu 2010\n2 2 TIIVISTELMÄ KÄYMME YHDESSÄ AIN, KÄYMME AINA RINNAKKAIN Analyysi kuntaliitosretoriikan käsitteistön muuttumisesta 1960-luvulta 2000-luvulle Merja Airas Jyväskylän yliopisto Yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitos Valtio-opin pro gradu tutkielma Ohjaaja: Pekka Korhonen Huhtikuu s. Tutkimukseni aiheena on selvittää kuntaliitoskeskusteluun kuuluvien käsitteiden vaikutusta kuntaliitosten toteuttamiseen ja kuinka käsitteet ovat vaikuttaneet poliittiseen diskurssiin ja toimintaan kuntaliitoksissa viimeisen noin 40 vuoden aikana virallisten tahojen ja tekstien kautta. Tutkimuksessa kuntaliitoskeskustelua tarkastellaan 1960-luvulta 2000-luvulle. Varsinainen analyysi jakautuu kolmeen päälukuun. Ensimmäinen käsittää ajanjakson ja 1970-luvut, toinen 1980-luvun ja osan 1990-luvusta. Kolmannessa luvussa käsitellään edellisten vuosikymmenten keskustelujen vaikutuksia kahden kuntaliitoksen toteutumisen 2000-luvulla. Tutkimuksessa kysytään miten käsitteet ovat muuttuneet tai mitä uusia merkityksiä ne ovat saaneet ajan ja politiikan muutoksissa. Tutkimus kertonee myös jotakin siitä poliittisesta diskurssista miksi kuntaliitoksia ja kuntauudistusta on jahkailtu vuosikymmeniä. Tutkimuksessa etsitään vastausta tai viitteitä myös siihen, miten käsitteet muuttavat politiikkaa ja politiikka käsitteitä sekä miten poliittiset valtasuhteet muuttuvat käsitteiden arvostuksen muuttuessa. Kysymysten perusajatuksena on tutkimuksen tekijän usko siihen, että historian traditiossa ovat ne retoriikan ja diskurssin esteet, miksi kuntauudistusta eikä kuntaliitoksia ole tehty vuoteen 2008 sillä suunnitelmalla, mitä eri keskustelijat ovat hahmotelleet kuntien määrän olevan luvulle siirryttäessä. Tutkimuksen perusteella virallisissa kuntaliitoskeskusteluissa on ollut kysymys valtion ja kunnan välisestä vastakkainasettelusta ja näiden valtasuhteiden muutoksesta eri ajanjaksoilla. Eri ajanjaksoilla käsitteet ovat saaneet erilaisia merkityksiä ja kytkeytyneet politiikkaan monella tasolla. Käsitteiden merkitykset muuttuvat ja saavat uusia painoarvoja ja käsittelyfoorumeja. Tapahtuneissa muutoksissa on ollut kysymys käsitteiden diskursseissa tapahtuneista muutoksista, niiden painoarvosta ja järjestyksestä. Käsitteiden painoarvo vaihtuu mitä lähemmäksi tullaan 1990-lukua. Käsitteiden järjestys muuttuu tultaessa 2000-luvulle. Kuntien taloudellinen tilanne tuo uudenlaisia perusteluja sekä kuntien itsehallinnon puolustajille että vastustajille kuntaliitosvalmisteluissa. Tutkimuksessa on ydinavainsanoina itsehallinto ja talous ja niihin kietoutuvat muut avainsanat kunta, kuntaliitos, maan tarve, demokratia, poliittinen valta ja toiminta, suuri, pieni, rikas, köyhä, pakko, vapaaehtoisuus.\n3 3 SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 1.1 Aiheesta ja aineistosta 2. EKSKURSIO KUNNAN OLEMUKSEEN 2.1 Kunnallinen jaotus 2.2 Itsehallinto 2.3 Kuntien rahat alkavat loppua 2.4 Yhteenveto 3. POIMINTOJA JA 1970-LUKUJEN TUTKIMUKSISTA 3.1 Mitä Ruotsi edellä, sitä Suomi perässä 3.2 Miten Euroopassa 4. KUNTALIITOSKESKUSTELUISTA JA 1970-LUVUILLA 4.1 Jos ei hyvällä niin pakolla 4.2 Komiteasta komiteaan 4.3 Eduskunnan rooli 4.4. Puolueiden rooli 4.5 Kunnalliset keskusjärjestöt 4.6 Yhteenveto 5. KUNTALIITOSKESKUSTELUISTA 1980-LUVULTA 1990-LUVULLE 5.1 Eduskunnan rooli 5.2. Puolueiden rooli 5.3 Kunnalliset keskusjärjestöt 5.4 Porkkanapolitiikkaa 5.5 Yhteenveto 6. KUNTALIITOKSIA VALMISTELLAAN 6.1 Tapaus Pieksämäki vuosina Tapaus Mikkeli vuosina AVAINSANOJEN ANALYYSIA 8. EDELLEEN YHDESSÄ JA RINNAKKAIN LÄHTEET LIITTEET\n4 4 1.JOHDANTO 1.1 Aiheesta ja aineistosta Tutkimukseni aihe on kuntaliitoksiin ja kuntauudistukseen liittyvien retoristen keskustelujen analysointi virallisten tekstien kautta ja miten ne ovat vaikuttaneet poliittiseen toimintaan itsehallinto- ja talouskäsitteiden käytössä kuntaliitosvalmisteluissa. Tutkimukseni yhtenä innoitteena olivat vanhat ovat seminaarityöni: Kuntien valtionosuusjärjestelmä pääpiirteittäin (1986) ja Teoista ja sanoista kuntaliitospolitiikassa 1960-luvulta 1990-luvulle (1990). Toisena innoitteena on oma, jo lähes 30 vuotta kestänyt virkasuhteeni Mikkelin kaupunkiin, joka on painiskellut kuntaliitosten ja talousvaikeuksien kanssa melkein yhtä kauan ellei kauemminkin. Kuten myös Summa toteaa (1989, 22), ja 70-luvuilla valtion keskushallinnon tehtävissä, rakenteissa ja toimintatavoissa tapahtui muutoksia, joiden perusteella näille vuosikymmenille ajoittuva jakso usein rajataan omaksi periodikseen yhteiskunnallisessa kehityksessä. Olen käyttänyt tässä työssäni vastaavaa rajausta kuntaliitostekstien tarkastelussa ja lukujen keskusteluja hallitsivat pakkoliitokset ja voimakas kuntien itsehallinnon vaatimus. Terveys- ja sosiaalitoimen laajeneminen ja peruskouluuudistus 1970-luvulla aloittivat kuntien taloudellisen kantokyvyn tarkastelun uudesta näkökulmasta ja se on jatkunut edelleen 1980-luvulta 2000-luvulle. Talouden ja itsehallinnon käsitteitä alettiin kytkeä uudella tavalla tosiinsa, jolloin ne saivat erilaisen merkityksen. Käsitteiden painoarvoissa ja järjestyksessä tapahtui perustavanlaatuisia muutoksia luvulta alkaen myös valtio muutti kuntaliitospolitiikkaansa ja käsitteitään.\n5 5 Valtio siirsi lainsäädännöllä kuntalaisille kohdistettavia perustehtäviä kuntien hoidettavaksi ja maksettavaksi. Monet kuntalaisten palvelujen saatavuutta ja tasoa koskevat ratkaisut tehtiin kuitenkin kunnallispoliittisilla päätöksillä. Kuntien palvelutasojen muutosten lisäksi vahvistui 1980-luvulla suunnittelujärjestelmien kautta myös valtion ja kuntien hallinnon rakenteiden muutos (Summa 1989, 32). Kuntien henkilöstön määrä nousi merkittävästi nimenomaan 1980-luvulla, joten 1980-luku ja 1990-luvun alkupuoli oli tarkoituksenmukaista rajata omaksi ajanjaksokseen luvulla kuntien henkilöstömäärän kasvu pysähtyi ja on ollut tämän jälkeen melko vakiintunutta. (Kunnallinen työmarkkinalaitos 2007, henkilöstömäärän kehitys). Kun kuntien hallinnon rakenteiden muutos ja palvelutason laajeneminen edellytti henkilöstön määrän merkittävää lisäämistä, kasvoivat myös kuntien palkkamenot rajusti. Tällä oli vaikutusta kuntien taloudelliseen kantokykyyn, koska poikkeuksetta kunnassa kuin kunnassa henkilöstön palkkamenot alkoivat olla suurin menoerä luvun alkupuolella kuntien taloudelliset vaikeudet kasvoivat edelleen. Osa tästä johtui yleisestä taloudellisesta lamasta, osa kuntien palvelutason ylläpitämisestä luvulla lisääntyivät vapaaehtoiset kuntaliitokset ja 2000-luvulle mentäessä nämä olivat jo arkipäivää lukua edustavat Pieksämäen ja Mikkelin seutujen kuntaliitosprosessit, joiden käsittelyssä talouden käsite sai jo suurimman roolin. Nämä kaksi kuntaliitosta kuvannevat hyvin käsitteiden käytön nykytilannetta Suomessa. Retoriikan tulkkina olen käyttänyt Hilkka Summan väitöskirjaa Hyvinvointipolitiikka ja suunnitteluretoriikka. Toisin kuin logiikassa, jossa argumentointi on pakottavaa, retorii-\n6 6 kassa ei tunneta pakkoa (Palonen 1995, 9). Retoriset käsitteet ohjaavat kuitenkin poliittisiin muutoksiin myös kuntaliitosvalmisteluissa. Kuntaliitosproblematiikan ymmärtäminen edellyttää oikeudenmukaisuuden käsitteitä ja siinä tulkkina käytän John Rawlsin oikeudenmukaisuusteoriaa. Oikeudenmukaisuus on Rawlsin mukaan yhteiskunnallisten instituutioiden tärkein hyve, ja vaikka yhteiskunta onkin vastavuoroiseen hyötyyn tähtäävä yhteistoimintayritys, jossa on etujen ristiriita, on yhteisöllisyys ja yhteistoiminta avainasemassa, jotta kaikki voisivat elää paremmin kuin yksin ponnistellessa (Rawls 1971, 15, 17). Tutkimukseni ei sisällä yksittäisten kuntaliitosten yhteydessä tapahtuvaa poliittista liikehdintää, liitoskeskustelua ja niiden tulkintaa, vaan valtion ja kuntien välistä suhdetta kuntaliitoskysymyksissä, ja minkälainen poliittinen diskurssiraami oli vallalla, ja kuinka se muuttui näillä ajanjaksoilla virallisten tekstien ja toiminnan kautta tulkittuna. Nämä ajanjaksot antavat myös historiallisen kontekstin Pieksämäen ja Mikkelin liitoprosessien tapahtumille. Työn ensimmäisessä osassa on ekskursio kunnan olemukseen. Toisessa osassa on muutamia poimintoja kuntatutkimuksista ja 1970-luvuilta Ruotsia unohtamatta. Rajaus on historiallisen viitekehyksen pohjalta. Tutkielmassa käsittelen itsehallinnon, talouden ja poliittisen vallan käsitteiden muutoksia virallisessa diskurssissa. Aluksi on virallista historiaa, kuten eduskunta-aloitteita, komiteamietintöjä ja kunnallisten keskusjärjestöjen sekä kunnan että valtionvirkamiesten näkemyksiä, jotka antavat taustadiskurssin kuntaliitoskeskustelujen foorumien ja käsitteiden muutoksille. Diskurssit vastaavat suurin piirtein niitä tekstien ulottuvuuksia, joista on perinteisesti keskusteltu kä-\n7 7 sitteillä sisältö, ideatonaaliset merkitykset, topiikki ja aihe. Diskurssi -käsitteen hyvä puoli on Faircloughin mielestä sen laaja-alaisuus (Heikkinen ym. 2000, 75) ja tähän uskoin. Aineistoon on valikoitunut puhujiksi valtion, kuntien ja kunnallisten keskusjärjestöjen virallisia edustajia. Esimerkkiteksteiksi on otettu ne, jotka tyypillisesti ja määrällisesti eniten kuvasivat aikakauden puhujatahon mielipidettä tarkasteltavien käsitteiden kautta. Lähdeaineiston rajaus on tehty olettamalla, että poliittinen argumentointi vaikuttaisi päätöksentekoon ja ei-päätöksen tekoon erityisesti silloin, kun siitä puhuvat pääasiassa instituutiot tai henkilöt, joilla on institutionaalinen asema poliitikkona tai viranhaltijana. Institutionaalinen argumentointi muuttaa myös poliittista kulttuuria nostamalla eri käsitteitä ja niiden merkityksiä keskustelujen aiheiksi. Lähdeaineiston aikakauden rajaus löytyi kuntien ja 1970-lvuilla tehtyjen pakkoliitosten ja 1980-luvulta alkaneen kuntien yhteistyön lisääntymisessä käsitteiden kautta. Aineiston luokittelu on tehty siten, että olen huomioinut virallisten edustajien kannanotot, joissa talouden ja itsehallinnon käsitteitä on rinnastettu tai niihin on vedottu ja joita esiintyi määrällisesti eniten Kuntien keskusjärjestöjen edustamissa lehdissä ja muissa virallisluontoisissa teksteissä. Joitakin sanomalehtiartikkeleita on otettu mukaan kuvaamaan yleensä virallista keskustelua. Tutkimukseen on käyty läpi myös kuntaliitoksia koskevia edustakunta-aloitteita ja Kuntaliiton toimittamia kuntien tunnuslukuja. Luokittelu on tehty edellä mainituilla rajauksilla siten, että vastaako se edes väljästi kysymykseen, voiko itsehallintoa olla, jos kunnalla ei ole taloudellista kantokykyä.\n8 8 Viralliset tekstit koostuvat kuntaliitoshankkeisiin liittyvistä asiakirjoista ja lehtien artikkeleista. Pohjana historian argumentoinnille ovat asiantuntijat Olavi Rytkölä ja Hannu Soikkanen. Puolueiden ohjelmien ja puolueiden edustajien kannanotot kuuluvat historialliseen taustadiskurssiin oletuksella, että ne kertovat puoluepoliittiset linjat kuntaliitoksiin. Puoluepoliittiset linjat tekevät poliittisen sillan sekä valtioon että kuntiin. Puolueiden kanta tulee esille puolueohjelmista ja puolueiden johtajien haastatteluteksteistä, lähtöoletuksella, ettei puolue voi olla kovinkaan eri mieltä kuntauudistuksesta taikka kuntaliitoksista, kun puolueenjohtaja tai puolueen muu edustaja silloin, kun hän puhuu asemassaan virallisesti ja julkisesti. Vastaavalla tavalla ole käsitellyt valtion viranomaisia ja heidän lausumiaan. Kuntaliitos- ja kuntauudistus termit ovat tässä tutkielmassa synonyymejä toisilleen. Kuntarakennemuutos on jätetty tämän tutkimuksen ulkopuolelle. Kuntaliitos, joka pitää sisällään kuntien yhdistymiset, on kahden tai useamman kunnan yksittäinen tavoite parantaa seutukunnan elinvoimaisuutta. Kuntaliitos tarkoittaa eksaktisti sitä, että yhteen olemassa olevaan kuntaan liitetään kunta tai kuntia. Kuntien yhdistyminen tarkoittaa kahden tai useamman kunnan yhdistymistä kokonaan uudeksi kunnaksi. Kuntauudistus- ja kuntaliitokset kulkevat tässä tutkielmassa siis toisiaan syleillen. Niiden jyrkkä erottaminen ei ollut tarkoituksenmukaista, koska lopputulos niiden toteutuessa on aina sama. Vaikka ja 2000-luvut olisivat olleet kiinnostavampia kuntien taloudellisten vaikeuksien, yleensä taloudellisten suhdanteiden muutosten, EU:n jäsenyyden ja muidenkin muutosprosessien vuoksi, uskoin, että historian traditiossa ovat ne esteet, miksi kuntauudistusta eikä kuntaliitoksia ole tehty vuoteen 2009 sillä suunnitelmalla, että meitä oli-\n9 9 si nyt vain kuntaa siirryttäessä 2000-luvulle. Asiaa on jahkailtu useita kymmeniä vuosia ja meitähän on vieläkin reilusti yli 300. Tutkimuskysymyksinä olivat; miten käsitteet ovat muuttuneet tai mitä uusia merkityksiä ne ovat saaneet ajan ja politiikan kulttuurin muutoksissa. Tutkimus antanee myös viitteitä siitä poliittisesta diskurssista, miksi kuntaliitoksia ja kuntauudistusta on jahkailtu jo vuosikymmeniä. Työssäni näkyy siis oma, lähes 30-vuotinen kokemukseni kunnan viranhaltijana ja ajoittain liitoshankkeissa mukana olleena. Näistä en pääse eroon edes tieteellisessä tutkimuksessa. Tämä voi olla ajoittain myönteistä, mutta myös ajoittain sokaisevaa. Tutkimukseni voisi olla myös salapoliisiromaani, jossa etsitään vaikuttimia kuntaliitosproblematiikkaan ja siihen liittyvään poliittiseen toimintaan diskurssien kautta. Salapoliisiromaanissa täytyy olla aina joku syyllinen tai ainakin epäily syyllisestä. Onko syyllinen valtio vai kunta kuntauudistuksen ja kuntaliitosten valmisteluissa ja jahkailussa, vai joku muu? Vai jääkö syyllinen löytymättä, tai onko sitä olemassakaan, aika näyttää. 2. EKSKURSIO KUNNAN OLEMUKSEEN Kunta on yleisen hallinnollisen valtakunnallisen jaotuksen perusyksikkö. Kunnan tehtävänä on huolehtia asukkaiden hyvinvoinnista ja edistää alueensa kehitystä. Kuntien lukumäärä oli 1960-luvun alussa 548, joista kaupunkeja oli 41, kauppaloita 26 ja muita kuntia (maalaiskuntia) 481. Kauppalat muutettiin kaupungeiksi vuoteen 1976 mennessä. Vuoden 1976 kunnallislain perusteella kaikista kunnista tuli asemaltaan samanarvoisia. Vuoteen 1980 kuntien määrä oli pudonnut 464:ään, joista kaupunkeja oli 84.\n10 10 Vuoden 1991 alussa kuntia oli 460, joista kaupunkeja 94 (Suomen Kaupunkiliitto 1991, 83). Vuosina kuntien määrä väheni 84 kunnalla, mutta vain neljällä kunnalla 1980-luvulla ja kahdeksalla kunnalla 1990-luvulla. Vuoden 2009 alussa kuntien määrä oli 348 kpl, kun se vielä 2008 alussa oli 415 kpl. Lukumäärän väheneminen oli nyt jo merkittävä (Kunnalliskalenteri 2009, 201). Kun julkisessa hallinnossa tehdään jotain puhumalla tai lainsäädännöllä, kertoo se siitä miten siellä toimitaan ja mihin sen on tarkoitus vaikuttaa. Tämä on merkityksellistä yhteiskunnan, politiikan ja arkielämän muuttumisen näkökulmasta. Ari-Veikko Anttiroikon mukaan kunta on meille elämismaailmassamme tuttu ja samalla vieras. Tuttu tradition ja praktisen synteesin kautta, mutta vieras todella olevana, mielenä (Anttiroiko 1991, 189, 191). 2.1 Kunnallinen jaotus Ensimmäinen laki kuntajaosta oli laki kunnallisen jaotuksen muuttamisesta (KJaotusL 1925), jonka mukaan kuntajaotusta voidaan muuttaa silloin, kun muutoksen on havaittu tuottavan etua tai milloin voimassa oleva jaotus on havaittu sopimattomaksi. Laki sisälsi kuitenkin säännöksiä, joita ei enää 1970-luvulla tarvittu. Eduskunnalle annettiin samanaikaisesti uuden kunnallislakiesityksen (nykyisin kuntalaki) kanssa esitys uudesta kuntajakolaista. Uusi laki kuntajaosta tuli voimaan (Rytkölä 1978, 4). Voimaan tuleva laki ei eronnut periaatteiltaan aikaisemmasta laista. Merkittävin muutos koski yleisesti liitosperusteena käytetyn kunnan lisämaan tarpeen väistymistä kunnallishallinnon toimivuuden kriteerien vaatimukseen. Muutoksella oli vaikutusta poliittisen\n11 11 asenteeseen pakkoliitoskysymyksissä. Viimeinen pakkoliitos tehtiin vuonna Pakkoliitoksista jäljempänä tarkemmin. Seuraavaa kuntajakolakimuutos toteutettiin vuonna Vapaaehtoisia kuntaliitoksia kannustettiin ja kuntaliitosten yhdistymisavustusjärjestelmiä kehitettiin. Vuoden 1978 lakia kuntien yhdistymisavustuksista jatkettiin vuonna 1985 ja edelleen vuonna 1990 kuntien vapaaehtoisen yhdistymisen kannustamiseksi vuosina Kuntajaon muuttaminen ei yleensä aiheuta ongelmia silloin, kun kaikki osapuolet ovat muutoksesta yksimielisiä. Kuntajakolain 3 :n mukaan pakkoliitos saadaan tehdä vain, jos tärkeän yleisen edun on katsottava sitä vaativan. Kun kuntajako on valtakunnallinen perusjaotus, sen muuttaminen on mahdollista vain huomattavan epäkohdan ehkäisemiseksi, poistamiseksi tai vähentämiseksi. Tämän vuoksi se on olemassa viime kädessä valtion edun vuoksi. Lainkohdassa on pidetty silmällä kuntajaon muuttamista vaativan intressin voimakkuutta kiinnittämättä erityisesti huomiota sen laatuun (Rytkölä, 1978, 41-42, 45). Kun tällaisen tärkeän yleisen edun katsotaan olevan olemassa, valtioneuvosto voi vapaan harkintansa mukaan päättää liitoksen toimeenpanosta tai jättää sen tekemättä. Tehdyistä lakimuutoksista tätä kyseistä mahdollisuutta ei ole poistettu. Pakkoliitosten mahdollisuus jäi olemaan lakiteksteihin ja on siellä edelleen. 2.2 Itsehallinto Kunnallista itsehallintoa sääntelee perustuslaissa HM 51 pykälän 2 momentti, jonka mukaan kuntain hallinnon tulee perustua kansalaisten itsehallintoon, niin kun erityisissä laeissa siitä säädetään.\n12 12 Soikkanen toteaa, että itsehallinnon merkitystä on useissa eri yhteyksissä tähdennetty, että se kuuluu demokratian luovuttamattomaan perusolemukseen eikä se ole vain hallinnollinen tarkoituksenmukaisuuskysymys (Soikkanen 1966, 674). Sekä hallitusmuodossa että kunnallislaissa korostetaan kuntien hallinnon järjestämistä kansalaisten itsehallinnon pohjalle. Näin kansalaisilla on mahdollisuus osallistua itseään koskevien asioiden ratkaisemiseen ja asioiden hoitoon. Itsehallinnon sisältöön kuuluvia keskeisiä tekijöitä ovat muun muassa kunnan itse määräämät tehtävät, omat hallintoelimet ja ylin päätösvalta voimavarojen käytössä sekä verotusoikeus. Kunnallislain mukaan kaikki kunnat ja kaupungit ovat samanarvoisia ja niitä koskevat samat kunnallislain säännökset (Kunnallislaki 1976). Itsehallinto ei voi toteutua, elleivät kuntalaiset osallistu kunnallishallintoon. Yleensä äänestäminen kunnallisvaaleissa joka neljäs vuosi on ainoa toimenpide, jonka suurin osa kuntalaisista tekee. Kosken mukaan tämä on riittämätöntä. Jos kuntalaisilta puuttuvat muut osallistumismahdollisuudet tai mahdollisuuksia ei käytetä, on demokratia näennäistä (Koski 1970, 179). Kunnallisen itsehallintoperiaatteen kannalta tärkeämpää kuin luottamustehtävien määrä on niiden omaama painavuus kunnan hallintoorganisaatiossa (ibid. 183). Minkälaisista asioista kunnalliset luottamusmiehet ovat yleensä oikeutettuja tai velvoitettuja päättämään. Yhtä olennaista on myös se, millaiset taloudelliset mahdollisuudet kunnalla on näiden päätösten toteuttamiseen.\n13 Kuntien rahat alkavat loppua Kuntien talous rakentuu pääosin verotuloihin ja valtionosuuksiin ja -apuihin. Valtion siirtäessä lakisääteisesti tehtäviä kunnille, on jouduttu kehittämään myös valtionosuusjärjestelmiä kuntien erilaisten taloudellisten tilanteiden tasoittamiseksi. Kuntien erilainen taloudellinen kantokyky puhutti jo 1960-luvulla: "Kun ajatus samanlaisista ja samantasoisista peruspalveluksista on yleisesti hyväksytty, niin tällöin ongelmaksi on noussut, miten taloudelliselta pohjaltaan hyvin eritasoiset kunnat voivat tästä selvitä ilman, että veroäyrin hinta köyhissä kunnissa nousee kohtuuttomasti." 1960-luvulla erityisesti maalaiskuntien menot lisääntyivät voimakkaasti. Valtion rahoitus kattoi keskimäärin kuntien menoista noin 17 %. Myös kuntien lainanotto lisääntyi voimakkaasti ja kuntien velkaantumisaste vaihteli suuresti. Teollistuminen merkitsi taloudellisten voimavarojen ja väestön ryhmittymistä Etelä-Suomeen ja muuttotappiokunnissa jouduttiin korottamaan veroäyrin hintaa paljonkin verotuspohjan muuttuessa (Soikkanen 1966, 729, 735). Eri yhteyksissä on sanottu entistä painokkaammin, että kaikkien kuntien pitäisi pystyä tarjoamaan samat peruspalvelukset suunnilleen samantasoisina. Kun kuntien toiminta on laajentunut uusille aloille, on se aiheuttanut mm. erityisviranhaltijoiden palkkaamisessa vaikeuksia pienille kunnille. Kun kuntajaotus on taloudellista ja sosiaalista kehitystä vastaamaton, lisää se edelleen pienten kuntien taloudellisia vaikeuksia peruspal-\n14 14 velujen tarjonnassa. Tämä nähdään yhtenä syynä mm. kunnallishallinnon painopisteen siirtymisessä itsehallinnon tähdentämisestä kunnallisiin palveluihin (Soikkanen 1966, ). Lainsäädännöllisesti lisättyjen tehtävien, kuten palvelujen siirtäminen valtiolta kunnille ja hyvinvointipolitiikkaan liittyvien tehtävien luominen, johtivat mm luvulla julkisen sektorin työvoiman voimakkaaseen kasvuun. Koko julkista toimintaa ajatellen voimakkainta työvoiman kasvu oli kunnallisella sektorilla (Pekonen 1984, ). Sama taloudellinen kehitys kunnissa jatkui myös 1980-luvulla eikä 1990-luvun alku tuonut parannusta kuntien talouskehitykseen. Kunnallishallinnon hoidettavat palvelut lisääntyivät ja tulonsiirrot valtiolta kunnille kasvoivat. Vuonna 1990 valtion tulonsiirrot kunnille olivat jo 25 % kuntien menoista. Myös eräät työvoimaan ja sen saatavuuteen ja alueittaiseen sijoittumiseen liittyvät kysymykset nostivat valtakunnallisen taloudellisen vaikuttamisen välttämättömäksi ja vahvisti valtion roolia rahoittajana (Sisäasiainministeriö 1990, 9, 17). Vaikka valtionosuudet ja -avut lisääntyivät, kasvoivat kuntien menot suhteessa enemmän. Kuntien taloudellista liikkumavaraa on tutkittu liikkumavaraprojektin raportissa nro 5. Raportin tavoitteena oli kuvata taloudellisessa liikkumavarassa tapahtuneita alueittaisia ja kunnittaisia muutoksia. Muutoksia analysoitiin myös kuntien toimintapolitiikan mukaan. Raportissa ei kuitenkaan otettu kantaa siihen, miksi jonkin kunnan luvut olivat voimakkaasti heikentyneet, vaan tarkastelussa vahvistui käsitys, että kunta voi toimintapolitiikallaan vaikuttaa taloutta kuvaaviin tunnuslukuihinsa. Raportissa todettiin, että harvoin veropohjaltaan vahva ja kehittynyt kunta on umpikuja ryhmässä.\n15 15 Heikon veropohjan kunnilla taloudelliset tunnusluvut olivat enemmän "tahdon asia". (Helin ym. 1990, 37, 41, 46). Raportin umpikuja-ryhmällä tarkoitettiin niitä kuntia, joilla kuntalaisten palvelutason ylläpitäminen olisi vaatinut lisääntyvää lainanottoa tai merkittävää veroäyrin hinnan korottamista. Tahdon asialla edellytettiin lähinnä kunnallispoliittista päätöksentekoa siten, että taloudelliset realiteetit ymmärrettiin. Taloudellisen tilanteen suuntaus ei enää ollut pienten maalaiskuntien ongelma, vaan myös kaupungeilla oli 1980-luvulla merkittäviä rahoitusongelmia. Tämä johti veroäyrin hinnan korotuksiin vuodelle 1991 jo joka viidennessä kaupungissa ja yli 70 % kaupungeista arvioi rahoitusasemansa edelleen heikkenevän (Suomen Kunnallislehti 1990, 20). 2.4 Yhteenveto Talouden ja itsehallinnon avainkysymykset ovat olleet 1960-luvulta lähtien ne keskeiset kysymykset, joilla oli merkitystä kuntaliitoskeskusteluissa. Valtion ja kuntien välisiä suhteita määritteli kuntajaotus ja itsehallinnon juridisuuskäsite, mikä osittain selittää valtion taloudellisten tukijärjestelmien kehittämisen ja kuntien taloudellisen kantokyvyn tasoittamisen vaatimukset kuntaliitosten tukemisen ohella. Kunnat päättivät itse lain puitteissa palveluistaan ja vaihtoehdoistaan paikallisesti. Kunnat eivät voineet kuitenkaan olla täysin irrallaan valtion ohjauksesta ja politiikasta eivätkä yleisestä markkinataloudesta, koska valtion hyvinvointipolitiikka ja lainsäädäntö ohjaavat kuntia käytäntöihin ja valintoihin kunnallisessa päätöksenteossa. Esitetty tahdon asia pitää sisällään kunnallispoliittisen toiminnan uuden retoriikan argumentoinnin piirteen, jolloin yhteisymmärryksen saavuttaminen jossakin taloudellisessa tilanteessa mahdollistaisi vaihto-\n16 16 ehtojen valinnan (Summa 1989, 88). Tällaisia vaihtoehtoisia valintoja kunnilla tahdon kautta, ei rahojen loppuessa olisi muita kuin kuntaliitos. Toinen vaihtoehto olisi umpikuja-ryhmä, jolloin poliittisen päätöksen kuntaliitoksesta tekisi joku muu kun kunta itse. Palvelujen tarjoaminen erilaisten lainsäädännöllisten keinojen kautta hamaan tulevaisuuteen ei näytä järin tarkoituksenmukaiselta. Valtionosuusjärjestelmän ja yhdistymisavustusten jatkuva porrastaminen ei tuo lopullista ratkaisua kuntien taloudellisiin vaikeuksiin. Tahdon asia tuo implisiittisesti esiin vain kuntaliitosdiskurssin. Kun perinteellinen kuntajako nähdään esteenä vahvojen taajamien muodostumiseen, talouden rationaalisuuden tavoitteet tulevat esiin ja vähintään rinnalle. Kuntaliitoksia estävät todennäköisesti monet muutkin tekijät, vaikka taloudelliset seikat puoltaisivatkin niitä. Poliittiselta ajattelulta edellytetään käsitteiden tulkintaa ja käyttöä, vaihtoehtojen järjestämistä, vastustuksen ennakoimista ja seurausten arviointia. Kuntaliitoskeskusteluissa nämä käsitteet ovat olleet läsnä, mutta ideologia ja käytännön politiikka on rajattu selvästi erillisiksi (Palonen 1995, 137). 3. POIMINTOJA TUTKIMUKSISTA 1970-LUVULTA EUROOPAN UNIONIIN 3.1 Mitä Ruotsi edellä, sitä Suomi perässä Ruotsissa vaatimukset kuntauudistuksen toteuttamiseen olivat hyvin samansisältöiset kuin Suomessa: voimakas yhteiskunnallinen rakennemuutos. Ruotsissa toteutettiin kuntauudistus ensimmäisen kerran vuonna 1952 ja toinen kierros vuonna Tällöin kuntien määrää vähennettiin hyvin radikaalisti. Ensimmäisessä vaiheessa kuntien\n17 17 lukumäärä pudotettiin kunnasta kuntaan. Vuonna 1964 perustettiin 282 kuntaryhmää. Kuntaryhmien tarkoituksena oli ajan myötä sulautua yhdeksi suurkunnaksi. Tämä prosessi kesti noin 10 vuotta, koska lähes kolmasosa kunnista, useimmat pienkuntia, vastustivat uudistusta. Uudistus ajettiin läpi kommunistien, sosialidemokraattien ja osan kansanpuoleen tuella, kun taas keskusta ja oikeisto vastustivat uudistusta (Strömberg ym. 1976,1, 32-36). Strömberg ym. ovat käsitelleet itsehallinnon ja demokratian muutoksia ja toteutumista Ruotsin eri kuntatyypeissä. Pieniä kuntia pidettiin henkilökohtaisempana, koska päättäjät tunnettiin paremmin. Osallistuva demokratia oli heikompaa suurissa kunnissa. Tehdyssä haastattelututkimuksessa yli puolet vastaajista piti kunnallista itsehallintoa myönteisenä arvona (Strömberg ym. 1976, 39-58). Tutkimuksesta voitiin päätellä kunnallishallinnon byrokratisoituvan ja virkavaltaistuvan kuntayksikön asukasluvun suuretessa ja kunnallishallinnon epäkansanvaltaistuvan. Aktuelliksi nousivat myös kustannusten jako valtion, kunnan ja maakuntahallinnon välillä. Tärkeimmäksi kysymykseksi nousi verouudistus, joka on yksi kunnallisen itsehallinnon perusta (ibid. 59, 61.). Talouden ja itsehallinnon käsitteet olivat vastakkainasettelussa myös Ruotsissa ja kuntauudistus oli voimakkaasti politisoitunut puolueiden erilaisiin näkemyksiin. Ruotsissa tehtiin laaja tutkimus kuntauudistuksen vaikutuksista 1980-luvulla. Tutkimus osoitti kuntien yhdistämisen olleen oikea toimenpide ongelmista huolimatta. Kuntien toiminnassa vahvistui pääteemaksi kuntapalvelujen laadun parantaminen ja menojen karsiminen (Suomen Kunnallislehti 1987).\n18 18 Suomessa kuntaliitostutkimuksissa oli suurta kirjavuutta. Kuntaliitosten aiheuttamien seurausten tutkimuksia on tehty varsin vähän ja 1980-luvuilla ja ne ovat keskittyneet pääosin toteutettujen yksittäisten liitosten tarkasteluun. Esimerkiksi Djupsund, Helander ja Ståhlberg tekivät tutkimuksensa siten, että samankaltaisuusindeksin perusteella tutkimuksessa mukana olleille liitetyille kunnille valittiin vertailuparit ja näiden eroja vertailemalla pyrittiin selvittämään kuntaliitoksen vaikutukset. Tutkimuksen tulos ei antanut suoraa vastausta oliko kuntaliitoksen vaikutus merkittävästi myönteisempi kunnan kehitykselle. Myöskään kunnallisen demokratian ei todettu toimivan paremmin yhdistetyissä kunnissa (Djupsund ym. 1975, ). Hannu Katajamäen ym. tutkimus tarkasteli enemmänkin lääni- ja kuntatasoisen ilmiön välistä suhdetta. Katajamäen tutkimuksen teoreettisen lähtökohdan muodosti ns. kasautuvan kehityksen teoria ja siinä oli mukana 13 kuntaliitosta. Näyttäisi siltä, että kuntaliitoksen laukaisemat kehitystendenssit ilmenivät selvimmin pääkeskuksessa ja sen lähiympäristössä. Alueellisen demokratian toteutumisesta liitosalueella tutkimuksessa todettiin keskustapuolueella olleen lievää yliedustusta kuntien valtuustoissa ennen kuntaliitoksen toteutumista, mutta tilanteen tasoittuneen liitoksen jälkeen. Kuntaliitoksen merkityksestä alueen kehittymisen kannalta tutkielma osoitti, ettei liitos vielä automaattisesti käynnistä liitosalueen kehittymistä, vaan se avasi mahdollisuuksia. Lisäksi tutkimuksessa todetaan, ettei kuntaliitos ole heikentänyt yhdenkään liitosalueen kehittymisedellytyksiä (Katajamäki ym. 1979, 78-79). Ilkka Saari selvitti tutkimuksessaan niitä eroja, joita esiintyy eri alueilla kuntalaisten suhtautumisessa kuntaliitokseen käyttäen kahta toteutunutta kuntaliitosta. Tutkimuksen tuloksena kuntaliitosten kannattajat katsoivat, että liitoksen syyt olivat taloudelliset, kun\n19 19 taas vastustajien käsitys liitoksen syyksi oli puoluepoliittiset syyt. Kuntalaisten kokonaiskäsitykset kuntaliitoksen vaikutuksista olivat enemmän myönteisiä kuin kielteisiä (Saari 1979, 61, 62). Mainittujen tutkimusten perusteella on vaikea arvioida tai antaa yksiselitteistä vastausta siihen, olisiko liitosalueiden kehitys ollut erilaista, jos kuntaliitoksia ei olisi toteutettu. Vertailun tekeminen Ruotsissa toteutetun kuntauudistuksen ja Suomen kuntauudistuksen valmistelun välillä on ongelmallista, vaikka mallia Suomen kuntauudistuksen suunnitteluun oli otettu Ruotsista. Vastustus Suomessa on ollut voimakasta ja kunnallisen itsehallinnon traditio koettu arvoksi, johon kajoaminen oli poliittisesti arveluttavaa. Tämä on ollut todennäköisesti yksi niistä syistä, miksei riittävää poliittista yksimielisyyttä kuntauudistuksen toteuttamiseen ole saavutettu Suomessa. Suomessa tehtyjen yksittäisten kuntaliitostutkimusten johtopäätösten pohjalta voidaan todeta, että kuntaliitos nähtiin positiivisena ja talouskehitystä edistävänä toimenpiteenä, mutta taustalle jäi kuitenkin: mutta. Tutkimusten mukaan demokratian toteutuminen ei eronnut merkittävästi ennen ja jälkeen kuntaliitoksen. 3.2 Miten Euroopassa Euroopan neuvoston kunnallisten ja alueellisten asioiden yhteistyökomitea otti esille jo 1970-luvulla kuntaliitoskysymyksen yhdessä kuntainvälisen yhteistyön kanssa. Aiheesta tehty tutkimus selvitti uudistuksen nykytilannetta ja niitä syitä, miksi eri maiden kuntauudistuksen menetelmät erosivat toisistaan. Edelleen tutkimus käsitteli erilaisia ongelmia, kuten mitkä ovat kuntauudistuksen kriteerit, mitkä ovat kuntaliitoksen vaikuttimet sekä missä määrin asukkaat osallistuvat päätöksentekoon. Tutkimuksessa todet-\n20 20 tiin muun muassa, että maat, joiden kuntauudistusta tuki yhteissuunnitelma, suuntautuivat kuntaliitoksiin ja maat, jotka ovat antaneet paikallisten viranomaisten valita vapaasti, suuntautuivat kuntien välisiin yhteistyömuotoihin kielteisesti. Positiivisia tuloksia saivat aikaan kehittyneiden kuntien väliset liitokset, kun taas pelkästään pienten maalaiskuntien väliset liitokset eivät tuoneet ratkaisuja niiden ongelmiin. Myöskään kuntien odotettuja toimintamenojen alenemisia ei saavutettu siinä määrin kun oletettiin. Kuntien asukkailta oli kysytty neuvoa (vrt. neuvoa-antava kansanäänestys) melko harvoin. Niissä tapauksissa missä mielipidettä oli kysytty, olivat epäluulot vallitsevina kuntaliitospolitiikkaa kohtaan (Suomen Kunnat 1976, 828). Keskustelua kuntajaotuksesta ja kuntien yhdentymisproblematiikasta on käyty muuallakin kuin meillä. Kun tutkimuksista otetaan ajan, paikan ja politiikan kautta avainkysymysten dimensio, merkille pantavaa on se, että historia ja vertailtavuus talouden, itsehallinnon ja politiikan teemoihin ei ole vierasta muuallakaan. Ruotsi ja moni Euroopan maa kamppaili ja kamppailee samojen kuntapoliittisten ongelmien kanssa. Keskeisimpänä teemana myös Ruotsin kuntauudistuksessa oli kuntien itsehallinnon ja talouden vastakkainasettelu. Euroopan integraation voimistuessa erityisesti 1990-luvulla esiintyi retorista Euroopan yhdentymisen ja kuntaliitosten kytkemistä toisiinsa.. Kun Eurooppakin yhdentyy, miksei myös Mikkelin seutu yhdentyisi. Länsi-Savo , kunnanjohtaja Helge Häkkinen, Ristiina\n21 21 Euroopan yhdentyminen on aika kaukaa haettua poliittista diskurssia kuntaliitoksiin. Yhteistä ovat vallan, demokratian ja itsehallinnon sekä talouden käsitteet ja niiden rinnastaminen yleensä kuntien yhdistymiseen tai kuntaliitoksiin. Euroopan integraatio saattaa vaikuttaa sisäpolitiikkamme, mutta yksiköiden vertailu on ongelmallista. Euroopan integraatiossa valtiot eivät lakkaa olemasta, ja niiden de facto suvereniteetti säilyy, vaikkakin rajoitettuna. Euroopan Unioni on itsenäisten valtioiden yhteisö. 4 KUNTALIITOSKESKUSTELUISTA JA 1970-LUVUILLA Kuntauudistus- ja kuntaliitoskeskustelua on käyty useita vuosikymmeniä eri foorumeilla. Aika, paikka ja politiikka ovat määritelleet eri aikakausien poliittiset diskurssit. Tässä luvussa hahmotellaan historiallista kontekstia sille, kuinka kuntauudistuksessa ja kuntaliitosten valmisteluissa on jahkailtu ja miten se näkyy virallistamisen teksteissä selvittäen jahkailun kontekstia. Avainkysymysten kautta selvitetään löytyykö pakkoliitosargumentoinnista yhtymäkohtia 1980-ja 1990-luvun argumentointiin ja kahteen jäljempänä tarkasteltavaan liitostapaukseen: Pieksämäkeen ja Mikkeliin. Maalaiskunnan (myöhemmin Suomen Kunnat) numerossa 6-7/1967 oli laaja katsaus ja useita haastatteluja valtion kuntaliitospolitiikkaa vastaan. Kunnallisneuvos W. Sarjala toteaa suomalaiselle luonteelle käsitteen "pakko" olevan vastenmielinen ja sellaisen nostattama protesti voi kohdistua yhteiskuntaamme juurtuneita perusarvoja kohtaan ja siksi sitä on mitä suurin syy vastustaa. Kunnallinen itsehallinto luottaa niin arvokkaisiin perusteisiin, ettei toisarvoisilla syillä saisi sitä järkyttää. Samoin maakuntaneuvos A. Eskola toteaa kuntasuunnittelulain puuttuvan radikaalisti kunnallisen itsehallinnon perusteisiin. Kunnansihteeri Mauno Luotonen protestoi pienten kuntien puolesta ja totesi\n22 22 nyt vireästi toimivien pakkoliitettävien kuntien muodostuvan ison kunnan heikosti hoidettaviksi lievealueiksi ja näin tuhottavan vastoin perustuslakia kuntia pakollisesti (Maalaiskunta 1967, 648). Demokratia käsitteeseen otti kantaa tohtori Erkki Pystynen käsitellessään kuntauudistuksen keskeisiä ongelmia. Hän tarkasteli kunnallisen demokratian astetta siten, että demokratia käsitetään yleisesti korkea-asteiseksi silloin, kun mahdollisimman moni kuntalainen on mukana välittömästi luottamusmiehinä vaikuttamassa hallintoon. Kun jokainen kunta toivoo väkilukunsa kasvavan, merkitsi tämä Pystysen mukaan demokratian kapenemista (Suomen Kunnallislehti 1969, 12-13). 4.1 Jos ei hyvällä niin pakolla Pakkoliitoksia tehtiin ja 1970-luvuilla kaikkiaan 11. Valtaosa pakkoliitoksista oli 1960-luvun kuntasuunnitelmien mukaisia. Viidessä pakkoliitoksessa aloitteen tekijänä oli valtio, muissa joko kunta tai yksityinen henkilö (Niemivuo 1991, 24). Pakkoliitosten osuus oli tällä ajanjaksolla toteutetuista liitoksista hieman alle 15 % (Ks liite 1). Pakkoliitosten määrä ei ollut merkittävä, mutta se teki valtion ja kuntien välisen suhteen poliittisesti ongelmalliseksi vallan-, itsehallinnon- ja talouskäsitteiden kautta. Voimakkaaseen keskusteluun vaikutti hyvin todennäköisesti kaksi suurta pakkoliitosta, joista hieman tarkemmin seuraavissa esimerkeissä. Kun Lauritsalan kauppala ja Lappeen kunta pakkoliitettiin Lappeenrannan kaupunkiin vuonna 1966, oli Lappeenrannan kaupungin liitoshakemuksessa painotettu erityisesti maantarvetta. Valtion ideana oli muodostaa Lappeenrannasta kaakkoisen Suomen\n23 23 elinvoimainen keskus. Lauritsalan kauppala sekä Lappeen kunta hakivat muutosta pakkoliitoksen korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Päätös pysyi, koska Valtioneuvosto on toiminut toimivaltansa rajoissa, ja että se yleinen tärkeä etu, joka oli valtioneuvoston päätöksen perustana, oli olemassa". Sekä Lauritsalan kauppala että Lappeen kunta katsoivat muutoshakemuksessaan, että heidän itsehallinnollista oikeuttaan oli loukattu valtioneuvoston päätöksessä (Suomen Kunnallislehti 1966). Karhula-Kymi-Kotka pakkoliitos toteutui 1977-luvun alusta. Liitosprosessi kesti kaikkiaan kymmenen vuotta. Vastustavat mielipiteet laimenivat liitoshankkeen edetessä ja poikkeuksetta kaikki liitososapuolet painottivat yhteistyön tärkeyttä sekä tunneseikkojen pitämistä taka-alalla, jotka liitosprosessin alkuaikoina olivat melko voimakkaita. Liitososapuolten luottamusmiehet sekä virkamiehet odottivat uudelta "suurkaupungilta" hallinnon järkiperäistämistä sekä taloudellisuutta ja suunnitelmallisuutta alueen kehittämisessä. Alueen asukkaille ei nähty liitoksesta olevan suurtakaan vahinkoa, jos ei myöskään oleellista hyötyä. Itsehallinnosta ei enää suoranaisesti puhuttu, kun päätös liittämisestä tehtiin. Valtioneuvoston mukaan tärkein kriteeri oli olemassa, kun talousalue organisoidaan myös hallinnollisesti yhdeksi alueeksi (Suomen Kunnallislehti 1977). Pakkoliitosten toteuttamisen poliittisia vaikuttamia voidaan tarkastella retoriikan ja sen vaikutusten kautta toimintaan yleisön, eetoksen ja arvojen kautta. Yleisön käsite on ihmisten muodostama yhteisö, johon puhuja argumentoinnillaan pyrkii vaikuttamaan. Kysymys ei ole vain siinä tilanteessa olevista kuulijoista, vaan käsittää myös muun mahdollisen yleisön, joka ei ole läsnä (Perelman 1980, 22-23).\n24 24 Olennaista on yleisön "laadun" huomioiminen esitystilanteessa; millainen yleisö, sellainen puhe (Perelman 1980, 25-26). Argumentointi kuntaliitosta hakevan kunnan ja valtion taholta pakkoliitosten perusteluissa oli puhdasta eetosta. Näillä toimijoilla oli oikeus esiintyä asiantuntijoinansa ja ensisijaisena kohteena oli erityisyleisö eli pakkoliitettävien kuntien viranhaltijat ja luottamushenkilöt ja toissijaisena kohteena kuntalaiset eli yleinen yleisö, joten yleisen edun perustelut riittivät valtion päätöksenteolle. Kuntien päätöksentekijöille jäi tehtäväksi toteuttaa yleinen etu kunnallisessa päätöksenteossa vaadittavien palvelujen järjestämisessä ja rahoittamisessa. Argumentointi pakkoliitoksessa oli myös viesti sille yleisölle, joka ei ollut läsnä. Tämä muu yleisö oli muut kunnat. Valtio haluaa elinvoimaisia kuntakeskuksia taloudellisista syistä. Kun argumentaatiolle on tärkeää yhteisymmärrys tekijän ja yleisön välillä, riittävä ajatuksellinen kontakti sekä yhteisymmärrys yhteiskunnassa vallitsevista arvoista tai ainakin käsitys niistä (Summa 1989, 87), niin voidaan pakkoliitoksia tarkastella myös arvojen kautta. Pakkoliitoksissa käytetty termi yleinen etu on tyypillinen abstrakti arvo. Se sitoutuu johonkin yleiseen, mutta pitää sisällään maantarpeen, itsehallinnon ja poliittisen päätöksenteon suhteessa kuntien taloudelliseen tilanteeseen. Itsehallinnon abstrakti arvo pitää sisällään samoja käsitteitä, mutta myös oikeudenmukaisuuden, inhimillisyyden ja totuudellisuuden, joiden mittaaminen määrällisesti on ongelmallisempaa. Abstrakti arvo on usein koettua, inhimillisesti tunnettua. Abstraktin arvon mittaaminen on vaikeaa. Abstraktit arvot konkretisoituvat, kun niistä tulee käsin kosketeltavia; maa on jalkojen alla ja rahat taskussa ja ne on jaettu oikeudenmukaisesti. Itsehallinnosta tulee konkreettinen arvo, kun se pakko- tai kuntaliitoksessa koetaan menetetyksi ja lakkaa ikään kuin olemasta; sitä maata ei ole enää jalkojen alla ja rahatkin ovat menneet toiselle kunnalle.\n25 25 Kun argumentaation perustana on yleisiä ja erityisiä arvoja sekä konkreettisia ja abstrakteja arvoja, ne konkretisoituvat tai abstrahoituvat tilanteen mukaan, kun puhutaan pakkoliitoksista, itsehallinnosta, taloudesta, kunnasta tai valtiosta (Summa 1989, 93). Pakkoliitos oli voimakas poliittinen argumentti ja sitä käytettiin vakiintuneena käsitteenä kaikilla tämän tutkimuksena foorumeilla. Aika ei ole vaikuttanut sen poistumiseen tai rajautumiseen keskustelujen tai toiminnan ulkopuolelle (Summa 1989, 2-3). Pakkoliitos käsitteenä väistyy teksteistä ja puheenvuoroista siirryttäessä 1980-luvulle, mutta se on edelleen voimassa. Kuntaliitoskeskusteluissa se verhoutuu talouden ja itsehallinnon käsitteiden taustalle. Pakkoliitoksista ei enää puhuta tai jos puhutaan, niin sivulauseessa ikään kuin muodon vuoksi. 4.2 Komiteasta komiteaan Valtioneuvosto perusti vuonna 1961 komitean pohtimaan pienten ja taloudelliselta kantokyvyltään heikkojen kuntien mahdollisuuksia selviytyä asetetuista vaatimuksista. Pienkuntakomitean mietintö valmistui vuonna Kuntaliitoksia tehtiin 1960-luvulla 24, joista viisi oli pakkoliitoksia (ks. liite 1). Yhdistymishankkeiden vapaaehtoinen vireillepano osoitti Soikkasen mukaan, että mielipiteet olivat muokkautumassa kuntauudistukselle suopeammiksi. Tehtävien lisääntyminen kuntien luottamus- ja yhteistyöelimille loi suopeampaa mielialaa kuntien yhtymistä kohtaan. Toisaalta kuntien luottamusmiehillä oli erilainen käsitys asiasta kuin joh-\n26 26 tavilla virkamiehillä. Yleisesti tunnustettiin uudistuksen välttämättömyys, mutta toisaalta pelättiin sen seurauksia ja siirtymäkauden vaikeuksia. Nopeasti muuttuvat taloudelliset olosuhteet vaativat radikaaleja muutoksia, jotka vaikuttivat perinteelliseen ja kaikkeen sellaiseen, johon oli kasvettu kiinni ja totuttu. Vuonna 1965 valtiopäiville annettiin hallituksen esitys laiksi pienkuntakomiteamietinnön pohjalta, mikä edellytti, että kunnat pitäisi saada vähintään asukkaan kunniksi ja vain poikkeustapauksissa jäädä alle asukasta käsittäviksi. Tällöin pidettiin perusteena niitä väestömääriä, jotka ennusteen mukaan olisivat totta jo vuonna 1980 (Soikkanen 1966, 690, 692). Perustana kuntien yhdistymiselle oli kuntien taloudellisen kantokyvyn turvaaminen. Kvantitatiivinen lokus on läsnä, kun paremmuutta perustellaan asukasluvun määrällä ja kunnan suuruudella. Kvalitatiivinen lokus on läsnä, kun pyritään perustelemaan pintaalaltaan ja väestömäärältään suurempaa kuntaa, joka pystyy tarjoamaan kuntalaisilleen parempaa palvelutasoa. Itsehallinto on taustalla oikeutuksena, ainutkertaisena, jopa korvaamattomana arvona, kun pelätään seurauksia ja vaikeuksia. Vastadiskurssina on itsestään selvyyksien kumoaminen tai olevien olojen muuttaminen, kun implisiittisenä perusteluna on, ettei itsehallintoa voi olla, jos ei ole taloudellista kantokykyä (Summa 1989, ). Kuntauudistuksen toteuttamiseen tähtäävien toimenpiteiden suorittamista pyrittiin edistämään lukuisilla komiteoilla ja työryhmillä. Sisäasiainministeriön asettamat pienkuntakomitea, kuntauudistuskomiteat ja neuvottelukunnat olivat jokainen vuorollaan saaneet työnsä päätökseen. Näistä mietinnöistä ei päästy sen pitemmälle. Mitään konkreettisia\n27 27 tai uudella tavalla aukeavia ratkaisumalleja ei pystytty esittämään. Mietinnöissä painotettiin edelleen itsehallinnon merkitystä ja demokratian toteutumista sekä kunnan asukasluvun minimikokoa, joka vaihtelee tultaessa lähemmäksi 1980-lukua asukkaasta asukkaaseen (Pienkuntakomiteamietintö 1965, kuntauudistuksen neuvottelukunnan ehdotus 1970). 4.3 Eduskunnan rooli 1960-luvulla pääosa esityksistä kuntaliitoksiin olivat hallituksen esityksiä laiksi kunnallisen jaotuksen muuttamisesta. Yksittäisiä liitostapauksia koskevia kysymyksiä ei tehty (Valtiopäiväasiakirjat ). Vasta 1970-luvulla toivomus-, raha- ja lakialoitteet sivusivat joitakin yksittäisiä liitoshankkeita. Pääosa aloitteista koski kuitenkin määrärahan myöntämistä heikossa taloudellisessa asemassa oleville kunnille tai kuntien verorasituksen keventämistä. Lisäksi tehtiin muutamia aloitteita kuntalaisten mielipiteiden ottamisesta huomioon kuntia yhdistettäessä. Totuuden hetkeksi kuntaliitosten vastustajille kuvasi sisäministeri Martti Viitanen hallituksen esitystä laiksi kuntien yhdistymisavustuksista. Sisäministeri totesi valtionapujen menetyksen olevan usein esteenä kuntaliitoksille. Tämän uusi "odotettu ja kaivattu" uudistus oli tarkoitettu lieventämään kuntien yhdistymisvaiheen ongelmia, kuten valtion ja kuntien välisten tehtävien ja niiden kustannusten jaon organisointia, sekä kunnallisverorasituksen tasoittamista (Suomen Kunnallislehti 1972, 5). Valtionosuusjärjestelmää uudistettiin vuonna 1975 ja laki yhdistymisavustuksista tuli voimaan 1978.\n28 28 Eniten aloitteita kuntien liitoskysymyksistä 1970-luvulla teki Suomen Maaseudun Puolue. Puolueen aloitteet koskivat pakkoliitosten ehkäisemistä ja kuntajaosta annetun lain muuttamista sekä kuntien olemassa olon turvaamista. "Sorsa-Virolaisen hallitus ja sitä edeltäneet K-linjan hallitukset ovat suunnitelleet ja harrastaneet kuntien pakkoliitoksia. Kansamme valtaenemmistö on kuitenkin tällaista pakkoa vastaan. Kuntalaisten enemmistön on saatava päättää omista asioistaan ilman hallitusklikin pakkovaltaa." (SMP, Toivomusaloite numero 736/1975 II vp.) Muiden puolueiden aloitteet koskivat kuntien itsehallinnon aseman vahvistamista tai kuntauudistuksen aikaansaamisesta. Yksi kirjallinen kysymys (Sosialidemokraattien edustaja Mikko Pesälä) koski itsehallinnon loukkaamista ja kunnallisten palvelujen heikentämistä Kotka-Karhula-Kymin pakkoliitostapauksessa. Vastauksena kysymykseen sisäasiainministeri Paavo Tiilikainen totesi näiden kolmen kunnan muodostavan toiminnallisen kokonaisuuden ja alueen tulevan kehityksen kannalta pakkoliitosta oli pidettävä välttämättömänä (Kirjallinen kysymys numero 58, 1975/II vp.). Eduskunta-aloitteiden retoriikka jakautuu analyyttisesti vaikuttamisen keinoista persoonallisessa kommunikoinnissa kolmeen keskinäisessä vuorovaikutuksessa olevaan elementtiin; eetos, paatos ja logos. Kun eetos ymmärretään niiksi normatiivisiksi lähtökohdiksi, joita esittäjä teokseensa sisällyttää, on se, millaisena esittäjä näyttää itsensä yleisölleen, merkityksellisintä; olen valtionvallan edustaja tai kansanedustaja ja minulla on oikeus olla asiantuntijana. Paatoksen käsite liitetään yleensä emotionaalisuuteen ja\n29 29 sen pyrkimyksenä on herättää erilaisia tunteita ennemmin kuin argumentoida järjellisin perustein (Summa 1989, 96-97). Paatos näkyy eduskunta-aloitteiden poliittisessa argumentaatiossa ja siinä on kuntiin ja kuntalaisiin suunnattu argumentointiin liittyvä toiminta; pakko, hallitusklikki, on saatava päättää omista asioista. Vastausretoriikasta kokonaisuus, kehitys ja välttämätön antavat implisiittisen vaikutelman itsehallinnosta ja taloudellisesta hyvinvoinnista, joita ei voi olla ilman rahaa. 4.4 Puolueiden rooli Soikkasen mukaan yleinen puoluepolitiikan ote kunnallispolitiikassa jatkui 1960-luvulla. Yleensä kunnallisvaalien tulokset seurasivat valtiollisten vaalien suuntaa, mikä johtunee siitä, että niiden yleispoliittinen leima oli jatkuvasti vahvistunut (Soikkanen 1966, 710, 713) ja 1970-luvuilla puolueiden ohjelmissa kunnallinen itsehallinto oli voimakkaana positiivisena arvovarauksena. Kansallisen Kokoomuksen ohjelmassa 1960-luvulla todetaan, että paikallinen itsehallinto kuuluu demokratian ja vapaan yhteiskunnan tärkeimpiin kulmakiviin. Maalaisliiton (myöhemmin Keskustapuolue) ohjelmassa vuodelta 1962 sama asia esitetään sanoilla kunnallista itsehallintoa on lujitettava ja sen kansanvaltaisia periaatteita on vahvistettava. Myös SDP:n kunnallisvaaliohjelmassa kunnallinen itsehallinto liitetään kansanvaltaan: tehokkaan kansanvallan luomiseksi ja edelleen kehittämiseksi, on kunnallinen itsehallinto oleva paikallishallinnon perustana. Suomen Kommunistisen Puolueen ohjelmassa oli niinikään kuntien itsehallinto yhdistetty kansanvaltaan; itsehallintoa on suojeltava ja laajennettava (Soikkanen 1966, 717).\n30 30 Puolueet näyttivät olevan täysin yksimielisiä kunnallisen itsehallinnon merkityksestä ja sen asemasta eräänlaisena perusarvona. Pientä eroa puolueiden välillä voi havaita siinä, että Kokoomus ja Keskusta korostivat itsehallinnon perinteitä, kun taas kommunistit ja sosiaalidemokraatit tähdensivät kunnallista itsehallintoa ensisijaisesti kansanvallan osana. 4.5 Kunnalliset keskusjärjestöt Kunnallisten keskusjärjestöjen toiminta tapahtui pääasiassa kahdella taholla. Ensinnäkin ne edustivat ja valvoivat kuntien intressejä valtiovaltaan ja viranomaisiin päin, toiseksi ne opastivat ja neuvoivat kuntia monenlaatuisissa kysymyksissä ja suorittivat kunnille palveluksia; liittojen asiantuntijat antoivat mm. lausuntoja erityyppisiin kysymyksiin, jotka olivat ennakkotapauksia. Keskusjärjestöjen rooli kuntiin päin oli jatkuvasti lisääntynyt ja laajentunut. Päälinjana kunnallisten keskusjärjestöjen toiminnassa on ollut kuntien itsehallinnon puolustaminen. Keskusliitot ovat kritisoineet mm. valtiovallan liian suurta valtaa kuntien tehtävien lisäämisessä ja puolustaneet voimakkaasti kuntien itsenäisyyttä. Vaikka keskusjärjestöjen intressit olivat monessakin asiassa ristiriitaiset kaupunkien ja maalaiskuntien erilaisten intressien johdosta, ne olivat suurin piirtein samoilla linjoilla kuntien itsehallinnon suhteen ja pyrkivät siihen, että kustannusten jako valtion ja kuntien kesken olisi kunnille mahdollisimman edullinen (Soikkanen 1966, ). Kuntien keskusjärjestöjen kanta kuntien yhdistämiseen oli, että Suomen Kaupunkiliitto hyväksyi periaatteessa kuntien yhdistämisen, myös pakkoliitokset, ja Maalaiskuntien Liitto painotti vapaaehtoisuutta, mutta esiintyi varovaisen myönteisenä yleensä kunta-\n31 31 uudistukseen. Maalaiskuntien Liitto tähdensikin, ettei pakkoliitoksia saisi tehdä ennen kuin oli selvillä, ettei vapaaehtoisuuden tietä päästäisi tyydyttäviin tuloksiin (Soikkanen 1966, ). Tyydyttävän tuloksen saaminen oli tulkittava tässä tapauksessa liitettävien kuntien kunnanvaltuustojen myönteiseksi päätökseksi liitoskysymyksessä. Pienkuntaongelmaan Maalaiskuntien liitto tähdensi, että kunnalliset palvelut olisi saatettava mahdollisimman saman tasoiksi. Liitto puolusti pienten, taloudelliselta kantokyvyltään heikompien kuntien olemassaolon ja itsehallinnon oikeutta. Vaikka keskusjärjestöjen intressit olivat monissa asioissa olleet yhdensuuntaiset, niin syntyi konflikteja alueliitoksista jo 1950-luvun puolella (Soikkanen 1966, ). Maalaiskuntien liiton taholta vaadittiin toimenpiteitä, ettei alueliitoksia kaupunkien etujen takia tehtäisi ja ettei Maalaisliiton kanta ollut päässyt vaikuttamaan, koska sisäministeri suosi kaupunkeja. Kaupunkiliiton johtaja, sisäministeri Aarre Simonen joutui syytettyjen penkille. Käydyssä sanasodassa hän ei suinkaan jäänyt toiseksi, vaan kirpeään tyyliin totesi, ettei asia ollut niin yksinkertainen kuin se tunkion takaa tai edes rehutornin katolta näyttää ja että maatalouden verotus oli sellaista huvittavaa, että sen panos liitosalueiden kunnallisverotuksessa oli olematon ja näin maalaiskuntien käyttäminen alueliitoksissa verotulojen lypsylehminä ei ollut totuudenmukaista (ibid. 804). Suomen Kunnallisliiton hallitus antoi lausuntonsa kuntauudistuksen neuvottelukunnan kuntauudistusehdotuksesta ja painotti tavoitteiden saavuttamisen olevan mahdollista vain silloin, kun kuntauudistuksen taakse saada kuntien ja kuntalaisten yleinen hyväksyminen. Kunnallisliiton mielestä kunnat olivat suhtautuneet kuntien yhdistymisiin varsin kielteisesti, vaikka asenteissa olikin ollut havaittavissa aikaisempaan verrattuna myönteisempää suhtautumista (Suomen Kunnat 1970, 992).