REKKA. Rehulogistiikan kehittäminen karjatiloilla PROJEKTIN LOPPURAPORTTI LUONNONVARA- JA YMPÄRISTÖALA. T E K I J Ä T: Janne Räisänen Savonia AMK - PDF\nREKKA. Rehulogistiikan kehittäminen karjatiloilla PROJEKTIN LOPPURAPORTTI LUONNONVARA- JA YMPÄRISTÖALA. T E K I J Ä T: Janne Räisänen Savonia AMK\nDownload "REKKA. Rehulogistiikan kehittäminen karjatiloilla PROJEKTIN LOPPURAPORTTI LUONNONVARA- JA YMPÄRISTÖALA. T E K I J Ä T: Janne Räisänen Savonia AMK"\n1 PROJEKTIN LOPPURAPORTTI LUONNONVARA- JA YMPÄRISTÖALA REKKA Rehulogistiikan kehittäminen karjatiloilla T E K I J Ä T: Janne Räisänen Savonia AMK Pasi Eskelinen Savonia AMK Seppo Mönkkönen Savonia AMK Hannu Viitala Savonia AMK Jarkko Partanen Savonia AMK Anne-Mari Heikkinen Savonia AMK Markku Lätti TTS - Työtehoseura Veli-Matti Tuure TTS - Työtehoseura 1\n2 Savonia-ammattikorkeakoulu Julkaisutoiminta PL 6 (Microkatu 1 B) Kuopio Copyright 2014 tekijät ja Savonia-ammattikorkeakoulu PDF - Digijulkaisu Tämän teoksen kopioiminen on tekijänoikeuslain (404/61) ja tekijänoikeusasetuksen (574/95) mukaisesti kielletty lukuun ottamatta Suomen valtion ja Kopiosto ry:n tekemässä sopimuksessa tarkemmin määriteltyä osittaista kopiointia opetustarkoituksiin. Teoksen muunlainen kopiointi tai tallentaminen digitaaliseen muotoon on ehdottomasti kielletty. Teoksen tai sen osan digitaalinen kopioiminen tai muuntelu on ehdottomasti kielletty. ISBN: (PDF) ISSN: Savonia-ammattikorkeakoulun julkaisusarja E2/4/2014 Kustantaja: Savonia-ammattikorkeakoulu, REKKA Rehulogistiikan kehittäminen karjatiloille hanke. Kansikuva: Pasi Eskelinen Ulkoasu: Pasi Eskelinen Kuvat: Janne Räisänen ja Pasi Eskelinen, ellei toisin mainittu. 2\n3 SAVONIA-AMMATTIKORKEAKOULU TUTKIMUSRAPORTTI Tiivistelmä Koulutusala Luonnonvara- ja ympäristöala Työn tekijät Janne Räisänen, Pasi Eskelinen, Seppo Mönkkönen, Jarkko Partanen, Hannu Viitala, Markku Lätti, Veli-Matti Tuure Työn nimi Rehulogistiikan kehittäminen karjatiloilla Päiväys Sivumäärä/Liitteet 44 Rahoittaja Pohjois-Savon ELY-keskus Tiivistelmä REKKA -hankkeen tarkoituksena oli selvittää rehunkorjuukustannuksia, kun tilat ottavat säilörehuntuotantoon peltoja yhä kauempaa tilakeskuksesta. Hankkeessa haluttiin saada selville, kuinka kaukaa rehunkuljettaminen oli vielä kannattavaa ja kuinka paljon lisäkustannuksia etäpelloilta korjatusta sadosta tulee. REKKA hankkeen toteutti Savonia AMK ja tilamallien sekä korjuumenetelmien mallintamisessa oli mukana Työtehoseura. Työmäärän hallinta on kehittyvien maatilojen suuri haaste. Karjamäärän kasvaessa peltotöiden vaatima työmäärä on suunniteltava huolellisesti. Laajentumisen yhteydessä tarvittava lisäpeltoala on yleensä nykyisiä peltoja kauempana. Säilörehunkorjuu on mahdollista kannattavasti km etäisyydellä tilakeskuksesta. Tapauskohtaisesti kustannuksiin vaikuttavat useat tekijät. Omilla korjuukoneilla rehua korjattaessa konepoistot alenevat merkittävästi hehtaaritasolla, koska koneiden käyttöaste kasvaa. Toisaalta urakointi mahdollistaa työvaiheiden osittaisen tai täydellisen ulkoistamisen, jolloin tilan kokonaistyömäärä on hallittavissa. Tilan kannattava laajeneminen vaatii suunnittelua. REKKA hankkeen laskurit ja tilamallit on tuotettu helpottamaan laajentamisen suunnittelua. Samalla esitetyt vertailut ja tulokset antavat viljelijöille mahdollisuuden hahmottaa omia mahdollisuuksiaan kannattavaan toimintaan. Nykyisin tehokkaassa tuotannossa olevat tilat voivat tulosten pohjalta parantaa kannattavuuttaan ja toimia kilpailukykyisesti muuttuvilla markkinoilla. Avainsanat rehulogistiikka, lantalogistiikka, etäpellot, rehun siirto 3\n4 SAVONIA UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Abstract Field of Study Natural Resources and the Environment Author(s) Janne Räisänen, Pasi Eskelinen, Seppo Mönkkönen, Jarkko Partanen, Hannu Viitala, Veli-Matti Tuure, Markku Lätti Title REKKA - Logistic development in dairyfarms Date Pages/Appendices Funder Pohjois-Savon ELY-keskus Abstract The objectives of the project are to find out the profitability of procurement of additional field for the farms and alternatives for organizing production with the help of different possibilities in working methods and logistics. The special objective is to find out the profitability and workload of additional field situated apart from the farm. The objective is also to find out new logistical and organizational ways for cultivation of additional fields. In many questionnaire studies the most important factor restricting the development and success of dairy farms was the field and its availability. The development of farms is often regional. In developing areas the field is often not available or its price is high. In less developing areas the availability of field is better because there is less competition from the available fields. The distance of the additional fields is causing extra costs. The costs have to be compensated or accepted. The higher costs can be acceptable, if the fodder produced in the farm is possible to utilize cost-effectively in the farm. To be able to estimate the profitability of additional fields, the production cost has to be calculated and it has to be proportioned to the present production costs of the fields in the farm. REKKA-projects operational time was Project is utilizing the competences in natural resources and production economics in the Savonia University of Applied Sciences. Also Työtehoseura (Work Efficiency Institute) and the case-farms are participating in the project. The cultivation in the field separate from the farm is being explored with the help of production cost calculations and modeling. With the help of field models, examples about one milking robot cattle farms into two milking robot cattle farms is being created. The latest knowledge about silage harvest and manure distribution is explored and collected. The differences in cost-efficiency in different work stages between farm work and contract work is explored. The collected knowledge and the research knowledge is compiled and used as a basis in planning and developing calculation models utilized in counseling. Every dairy farm have to spread their manure. The silage harvesting and price of silage is not correct, if manure spreading in not organized effectively. With long field distances more time is spent on the road. REKKA have developed a calculator, which helps to plan time consumption and costs of manure (slurry) transport. Keywords logistcs, silage, manure, transport, fields 4\n5 ESIPUHE Tämän oppaan on tuottanut REKKA hanke. Pohjois-Savon ELY-keskuksen rahoittaman hankkeen toteutti Savonia AMK yhteistyössä TTS -työtehoseuran kanssa. Hankkeen tuloksena valmistui useita laskureita, artikkeleita ja julkaisuja. Hankkeen tuloksia esiteltiin viljelijäkoulutuksissa ja seminaareissa. Tulokset löytyvät keskitetysti osoitteesta Hankkeen työryhmä haluaa kiittää tutkimuksiin osallistuneita case tiloja, asiantuntijoita ja urakoitsijoita. Hankkeen tuottamilla työkaluilla voidaan kehittää maatilojen logistiikkaa hankkeen loputtuakin. Hankkeessa kehitettyjä malleja ja ratkaisuja on kehitettävissä käyttäjien toimesta ja toivottavasti niiden innostamina maatilojen logistiikkaratkaisuja hyödynnetään tilatasolla. Iisalmessa REKKA työryhmä 5\n6 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO REHUNKORJUULOGISTIIKKA Pyöröpaalauksen siirrot ja kuljetukset Paalinsiirron kustannusvertailut paalinsiirto 18 tonnin vaunulla Pyöröpaalit MPH -paalivaunulla Pyöröpaalien kuljetus rekka-autolla Paalinkuljetusten kustannus- ja työaikavertailu Noukinvaunukorjuun siirrot ja kuljetukset Silppurikorjuun siirrot ja kuljetukset LANTALOGISTIIKKA Lietelanta Kuivalanta TILAMALLINNUKSET Tilamallien taustaa Mallinnuksessa käytetyt aineistot Työnkäyttömallien muuttujat Ilmatieteen laitoksen Pohjois-Savon sääasemien tiedot Peltolohkorekisteritiedot Työmenetelmät ja koneketjut Yhden lypsyrobotin tila Kahden lypsyrobotin tila Kannattavuuslaskelmat Tulokset Yhden lypsyrobotin mallin tuloksia Kahden lypsyrobotin mallin tuloksia Päätelmiä tilamalleista REKKA -HANKKEEN HUONEENTAULU LAAJENTAVALLE MAITOTILALLE YHTEENVETO LÄHTEET\n7 1 JOHDANTO Pohjois-Savon Maitotilabarometri 2009 kyselytutkimuksessa selvitetyistä maitotilojen menestystekijöistä sekä kehitystä rajoittavista tekijöistä eräs keskeisin oli lisäpellon saatavuus. Tilojen kehittyminen on usein alueellista, jolloin kehittyvillä alueilla peltoa ei juuri ole saatavilla tai sen hinta on korkea. Vähemmän kehittyvillä alueilla pellon saatavuus on parempi, sillä kilpailua vapautuvista pelloista on vähemmän. Pellon etäisyydestä aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia, jotka on pystyttävä kompensoimaan esimerkiksi tehokkaammalla viljelyllä. Korkeammat viljelykustannukset voivat sinällään olla hyväksyttäviä, jos tuotettava rehu saadaan hyödynnettyä kannattavasti kotieläintuotannossa. Lisäpeltojen viljelyn kannattavuuden arvioimiseksi niille on laskettava erikseen rehun tuotantokustannus, jota vertaillaan tilan nykyisten peltojen tuotantokustannukseen. REKKA -hankkeen yleistavoitteena oli selvittää voimakkaasti laajentavien karjatilojen lisäpellon hankinnan taloudellista kannattavuutta ja tuotannon järjestämisen organisatorisia ja logistisia vaihtoehtoja sekä tätä kautta edesauttaa hallitun laajentamisen edellytyksiä. Tätä tavoitetta varten hankkeessa luotiin tilamallinnus yhden lypsyrobotin maitotilan laajentamisesta tai tuotannon laajentamisesta kahden lypsyrobottin kokoluokkaan. Erityisessä tarkastelussa verrattiin kolmella alueella sijaitsevia lisäpeltoja 1, 25 ja 50 km etäisyydellä talouskeskuksesta. Laskelmissa tarkasteltiin työmäärää, säilörehunkorjuun vaihtoehtoja ja kannattavuutta tuotantokustannuslaskelmilla. Työn taustoittamiseksi tehtiin tilakohtaisia mittauksia säilörehunkorjuutöissä ja kuljetuksissa. Tausta-aineistoina käytettiin Pohjois-Savon tilusrekisteriaineistoa ja säädataa ilmatieteen laitoksen sääasemilta. Hankkeen aikana luotiin laskureita työkaluiksi viljelijöiden ja neuvojien käyttöön, joilla voi suunnitella tilatasolla säilörehu- ja lantalogistiikkaa sekä kalustovalintoja. 2 REHUNKORJUULOGISTIIKKA 2.1 Pyöröpaalauksen siirrot ja kuljetukset Säilörehun pyöröpaalauksella on useita käytännöllisiä etuja. Muovitetut paalit on helppo säilyttää pellon reunalla ja niiden siirto voidaan tehdä vuodenajasta riippumatta. Logistisesti merkittävä tekijä on pyöröpaalin tiiviys. Paalin tilavuuspaino (kg/m 3 ) on aina merkittävästi korkeampi kuin muilla säilörehunkorjuumenetelmillä. Pyöröpaaleja voidaan myös käsitellä kappaletavaran tavoin ja siirtoon soveltuvia kuljetusratkaisuja on paljon. Kanttipaalaus olisi logistisesti vielä tehokkaampi, mutta sen erityispiirteitä ei käsitellä tässä tutkimuksessa. Kanttipaalausta voi vertailla pyöröpaalien kaltaisesti hankkeen tuottamassa rehunkuljetuslaskurissa. Pyöröpaalauksessa on nykyisin käytössä kaksi yleistä menetelmää. Perinteisen pyöröpaalaimen mukana tarvitaan säilörehunkorjuussa erillinen käärintälaite ja sen käyttöön traktori ja kuljettaja. Kääri- 7\n8 jä siirtää paalit yleensä varastoon pellon reunaan (kuva 1). Jatkosiirto tilalle tehdään rehuntarpeen ja tilan työrytmin mukaan. KUVA 1. Käärintälaitteella voi yleensä tuoda kaksi paalia varastopaikalle. Yhdistelmäpaalaimissa käärintälaite on integroitu paalaimeen ja paalain käärii paalit automaattisesti paalauksen yhteydessä. Logistinen hyöty saadaan siitä, että yhdistelmäpaalaimesta paaleja voi jättää pellolle ryppäisiin halutuille paikoille. Toista työntekijää ei tarvita paalauksen aikana, mutta paalit suositellaan siirrettäväksi muovivalmistajien mukaan säilöntälaadun varmistamiseksi 24 tunnin aikana. Siirto voidaan tehdä varastoon pellon reunaan tai suoraan tilalle siirtovaunuja käyttäen. Siirto pellolta suoraan tilalle on logistisesti tehokkain ja vaatii vähiten paalien siirtoa. Toisaalta se vaatii siirtokalustolta ja työntekijältä aikasidonnaista toimintaa yhdistelmäpaalaimen mukana. Pyöröpaalien kuljetuksessa on käytössä useita menetelmiä. Yksi pyöröpaalauksen eduista onkin se, että tilakohtaisia ratkaisuja voi hyödyntää tilanteen mukaan. Suuressa mittakaavassa kustannusten ja työajan hallintaan on syytä kiinnittää tarkkaa huomiota. Kuljetusmenetelmät vaihtelevat 1-50 paalin kuljetuksen välillä. Traktorilla pellolta tilalle tapahtuva 1-3 paalin kuljetus jätetään tämän tarkastelun ulkopuolelle. Tieliikenteessä paalien siirrossa on käytettävä turvalliseksi luokiteltuja paalien sidonta- tai lukitusmenetelmiä. Sen vuoksi eri siirtoratkaisuihin liittyy kuorman kiinnitys- ja irrotusaikoja, joiden aika vaihtelee paljon tilannekohtaisesti. Erityisesti paalien kuljetukseen rakennetuissa vaunuissa on usein kiinteät kuorman lukitusratkaisut (kuva 2). Paalinkuljetusvaunuilla voidaan saavuttaa suurempia siirtotehoja (kpl/h), mutta niiden monikäyttöisyys voi olla rajallista. 8\n9 Kuva 2. Paalinsiirtovaunuissa paalit lukittuvat kuljetuksen ajaksi eikä niiden sitomiseen kulu aikaa. Traktorikäyttöisten vaunujen lisäksi rekka-autourakoitsijoilla on tarjolla paalien siirtoon sopivaa kalustoa. Rekka-autoissa on yleensä valmiina puutavarakuormain, joka voidaan varustaa paalien käsittelyyn sopivalla kouralla (kuva 3). Vaunuissa voi olla kiinteät laidat, jolloin kuormaa ei tarvitse sitoa. Osaavalla kuormaajalla paalikohtainen käsittelyaika on lyhyt, varsinkin jos paalit on aseteltu oikein puutavaranosturia varten. Kuorma-auton etu suuren kuormakoon lisäksi on korkeampi ajonopeus. REKKA hankkeen tutkimissa kuljetuksissa siirtonopeus on ollut km/h. KUVA 3. Paalien kuormaus rekka-auton puutavaranosturilla vaatii suunnittelua jo paalien keruuvaiheessa. Hyvin järjestelty välivarasto auttaa pitämään muovitetut paalit ehjempinä. Siirrettäessä paalit rekka-autolla täytyy huomioida, että paalit on ensin siirrettävä riittävän suuriin pinoihin hyvän tien viereen. Rekka-autoon mahtuu kantavuuden rajoissa paalia, jolloin paali- 9\n10 kasojen kannattaa olla tiiviisti pakattuja. Yli 100 paalin kasaan on siirrettävä paaleja yli 4 ha alueelta, jolloin yksittäisten paalien siirto välivarastoon voi vaatia keräysvaiheessa normaalia enemmän aikaa. 2.2 Paalinsiirron kustannusvertailut Seuraavissa esimerkeissä vertaillaan eri pyöröpaalikorjuumenetelmien vaikutusta säilörehun korjuun hintaan ( /tn). Tulokset on laskettu REKKA-hankkeen laskureilla ja aputaulukoilla. Laskelmien lähtökohtana 10 ha peltokokonaisuus, joka sijaitsee 1-19 km päässä tilakeskuksesta. Laskelmassa käytetyt arvot on saatu REKKA -hankkeen mittauksissa. Työtuntihintana on käytetty urakoitsijoilta saatuja hintoja ja TTS:n urakointihintakysely 2013 tuloksia. Traktorikuljetuksissa siirtonopeutena on käytetty 35 km/h ja rekkakuljetuksissa 55 km/h. Satotasona käytettiin 10 tonnia/ha. Kustannuksissa ei huomioida paalauksen muovikustannuksia eikä laakasiilon muovi- ja pääomakustannuksia. Menetelmien välisenä perusoletuksena on, että säilörehu on karhotettu kaikille korjuumenetelmille. Toisin sanoen niiton ja karhotuksen kustannusta ei ole laskettu. Kustannukseen kuuluu säilörehun korjuu ja siirto tilan varastoon. Tässä vertailussa paalaus toteutetaan yhdistelmäpaalaimella, jonka jälkeen siirtotraktori kerää paalit suoraan vaunuun. Paalausteho on 35 paalia/h ja paalit ovat massaltaan 750 kg. Tuntituotos on 26,25 tn/h ja paalainyhdistelmän tuntiveloitus on 150 /h. Rehunkorjuukustannusten tonnihinnaksi tulee 5,71 /tn paalinsiirto 18 tonnin vaunulla ERT (tempo) on traktorikäyttöinen 18 tonnin pyöröpaalien siirtovaunu, jossa on hydraulisesti puristavat laidat (kuva 4). Vaunun kantavuus on 18 tn ja kapasiteetti 24 paalia. Kuljetusmenetelmän kuormakapasiteetti on 24 paalia/kuorma, jolloin kuormaan mahtuu 18 tn. Keräystraktorin ja vaunun tuntikustannus on 55 /h. Kuorman lastausaikana on käytetty 24 minuuttia ja tyhjennysaika pinoon 24 minuuttia / kuorma. Vaunun irrotus ja kiinnitys lastaus- ja purkupaikoilla vie molemmissa 1 minuutin. 10\n11 KUVA 4. ERT paalinsiirtovaunu, jossa hydraulisesti lukittuvat laidat. Kuva: Urakointiuutiset Pyöröpaalit MPH -paalivaunulla MPH -paalivaunu on keräävä paalivaunu, jonka kapasiteetti on 10 paalia. Paalauksen tonnikustannus on sama kuin edellisessä menetelmässä. Siirtotraktorin tuntikustannus 60 /h johtuen kalliimmasta vaunusta. Paalit kerätään MPH -vaunulla ja siirtotraktorilla pellolta (kuva 5). Ne kuljetetaan suoraan tilakeskukseen, jossa kuorma puretaan maahan. Paalit nostellaan varastopinoon erillisellä traktorilla (40 /h). Työmenekit tässä menetelmässä: Keräys + lastaus 8 minuuttia, kuormien tyhjennys 2 minuuttia ja paalien kasaus 10 minuuttia /kuorma. Kuva 5: MPH -vaunu täyttyy tiiviisti ja on nopeasti valmis siirtokuljetukseen Pyöröpaalien kuljetus rekka-autolla Pyöröpaalien siirrossa rekalla -laskentaesimerkin korjuu suoritetaan yhdistelmäpaalaimella samoin kuin aiemmissa esimerkeissä. Pyöröpaalien keräyksen ja kasauksen kustannus varastoalueelle tien viereen 50 /h ja tuntiteho 50 paalia tunnissa. Paalit siirretään kantojen siirtoon rakennetulla rekalla, jonka vaunuihin mahtuu 44 paalia. Pyöröpaalauksen ja keruun kustannus on yhteensä 200 /h. Sen 11\n12 perusteella korjuukustannus on 7,62 /tn. Rekka-auton tuntikustannus 100 /h. Yhden paalin lastausaika on 30 s ja purkuaika 30 s. Paalien kuormaus tapahtuu yleensä rekan omalla puutavarakuormaimella (kuva 6). Kuormaimen käyttöönotto ja kuljetusasentoon laittaminen vie yhteensä 3 minuuttia sekä täyttö- että purkupaikalla. KUVA 6. Rekka-auton tehokas ja ulottuva kuormain nopeuttaa lastausta ja purkua traktorikäyttöiseen etukuormaimeen verrattuna. Korkeiden laitojen ansiosta kuormaa ei tarvitse sitoa. 2.3 Paalinkuljetusten kustannus- ja työaikavertailu Pyöröpaalien kuljetusmenetelmien vertailussa on useita vertailtavia tekijöitä, joilla on suuri merkitys kokonaisajan käyttöön ja sitä kautta aiheutuviin kustannuksiin. Nämä vertailut ovat tehty tapauskohtaisilla esimerkkiarvoilla eivätkä siten ole menetelmien välisiä paremmuusvertailuja. Vertailutekijöistä ulkopuolelle jää myös paljon laadullisia tekijöitä, kuten käärintämuovien rikkoontumisherkkyys eri menetelmien välillä ja paalainmallien aiheuttamat erot. Jokaisen tilan tulee tarkastella muuttujia omista lähtökohdistaan. Paalinkuljetuksista aiheutuvista logistisista kustannuksista tärkeimpiä ovat paalin paino, paalinsiirtovaunun koko, siirtonopeus, siirtomatka sekä lastaus- ja tyhjennysnopeudet. Lisäksi satotasolla on merkitystä sadon kokonaiskustannuksiin, vaikkei sillä ole suoranaista vaikutusta tonnikohtaiseen kuljetushintaan. Paalin painoon vaikuttaa paalaimen ominaisuuksien lisäksi rehun laatu. Erot paalin kuutiomassassa vaikuttavat suoraan kuljetusten tehokkuuteen, mikäli vaunun kantavuus sallii painavampien paalien siirron täysinä kuormina. Kuljetusetäisyyden kasvaessa siirtovaunun koko, siirtonopeus ja siirtomatka vaikuttavat suoraan kuljetuksessa käytettävään aikaan. Lastaus- ja tyhjennysnopeudet ovat enemmät tapauskohtaisia ja niihin voi vaikuttaa merkittävästi kokonaissuunnittelulla. Kuormaustraktorin ominaisuuksilla on merkittävä vaikutus kuormausaikoihin, sillä toistuva sekunnin ero paalien käsittelyssä vaikuttaa kokonaiskustannuksiin huomattavasti. Asiaa havainnollistaa kuvio 1, jossa ERT -vaunun siirtokustannuksia on kuvattu kahdella käyrällä. ERT nopea kuvaa lastausta, jossa paalikohtainen kuormausaika on 1 minuutti. ERT hidas käyrä kuvaa tilannetta, jossa 12\n13 paalikohtainen kuormausaika on 1 minuutti 30 sekuntia. Kuvatulla erolla on suuri merkitys eri menetelmien vertailussa 1-5 km välillä. Paaliliikenteen suunnittelulla ja purkupaikkojen järjestelyillä voidaan vaikuttaa merkittävästi kustannuksiin. Myös paalien kuormaus- ja purkuratkaisuilla on suuri merkitys. Hyvän ja tehokkaan kuormauslaitteen hinta on myös huomioitava kustannuksissa. /tn 14,00 12,00 10,00 8,00 6,00 4,00 MPH 35 ERT 35 km/h nopea ERT 35 km/h hidas Rekka 55 2,00 0, km KUVIO 1. Pyöröpaalatun säilörehun siirtokustannus eri menetelmillä 1-25 km etäisyyksillä. Lähtöarvot kuvattu taulukossa 1. Kuviossa 1 kuvatun esimerkin mukaisesti jokainen paalien siirtoon vaikuttava tekijä voi muuttaa kuvattua kustannuskäyrää tilakohtaisesti. Laskelmien perustana on REKKA -hankkeen rehunkuljetusajan laskuri. Lähtöarvot ovat taulukossa 1. TAULUKKO 1. Pyöröpaalien kuljetusmenetelmien lähtöarvot. Siirtonopeus km/h Paalien määrä/ kuorma Kuorman massa kg Täyttöaika s/paali Tyhjennysaika s/paali Vaunun kustannus /h Aputraktorin hinta /h MPH ERT 35 km/h nopea ERT 35 km/h hidas Rekka 55 km/h Noukinvaunukorjuun siirrot ja kuljetukset Noukinvaunun keskeisin ominaisuus on se, että yksi henkilö hoitaa korjuun ja kuljetuksen. Rehusiilon tiivistäminen jää toiselle henkilölle, mutta kokonaisuudessaan työntekijöiden ja koneiden määrä 13\n14 on alhainen verrattuna muihin korjuumenetelmiin. Lyhyillä siirtoetäisyyksillä noukinvaunun korjuuteho on hyvä, mutta etäisyyden kasvaessa työsaavutus pienenee. Noukinvaunujen teho ja koko on viime vuosien aikana kasvanut ja vaunujen kokoluokat vaihtelevat DIN m 3 välillä. Rehumassan tiiviys on kasvanut, sillä nykyisissä vaunuissa on lähes poikkeuksetta roottorisulloja. Keskimääräinen tilavuuspaino näissä laskelmissa on 230 kg/m 3, mutta käytännössä tilavuuspaino vaihtelee rehun kuiva-ainepitoisuuden ja vaunun teknisten ominaisuuksien vuoksi kg/m 3. KUVA 7. Säilörehun korjuu noukinvaunulla on yhden kuljettajan työtä. Noukinvaunulla korjattaessa rehu säilötään laakasiiloon tai aumaan (Kuva 7). Vertailukohtana käytetään yleensä tarkkuus- tai ajosilppurikorjuuta, joiden tuottama säilörehu varastoidaan vastaavalla tavalla. Noukinvaunulla korjattu rehu on yleensä hieman pidempisilppuista, mikä vaikuttaa käsittelyyn ja tilakohtaisiin ruokintaratkaisuihin. Yleisesti ottaen näiden menetelmien välillä korjattu rehu on vertailukelpoista. Säilörehun korjuun hinta ei poikkea eri vaunukokojen osalta paljonkaan lyhyillä kuljetusmatkoilla. Kuvion 2 esimerkissä ja taulukon 2 esimerkkiarvoilla saadaan lähes samanlaisen korjuukustannukset 30, 40 ja 50 m 3 korjuuvaunuilla, vaikka tuntihinnat poikkeavat toisistaan huomattavasti. On kuitenkin huomattava, että pienimmän ja suurimman vaunun käytössä tarvitaan eri kokoluokan traktorit. 14\n15 /m Noukinvaunu 30 m3 Noukinvaunu 40 m3 Noukinvaunu 50 m siirtoetäisyys, km KUVIO 2. Noukinvaunusäilörehun korjuuhinta kolmella erikokoisella noukinvaunulla taulukon 2 lähtöarvoilla. 50 m 3 tilavuuden noukinvaunu vaatii yli 250 hv tehoisen traktorin ja yleensä kyseiset koneet ovat 50 km/h luokiteltuja liikennetraktoreita. 30 m 3 vaunuja voi käyttää 150 hv kokoluokan traktoreilla, joita on yleisemmin käytössä maatiloilla. Lähemmässä muuttujien tarkastelussa tilakohtaiset tekijät voivat tuoda jollekin kokoluokalle lisähyötyä, joten mitään tiettyä noukinvaunua ei voi kustannussyistä nostaa yleisellä tasolla muiden edelle. TAULUKKO 2. Säilörehun noukinvaunukorjuu kolmella eri kokoisella noukinvaunulla, laskennan lähtötiedot Noukinvaunu 30 m 3 Noukinvaunu 40 m 3 Noukinvaunu 50 m 3 Siirtonopeus, km/h Täyttöaika, min Purkuaika, min Kuorman massa, tn Kuutiopaino, kg/m Tuntikustannus, /h Tarkasteltaessa noukinvaunun siirtoaikoja eri kokoluokkien ja siirtomatkojen välillä on nähtävissä selkeitä eroja, jotka kuvaa rehunsiirtoa muillakin menetelmillä. Suurella vaunulla siirtokertoja tulee vähemmän ja kuljetusaikojen määrä vähenee. Esimerkiksi 15 km siirtomatkalla 10 ha rehunkorjuuseen tarvitaan 30 m 3 vaunulla työaikaa 14,4 h, kun 50 m 3 vaunulla vain 9,1 h eli 37 % (Kuvio 3). Siirtokustannus on 5 km etäisyydellä lähes kaikilla vaunuilla sama, mutta työajansäästö suuremmalla vaunulla on 10 ha korjuualalla 1,9 h eli 31 %. Nopealla korjuuajalla on vaikutus mm. urakoitsijan työhön, jolloin korjuuaikana ehditään korjaamaan suurempi sato. Lisäksi laatutekijät voivat nousta suuremmilla korjuualoilla isompaa vaunua puoltaviksi tekijöiksi. Toisaalta pienemmän vaunun ja traktorin kokonaismassa jää alhaisemmaksi. Lopputuloksiin vaikuttaa jälleen tilakohtaiset tekijät kuten pyöröpaalauksessakin. 15\n16 Korjuuaika, h Kuorma 7 tn, 30 m3 Kuorma 10 tn, 40 m3 Kuorma 12 tn, 50 m Siirtoetäisyys, km KUVIO 3. Noukinvaunusäilörehun korjuuaika kolmella eri kokoisella noukinvaunulla Taulukon 2 lähtöarvoilla 10 ha korjuualalla. Tulokset: REKKA -hankkeen rehunkorjuumenetelmien vertailulaskuri Noukinvaunun korjuuteho rajoittuu edellisten laskelmien perusteella normaalisti ha välille korjuukertaa kohden. Lyhyillä kuljetusmatkoilla noukinvaunu on tehokas, mutta siirtomatkan kasvaessa vaunun koko vaikuttaa sekä nopeuteen että kannattavuuteen. Kannattavuustekijät riippuvat täysin laskurissa käytetyistä lähtöarvoista. 2.5 Silppurikorjuun siirrot ja kuljetukset Silppurikorjuussa käsitellään säilörehunkorjuuta pääasiassa ajosilppurikorjuun näkökulmasta. Suurimmat traktorikäyttöiset tarkkuussilppurit voidaan laskelmissa käsitellä pienenä ajosilppurina ja korjuuketjut ovat rinnastettavissa toisiinsa. Vertailua helpottaa, jos tarkkuussilppurilla täytetään erillistä, silppuriyksikön vierellä ajettavaa traktorin ja perävaunun yhdistelmää eikä perävaunun irrotus- ja kiinnitysaikoja tarvitse huomioida laskelmissa. Ajosilppurin tuntikustannus on korjuuketjun korkein, usein jopa moninkertainen muihin koneisiin verrattuna. Korjuuketjun kannattavuuden kannalta on tärkeintä pitää ajosilppurin työteho (tn/h) mahdollisimman korkeana. Laskelmissa käsitellään kaikkien koneiden kustannuksia tuntikustannuksina, vaikka yleinen urakoitsijoiden laskutusperuste on hehtaarikustannus. Peruslähtökohtana tuntikustannus suosii hyviä peltoja lähellä tilakeskusta, jolloin ajosilppuri voi päästä suurimpiin työsaavutuksiin. Ajosilppureiden tehoon vaikuttaa suoran koneiden moottoriteho, mutta säilörehun laatu ja karhotustulos ovat merkittäviä työtehoon vaikuttavia tekijöitä. Leveältä työleveydeltä tehty karho (12-15 m) mahdollistaa helpon liikkumisen siirtotraktoreille, mutta pitää myös ajosilppurin nopeuden kohtuullisena (4-8 km/h). Maltillinen ajonopeus helpottaa kuorman täyttöä, sillä sivulla ajavalla traktorilla on enemmän aikaa reagoida täytössä tapahtuviin poikkeuksiin. Myös kuorman täyttö maksimikuorman saamiseksi onnistuu paremmin hitaalla vauhdilla. 16\n17 Rehunsiirron onnistuminen on kokonaistyönsaavutuksen kannalta tärkeää. Ajosilppuri kykenee korjaamaan tonnia säilörehua tunnissa, mutta saman määrän kuljettaminen vaatii tilanteen mukaisen siirtokaluston. Lyhyillä siirtomatkoilla kuljetus on kohtuullisen helppo järjestää. Yhden kilometrin siirtoon kuluu 30 km/h nopeudella kaksi minuuttia suuntaansa. siirtoon ja tyhjennykseen kuluu tällöin 5-8 minuuttia. Lyhyellä matkalla voidaan toimia kahdella siirtovaunulla lähes kaikissa olosuhteissa. Ajosilppuri toimii edullisimmin kahdella siirtovaunulla. Jokaisen lisävaunun käyttöönotto lisää kuljetuksessa olevien siirtovaunujen määrää ja aiheuttaa lisää kustannuksia. Vaunukoon kasvattaminen lisää mahdollista siirtomatkaa, sillä kuorman täytön kestoajan kasvaessa toinen siirtoyksikkö ehtii viedä kuormansa yhä kauemmas (Kuva 8). KUVA 8. Suuri rehunsiirtovaunu mahdollistaa ajosilppurikorjuun kauempaa tilakeskuksesta vähemmillä siirtoyksiköillä. Rehunsiirron tehokkuuteen vaikuttaa ajomatkan ja rehuvaunun tilavuuden lisäksi siirtonopeus ja silppurin teho. 50 km/h traktoriluokitus mahdollistaa korkeat siirtonopeudet, mikäli tiestön kunto on riittävän hyvä. Rehuvaunun kokoa ei voi kasvattaa rajattomiin ja suurin traktorikäyttöinen kokoluokka on noin 30 tn kokonaismassa (n. 50 m 3 ), jolloin kolmelle akselille kohdistuu kullekin noin 10 tn paino. Kuormien painoa voidaan lisätä tiivistämällä kuormaa. Nykyisin käytössä on hydraulisesti kuormaa puristavia vaunuja, jolloin kuorman tiiviys kasvaa jopa 50%. REKKA -hankkeessa kyseisten vaunujen ominaisuuksia mitattiin MTT Maaningan koeasemalla vuoden 2013 rehunkorjuussa. Kuormien massat kasvoivat tiivistämällä % (Kuvio 4). Päästäessä 50 % tiivistämisasteeseen joka kolmas kuorma vähenee siirtoajosta ja kaksi siirtoyksikköä voi tehdä kolmen työn. Toisaalta tiivistävä vaunu on kalliimpi, eikä yhden siirtoyksikön vähentäminen ole suoraan verrannollinen kustannus. 17\n18 Kustannus 25 / tn vaunu 3. vaunu 5. vaunu Ajosilppuri vaunu 4. vaunu Ajos. Tiivist Siirtomatka, km KUVIO 4: Siirtonopeuden ja vaunun tilavuuden vaikutus ajosilppurikorjatun säilörehun tonnikustannukseen. Ero kustannuksesta selittyy useamman tekijän yhteisvaikutuksesta taulukon 3 mukaisesti. TAULUKKO 3: Ajosilppurikorjuuvertailun lähtötiedot, jossa muuttuvina tekijöinä ovat kuormakoko ja siirtonopeus. Rehun kustannukseen vaikuttaa lähtötekijöistä johtuen tarvittava siirtotraktorien määrä eri korjuuketjuissa. Ajosilppuri tiivistävillä vaunuilla Ajosilppuri 10 tn vaunulla Siirtonopeus, km/h täyttöaika, min purkuaika, min 2 2 Kuorman massa, tn kuutiopaino, kg/m vaunun tuntikustannus, /h Siilon tiivistäminen /tn 4 4 Verrattaessa korjuuketjuja tuntikustannusten perusteella eri rehunsiirtoratkaisujen välillä, vaunujen tiivistävyydellä ei ole suurta merkitystä 10 tuntikustannuserolla. Samoin pelkällä ajonopeuden suurentamisella ei päästä suuriin kustannuseroihin 5 /h kustannuserolla (kuviot 5 ja 6). Tekijöiden yhteisvaikutus ja siten saatu siirtoyksiköiden vähennys tuo säästöt paremmin esille. Lisäksi tärkeä tekijä on korjuusilppurin teho. Silppurin tehon ollessa 60 tn/h on 60 /h hintaisen siirtoyksikön vaikutus tonnihintaan 1. 18\n19 vaunu 4. vaunu 5. vaunu 10 tn vaunu vaunu 4. vaunu 5. vaunu 15 tn vaunu KUVIO 5. Kuormakokojen 10 tn ja 15 tn kustannusero /tn tuntikustannuksen ollessa 10 kalliimpi 15 tn vaunulla. Silppurikorjuun kustannuksia kuvaavissa kuvioissa korjuuvaunuja on enimmillään käytössä viisi. Kun siirtoteho ei enää riitä (noin km), silppurin teho alkaa laskea ja samalla korjuukustannus nousee jyrkemmin. Lyhyilläkin matkoilla on kokonaiskustannuksen kannalta tärkeää, että silppuri saa työskennellä maksimiteholla. Siirtotraktoreiden osuus tonnikohtaisesti vertaillusta kustannuksesta on suhteessa pieni vaunu 3. vaunu 3. vaunu 5. vaunu 4. vaunu 5. vaunu 35 km/h 45 km/h KUVIO 6.Rehunkorjuukustannusten ero 35 ja 45 km/h siirtonopeuksilla ja vastaavilla 65 ja 70 siirtovaunun kustannuksilla, max. 5 vaunua. Korjuukustannuksia laskettaessa on huomattava, että muuttujavariaatioita on useita. Tilakohtaisesti tuloksiin voi tulla merkittäviä painotuksia. Ajosilppuriyksikön tuntihinnan laskennassa tulisi olla käytettävissä vuoden esim. edellisen vuoden käyttötunnit ja korjatut hehtaarit. Yleisen keskiarvon sijaan tulisi käyttää esim. 1, 5 ja 10 km keskimääräisiä korjuutehoja. Ajosilppurikorjuun esitetyissä laskelmissa on käytetty oletuksena, että 60 tn tuntiteholla siilojen tiivistyksessä tarvitaan kaksi traktoria. Tonnikohtainen tiivistyskustannus on johdettu 60 / hinnalla 4 /tn. Juuri siilotyöskentelyssä on eniten tilakohtaisia vaihtoehtoja toteutettaviin menetelmiin ja tuntikohtaiseen hintavaihteluun. 19\n20 3 LANTALOGISTIIKKA Karjatiloilla lantaa siirretään takaisin pellolle samassa suuruusluokassa kuin säilörehua tuodaan tilalle. Molempia työketjuja yhdistää tiukka aikataulu. Varsinkin keväisin lannan peltoon levityksellä on kapea aikaikkuna. 3.1 Lietelanta Lietelannan levitys painottuu kevääseen, sillä talven jälkeen varastot ovat usein täynnä ja viljapelloilla lannan ravinteiden hyödyntäminen on teknisesti helpointa. Nurmilevityksessä levitysmahdollisuus on myös ensimmäisen sadon korjuun jälkeen. Syyslevitys on myös mahdollista, mutta välitöntä hyötyä ravinteista ei saada. Perustilanteessa liete ajetaan navetan varastosta suoraan peltoon. Tilojen kasvaessa pellot ovat yhä kauempana tilakeskuksesta. Lannan etäsäiliö mahdollistaa lannan siirron peltojen keskelle jo ennen levityssesonkia. Järjestelyillä säästetään kuljetukseen kuluvaa työaikaa kiireisemmän sesongin aikana. Etäsäiliö mahdollistaa myös tehokkaampien logististen ratkaisujen käyttöönoton siirron aikana. Suuret siirtoyksiköt tehostavat lietteen kuljetusta ja alalla on kohtuullisen paljon urakointiyrittäjiä. Tehokkaalla siirtoyksiköllä säästyvä aika voi olla tilan työajan kannalta merkittävä tekijä muiden töiden hoitamisen kannalta. Lisäksi tehokkaan siirtoyksikön ansiosta lannansiirron kuutiokustannus on voi olla omaa työtä edullisempi. Lietelannan välivarastointi siirtokontissa Lietelannan levitysurakoitsijoiden yleisesti käyttämien siirtokonttien käyttö mahdollistaa eri koneketjujen yhteensovittamisen. Kontin täyttöön voi järjestellä tarvittaessa useita siirtoyksiköitä. Menetelmä vaatii levitysaikaan tiiviin työketjujen yhteensovittamisen. Siirtokonttien koko on yleensä m 3, joten suurempien m 3 etäsäiliöiden rakentaminen vähentää tai poistaa kokonaan levityksen aikaisen siirtorallin. 20\n21 KUVIO m 3 /h tehoisen 12 m 3 lietelannan levitysvaunun kapasiteetin hyödyntäminen siirtokonttia käyttäen ja kontin täyttö eri siirtoyksiköillä. Siirtokontin käyttö yhdellä siirtovaunulla rajoittuu noin 10 km etäisyydelle riippuen käytettävien koneiden etäisyydestä (Kuvio 7). Asiaa on tutkittu REKKA -hankkeen toimeksi antamassa opinnäytetyössä Lantalogistiikka ja etävarastointi (J. Ahonen, P. Koivistoinen). Kuviossa 8 on kuvattu 12 m 3 vaunun ajankäyttöä, kun levitysvaunua käytetään sesongin aikaan koko työketjun hoitamiseen ilman välivarastointia. tuntia Täyttö siirto (meno + paluu) Levitys km, 20 km/h 5 km, 25 km/h 10 km, 30 km/h. KUVIO m 3 lietevaunulla tapahtuvan lannanlevityksen ajankäyttöjakauma 1 10 km siirtomatkoilla (10 ha pelto, 12 m 3 vaunu, 30 m 3 /ha, täyttönopeus 4 m 3 /min, purkunopeus 2 m 3 /min). Lietteen siirtoaikaan kuluvaa aikaa ja kustannuksia voi laskea REKKA hankkeen Lannankuljetusajan laskurilla (http://rekka.savonia.fi/tietopankki/laskurit) 21\n22 Siirtoon kuluva aika vähenee huomattavasti suuremmalla siirtoyksiköllä, kuten kuorma-autolla (kuva 9). Lietteen siirtoaikaan kuluvaa aikaa ja kustannuksia voi laskea REKKA -hankkeen Lannankuljetusajan laskurilla (http://rekka.savonia.fi/tietopankki/laskurit). KUVA 9. Lietteen siirtoon on mahdollista käyttää tehokkaampia välineitä kuin traktorikäyttöinen levitysvaunu. Kuvassa 27 m 3 säiliöllä varustettu lietteen siirtoon rakennettu kuorma-auto. Lietelannan etäsäiliö Etäsäiliö on yleensä kiinteästi etäpelloille rakennettu lietavarasto, johon voi siirtää lietettä ympäri vuoden. Yleensä etäsäiliö on rakennettu betonielementeistä ja sen koko on m 3. Tilapäisemmissä rarkaisuissa on käytetty mm. muovipohjaisia altaita. Tarkoitus on siirtää tilakeskuksen liete ennen levityssesonkia peltojen lähelle, jolloin levityssesonki voidaan hyödyntää tehokkaammin. Logistiset vertailut lietteen siirron kannattavuudesta yli 10 km etäisyydelle vaihtelevat käytettävien menetelmien suhteen, mutta rekka- ja kuorma-autokuljetukset ovat yleistyneet viime vuosina. 3.2 Kuivalanta Kuivalannan siirto on paljon samantyyppistä kuin lietteenkin. Eroavaisuuksia on varastoinnin ja vaunun täytön lisäksi konekalustossa. Kuivan lannan siirtoon on runsaasti olemassa olevia koneita, mutta juuri lannan levitykseen soveltuvilla laitteilla työ sujuu tehokkaasti. Lannan etävarastoinnissa ja siirtotekniikassa on huomioitava patteroinnin määräykset. Alle kahden viikon pituista lannan säilytystä pellolla ei katsota patteroinniksi, vaan se tulkitaan levitykseksi. Pellolle siirretty lyhytaikainen kasa joudutaan lastaamaan toisen kerran levitysvaunuun. Peltojen etäisyyden kasvaessa tehokas siirtovaunu lisää kuljetustehoa niin paljon, että toisesta kuormauksesta huolimatta erillinen iso siirtovaunu 22\n23 on kannattavampi ja nopeampi (Kuvio 9). Aika- ja kustannuseroja voi vertailla REKKA -hankkeen lannankuljetusajan laskurilla (http://rekka.savonia.fi/tietopankki/laskurit). Kuivalannan täyttö perävaunuun tapahtuu kuormaamalla lanta kauhalla. Tähän on useita eri ratkaisuja. Traktorin etukuormaimen lisäksi yleisesti käytettyjä kuormauslaitteita ovat pyöräkuormaaja, kurottaja ja kaivinkone. Tärkeintä on kuormausajan säilyminen suhteellisen lyhyenä siirto- ja tyhjennysaikaan verrattuna. Koneiden välillä on huomattavia tehoeroja. Lastaukseen kuluvan ajan merkitys kannattaa laskea tarkkaan. Kalliimpien koneiden työsaavutus voi hidastua merkittävästi huonon lastaustehon vuoksi. 70,0 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 Kuormaus Siirto Levitys kokonaisaika 10,0 0,0 Kuormaus Siirto Levitys kokonaisaika KUVIO 9. Kuivalannan levitysaika tunneissa 10 km etäisyydelle 12 m 3 vaunulla. Siirtonopeus 35 km/h, levitysmäärä 25 m 3 /ha ja lohkon koko 40 ha. Kokonaisajasta 77 % kuluu kuljetukseen. Patteroinnin toteutus kuivalannan välivarastona Patteroinnin alkuperäinen tarkoitus on ollut varaston korvaaminen poikkeuksellisessa tilanteessa, esimerkiksi silloin kun on epävarmaa jatkuuko tilan kotieläintuotanto. Nykyisin lannan patterointia ei sallita lantalaa korvaavaksi lannan varastointipaikaksi, vaan kaikki kotieläinten tuottama lanta tulee pystyä varastoimaan asianmukaisessa lantalassa. Vuodesta 2007 alkaen Ympäristöministeriö on sallinut lannan patteroinnin vain työteknisten ja hygieenisten syiden vuoksi. Silloinkin patteroinnista on tehtävä ilmoitus kunnan ympäristöviranomaiselle ennen patteroinnin aloittamista ja patteri tulee tehdä nitraattiasetuksen ohjeiden mukaisesti, niin ettei vesien pilaantumisvaaraa aiheudu. Patteri tulee sijoittaa tasaisen peltolohkon keskelle tai hieman kaltevan pellon yläpäähän. Patteria ei saa sijoittaa 100 metriä lähemmäksi vesistöä tai valtaojaa, viisi metriä lähemmäksi ojaa eikä 100 metriä lähemmäksi talousvesikaivoa. Lantapatteria ei saa sijoittaa tulvanalaisille eikä pohjavesialueille. Työtekniseksi syyksi patteroinnin sallimisen kannalta katsotaan esimerkiksi poikkeuksellinen kelirikko, joka estäisi lannan kuljettamisen tavalliseen levitys ajankohtaan nähden. Näin ollen patterointi ei ole sallittua, jos sillä haetaan pelkästään levittämisen tehostamista. Jos patteroinnille olisi tarvetta juuri työn tehostamisen takia, on tällöin harkittava etälantalan rakentamista. 23\n24 4 TILAMALLINNUKSET 4.1 Tilamallien taustaa Tilamalleilla pyrittiin kuvaaman tilannetta, jossa yhden lypsyrobotin maitotilalla tuotantoa laajennetaan kahden lypsyrobotin kokoluokkaan. Laskelmissa pyrittiin selvittämään onko laajentaminen taloudellisesti kannattavaa, jos tarvittava lisäpelto sijaitsee kaukana tilakeskuksesta ja kuinka paljon työaika kasvaa tilan laajentuessa. Tilamalleja varten käytettiin case-mallina pohjoissavolaista karjatilaa, jossa testattiin laskentamallia ja simulointia todelliseen tilanteeseen sekä työaikaan. 4.2 Mallinnuksessa käytetyt aineistot Mallinnukseen haettiin aineiston tueksi mahdollisimman hyvin pohjoissavolaista maataloutta kuvaavat työketjut ja olosuhdetekijät. Pääosin aineiston keruusta vastasi TTS, mutta malleissa käytetyt arvot sovittiin yhteisissä projektiryhmissä Työnkäyttömallien muuttujat Tilamalleissa käytettäviä työnmenekkitietoja on koottu TTS:n ylläpitämästä maataloustöiden standardiaikajärjestelmästä. Tietoja on täydennetty myös vielä julkaisemattomilla työntutkimustiedoilla, joita on lisäksi saatu mm. case-tilalta. Tarvittaessa suomalaista aineistoa on täydennetty saksalaisella työntutkimustiedolla (KTBL) Ilmatieteen laitoksen Pohjois-Savon sääasemien tiedot Tutkimussopimuksen mukaisesti TTS tilasi Ilmatieteen laitokselta Pohjois-Savon sääasemilta lämpötila- ja sademäärätiedot vuosilta Ilmatieteen laitos toimitti tiedot sähköisesti marraskuun 2012 alussa. Tiedot ovat peräisin kaikkiaan yhdeltätoista sääasemalta (Varkaus Käpykangas, Varkaus Kosulanniemi, Vesanto Sonkari, Pielavesi Venetmäki, Siilinjärvi Kuopion lentoasema, Maaninka Halola, Karttula Kallioranta, Rautavaara Ylä-Luosta, Kiuruvesi Korpijoki ja Vieremä Kaarakkala). Osalta sääasemista data on vain joko lämpötiloista tai sademäärästä tai sitten vain osalta tarkastelujaksoa Säädataa käytetään tiettyihin peltoviljelyn sesonkitöihin käytettävissä olevan ajan määrittämiseen, jotta konekapasiteetti osataan määrittää tilakohtaisesti sopivaksi. Sääaineiston analysointi aloitettiin syksyllä 2012 ja sitä on jatkettu kevään 2013 aikana. Ensivaiheessa lämpötiladatasta määritettiin vuosittaiset säilörehunkorjuun ajankohdat, jolloin sato on ollut kasvuston suhteen (tehoisan lämpötilan summaan perustuen) korjuukelpoinen. Määritys tehtiin ensimmäiselle ja toiselle säilörehunkorjuukerralle. Toisessa vaiheessa sademäärädatasta tarkasteltiin, kuinka monia poutapäiviä kyseisille jaksoille minäkin vuonna osui. Tämän perusteella on laskettu ensimmäiset tunnusluvut korjuuseen käytettävissä olevien päivien lukumäärille säilörehun ensimmäisen ja toisen sadon korjuussa. 24\n25 KUVIO 10. Sään puolesta sopivien korjuupäivien esiintyminen säilörehun ensimmäisen ja toisen sadonkorjuun aikaan Pohjois-Savon sääasemilta kerättyjen sademäärätietojen mukaan vuosilta Keskimäärin sään puolesta sopivia korjuupäiviä ensimmäisen säilörehusadon korjuuseen Pohjois- Savossa on vuosittain 5,2 vrk (keskihajonta 2,3 vrk) ja toisen säilörehusadon korjuuseen 8,5 vrk (keskihajonta 3,8 vrk). Kriteerinä tässä on käytetty sitä, että työvuorokauden sademäärä on enintään 0,1 mm ja työpäivää edeltävän vuorokauden sade alle 2,6 mm (Kuvio 10) Peltolohkorekisteritiedot Peltolohkorekisteritiedot vuosilta saatiin sähköisessä muodossa TIKE:sta. Peltolohkorekisteritietoja voidaan käyttää apuna ns. matkakertoimien määrityksessä sekä tilamallien simuloinneissa. Rekisteritietojen analysointi aloitettiin syksyllä 2012, ja työtä jatkettiin keväällä Saadussa rekisteridatassa tilojen lohkoista yli puolet on etäisyysluokassa < 1 km, 90 % enintään 5 km päässä ja 99 % enintään 20 km päässä tilakeskuksesta (linnuntie-etäisyyksiä). 25\n26 KUVIO 11. Kokoluokan ja ha maatilojen lohkokokojen kumuloituva jakauma. Tiedot perustuvat peltolohkorekisteritietoihin vuodelta Pohjois-Savon maitotilojen tilusrakenteet selvitettiin peltolohkorekisterin vuoden 2012 tietojen perusteella tilakokoluokasta hehtaaria (Kuvio 11). Näistä tiloista valittiin tarkempaan tarkasteluun pinta-alaltaan hehtaarin tilat, joiden peltolohkot asetettiin ensivaiheessa suuruusjärjestykseen. Tämän jälkeen laskettiin tilakohtaiset lohkomäärät ja tilajakaumat eri lohkomäärissä sekä valittiin tilakokoluokkaa hehtaaria edustava lohkomäärä mahdollisimman läheltä otoksen keskiarvoa luokasta, jossa oli useita tiloja. Kyseisen lohkomäärän (32 lohkoa/tila, yhteensä 74,19 ha) tiloista laskettiin keskilohkokoot alkaen pienimmästä lohkosta. Näin kullekin 32 lohkolle saatiin keskiarvolaskennalla pinta-ala. Vastaavasti laskettiin lohkojen linnuntie-etäisyydet asettaen lohkot ensin suuruusjärjestykseen ja laskemalla tämän jälkeen lohkojen keskietäisyydet 32 lohkolle. Koska peltolohkojen koon ja etäisyyden välillä ei löytynyt regressioanalyysin avulla korrelaatiota (korrelaatiokerroin < 0,001), 32 lohkon pinta-alat ja etäisyydet satunnaistettiin pareiksi. Tämän jälkeen lohkojen pintaalat vielä skaalattiin yhden lypsyrobotin mallitilan kokonaispinta-alaa (80,4 ha) vastaaviksi ja lohkojen linnuntie-etäisyydet muunnettiin maantie-etäisyyksiksi. Maantie-etäisyyksien määrittämistä varten case-tilan (APV) jonka maantie-etäisyydet olivat jo tiedossa kaikkien peltolohkojen linnuntieetäisyydet määritettiin kartalta mittaamalla. Case-tilan maantie- ja linnuntie-etäisyyksien avulla määritettiin kerroin, jonka avulla sitten yhden lypsyrobotin tilamallin peltolohkojen maantie-etäisyydet määritettiin. Lopulta lohkot rypästettiin maantie-etäisyyksien perusteella kolmeen eri alueeseen (< 0,5 km, 1,1 5,2 km ja > 10 km) siirtymis- ja kuljetusaikojen laskentaa varten, kuten tehtiin casetilamallinnuksessa. Lohkorypäskohtainen keskimääräinen lohkokoko oli niin lähellä peruslohkon kokoa, että lohkokokokerrointa ei tässä mallinnuksessa käytetty (vaikutus kokonaistyömäärään olisi luokkaa 0,2 %). 26\n27 4.2.4 Työmenetelmät ja koneketjut Tilamallinnuksen kone- ja laitteiden mallinnuksessa on käytetty pohjatietona Savonia ammattikorkeakoulussa tehtyjen harjoituslaskelmien tilanaineistoa. Aineisto koostuu olemassa olevista aktiivisessa tuotannossa olevista maatiloista ympäri suomea sekä muistiinpanoista tilavierailuilta. Pääasiassaaineisto on maidontuotantotiloilta, mutta joukossa on myös naudanlihantuotantoon erikoistuneita tiloja. Tilat ovat olleet hyvin monen kokoisia, mutta kalustomallinnusta varten tilat valikoitiin peltohehtaarien mukaan vastaamaan tilamallinnuksessa olevan tilan kokoa. Noin 100 tilan koneluettelo on ollut keskimääräisen konekannan määrittämisessä mukana. Tilojen koneluettelosta kerätyt konetiedot muunnettiin keskimääräisiksi kappalemääriksi, tehoiksi ja työleveyksiksi. Säilörehun korjuuketjut olivat erityisen tarkastelun alla. Työnmenekit laskettiin mallitiloille erikseen neljälle eri korjuuketjulle: pyöröpaalaukseen, noukinvaunuun, tarkkuussilppuriin ja ajosilppuriin perustuville työketjuille (Kuvat 10 13). Kotieläintöiden työmäärälaskelmassa käytettiin tyypillisiä tarkasteltavan tilakokoluokan työmenetelmiä. Työmäärälaskelmat tehtiin TTS-Manager-ohjelmalla. Näitä laskelmia täydennettiin, peltotöiden siirtymiin, kuljetuksiin ja pellolla tapahtuviin valmisteluihin liittyvällä erillisellä taulukkolaskentaohjelmapohjaisella laskelmalla. KUVA 10. Malleissa käytetty ajosilppuriketju: Etu- + hinattava niittomurskain 2,8m + 3,2m; hinattava karhotin 12,5m; ajettava tarkkuussilppuri; 2 x 21,3 m 3 säilörehuvaunua x 30 m 3 säilörehuvaunua kuljetusmatkoista riippuen. Kuva. Kaija Laaksonen. KUVA 11. Malleissa käytetty tarkkuussilppuriketju: Niittomurskain hinattava 3,2m; hinattava karhotin 6,5m; hinattava tarkkuussilppuri; Kuljetus varastopaikalle, 3-5 x 21,3 m 3 säilörehuvaunua kuljetusmatkoista riippuen. Kuva. Kaija Laaksonen. KUVA 12. Malleissa käytetty noukinvaunuketju: Niittomurskain hinattava 3,2m; hinattava karhotin 6,5m; noukinvaunu 32 m 3. Kuva. Kaija Laaksonen. KUVA 13. Malleissa käytetty pyöröpaalausketju: Niittomurskain hinattava 3,2m; hinattava karhotin 6,5m; pyöröpaalain; kuljetus käärintäpaikalle (niitto- tai karhotustraktoria voidaan käyttää paalien kuljetukseen käärintäpaikalle, ellei samanaikaisesti työssä); erillinen käärintälaite. Kuva. Kaija Laaksonen. 27\n28 4.3 Yhden lypsyrobotin tila Yhden lypsyrobotin tilamalli määritettiin karjalle, jossa on 70 lehmää (lypsylehmät ja ummessa olevat lehmät) ja 66 nuorkarjaan kuuluvaa eläintä (60 hiehoa ja 6 vasikkaa). Kyseisellä lehmämäärällä lypsyrobotin kapasiteetti on tehokkaassa käytössä. Mallissa käytetty nuorkarjamäärä on Valion Alkutuotannon julkaiseman Lypsykarjatilan uudistukseen tarvittava eläinmäärä taulukon ja Savonia ammattikorkeakoululta saadun yhden lypsyrobotin maitotilan tarvelaskelman eläinmäärän väliltä. Nuorkarjan määrä määritettiin siten, että kaikki lehmävasikat oletetaan kasvatettavan tilalla, joista osa käytetään uudistukseen (uudistusprosentilla ei laskelmassa merkitystä) ja osa myydään lähellä poikimisikää. Vasikkakuolleisuudeksi määritettiin 5 % syntyvistä lehmävasikoista. Sonnivasikat myydään välitykseen ternikauden jälkeen. Säilörehunurmen viljelypinta-alan määritys perustuu nykyaikaisiin nautojen rehuntarvetaulukoihin. Tiedot ovat peräisin asiantuntija Lea Puumalalta, joka on perehtynyt erityisesti nautojen ruokintaan. Lehmien säilörehumäärä on taulukon mukaan 34 kg/vrk (12 kg ka/vrk) ja nuorkarjan keskimäärin 12,25 kg/vrk (4,3 kg ka/vrk). Säilörehun kuiva-ainepitoisuus laskelmissa on 35 % ja sisäruokintakauden pituus 365 vuorokautta (ei laidunnusta). Säilörehusatona viljelypinta-alan määrityksessä käytettiin TIKE:n tilastoista vuodelta 2010 löytyvää esikuivatun säilörehun keskisatoa Pohjois-Savossa kg (kuiva-aine 34 %). Viljan viljelyn pinta-ala määritettiin viiden vuoden viljelykierron perusteella. Näin viljelypinta-alaksi yhden lypsyrobotin maitotilan tilamalliin saatiin 80,4 ha, josta nurmen osuus on 64,3 ha ja viljan osuus 16,1 ha. Puuttuva vilja ostetaan (Kuvio 12). Lietteen levityspinta-ala määritettiin vuodessa mallin eläinmäärällä syntyvän lietteen määrän (2452 m 3 ) ja Savonian määrittelemän hehtaarikohtaisen levitysmäärän (35 m 3 ) perusteella, jolloin levityspinta-alaksi saatiin 70,1ha. Mallissa ei oteta kantaa siihen, levitetäänkö tuo kaikki lantamäärä omille pelloille (mahdollinen säilörehun hygieniariski) vai jonnekin muualle. Oletuksena kuitenkin käytettiin mallin lohkotietoja (lohkomäärä ja etäisyydet). Säilörehualoille levitettävän lisäväkilannoitteen määränä laskelmissa käytettiin Savonian määrittämää 50 kg/ha typpeä eli 200 kg/ha salpietaria. 28\n29 KUVIO 12. Periaatekuva yhden lypsyrobotin maitotilan tilamallin tiluksista. Lohkoryppäiden pintaalat, lohkomäärät ja lohkojen pinta-aloilla painotetut keskietäisyydet. 29\n30 TAULUKKO 4. Työnmenekit 70 lehmän (+ uudistus) maitotilalla eri säilörehunkorjuuketjuvaihtoehdoilla Ajosilppuri Peltoviljelytyöt Eläintyöt Lehmiä Nuorkarjaa Vars.peltotyöt Siirtymiset Kuljetukset Valmistelut Yhteensä Eläintyöt Säilörehu Muu peltovilj Lanta Suunn.& joht. 421 Muut työt 630 YHTEENSÄ Tarkkuussilppuri Peltoviljelytyöt Eläintyöt Lehmiä Nuorkarjaa Vars.peltotyöt Siirtymiset Kuljetukset Valmistelut Yhteensä Eläintyöt Suunn. & joht. Suunn. & joht. Muut työt Muut työt Säilörehu Muu peltovilj Lanta Suunn.& joht. 421 Muut työt 630 YHTEENSÄ Noukinvaunu Peltoviljelytyöt Eläintyöt Lehmiä Nuorkarjaa Vars.peltotyöt Siirtymiset Kuljetukset Valmistelut Yhteensä Eläintyöt Suunn. & joht. Muut työt Säilörehu Muu peltovilj Lanta Suunn.& joht. 421 Muut työt 630 YHTEENSÄ Pyöröpaalain Peltoviljelytyöt Suunn. & Eläintyöt Muut työt Lehmiä Nuorkarjaa Vars.peltotyöt Siirtymiset Kuljetukset Valmistelut Yhteensä joht. Eläintyöt 3113 Säilörehu Muu peltovilj Lanta Suunn.& joht. 421 Muut työt 630 YHTEENSÄ Edellä kuvattu siirtymisiin ja kuljetuksiin tarvittavan ajan mallintaminen ei vielä kerro sitä, kuinka suuri kuljetuskapasiteetti tarvitaan erilaisiin kuljetuksiin. Kuljetusyksiköiden oikean määrän selvittäminen on kuitenkin tarpeen erityisesti sadonkorjuutöissä työketjun sujuvuuden varmistamiseksi. Peltolohkojen etäisyyksien kasvaessa myös kuljetuksiin ja siirtymiin kuluva aika tavallisesti kasvaa, vaikka pidemmillä kuljetusmatkoilla keskimääräinen ajonopeus yleensä kasvaa. Sadonkorjuutöissä kasvava etäisyys merkitsee myös kuljetuskapasiteetin kasvavaa tarvetta; kuljetusyksiköitä tarvitaan useampia, kun matka kasvaa, jotta korjuukone voi työskennellä yhtäjaksoisesti. Esimerkiksi säilörehun korjuussa tehokkaassa tarkkuussilppurityöketjussa, jossa korjuukoneen työleveys on 6 metriä, pohjoissavolaisella keskisatotasolla (tuoresato kg/ha) ja tilamallin peltolohkojen keskietäisyydellä, noin kolmen kilometrin kuljetusmatkalla, kuljetusyksiköitä (á 30 m 3 ) tarvitaan kaksi, ellei kulje- 30\n31 tusten keskinopeutta voida nostaa vähintään 30 km:iin tunnissa. Kuljetusyksiköiden lisäksi työketjuun tarvitaan tarkkuussilppuriyksikkö sekä laakasiilolle rehua tasaava ja tiivistävä yksikkö (yhteensä siis 3 5 työkoneyksikköä teiden kunnosta ja siten ajonopeudesta riippuen). Mallien säilörehutyöt sisältävät vain yhden levitys- ja painatuskoneen siilolla (ajo- ja tarkkuussilppuriketjuissa 8 tonnin kone ja noukinvaunuketjussa 6 tonnin kone). Jos rehua tehdään kahteen siiloon/aumaan kerralla, niin ajo- ja tarkkuussilppuriketjuissa aikoihin täytyy lisätä toisen levitys- ja painatuskoneen (á 8 tonnia) vaatima aika 68 h/vuosi (levitys 25h + tiivistys 43 h) ja noukinvaunuketjussa (painatuskone á 6 tonnia) 82 h/vuosi (levitys 25h + tiivistys 57 h). 4.4 Kahden lypsyrobotin tila Kahden lypsyrobotin tilamalli määritettiin karjalle, jossa on 140 lehmää (lypsylehmät ja ummessa olevat lehmät) ja 132 nuorkarjaan kuuluvaa eläintä (120 hiehoa ja 12 vasikkaa). Kyseisellä lehmämäärällä lypsyrobottien kapasiteetti on tehokkaassa käytössä. Mallissa käytetty nuorkarjamäärä perustuu Valion Alkutuotannon julkaiseman Lypsykarjatilan uudistukseen tarvittava eläinmäärä taulukkoon. Nuorkarjan määrä määritettiin siten, että kaikki lehmävasikat oletetaan kasvatettavan tilalla, joista osa käytetään uudistukseen (uudistusprosentilla ei laskelmassa merkitystä) ja osa myydään lähellä poikimisikää. Vasikkakuolleisuudeksi määritettiin 5 % syntyvistä lehmävasikoista. Sonnivasikat myydään välitykseen ternikauden jälkeen. Säilörehunurmen viljelypinta-alan määritys perustuu nykyaikaisiin nautojen rehuntarvetaulukoihin. Tiedot ovat peräisin asiantuntija Lea Puumalalta, joka on perehtynyt erityisesti nautojen ruokintaan. Lehmien säilörehumäärä on taulukon mukaan 40 kg/vrk (12 kg ka/vrk) ja nuorkarjan keskimäärin 14,3 kg/vrk (4,3 kg ka/vrk). Säilörehun kuiva-ainepitoisuus laskelmissa on 30 % ja sisäruokintakauden pituus 365 vuorokautta (ei laidunnusta). Säilörehusatona viljelypinta-alan määrityksessä käytettiin kg (kuiva-aine 30 %). Viljan viljelyn pinta-ala määritettiin viiden vuoden viljelykierron perusteella. Näin viljelypinta-alaksi maitotilan tilamalliin saatiin 160,8 ha, josta nurmen osuus on 128,6 ha ja viljan osuus 32,2 ha. Puuttuva vilja ostetaan (Kuvio 13). Kahden lypsyrobotin tilamallin maatila on tuotantoaan laajentanut tila. Se on muodostunut yhden lypsyrobotin tilamallin päätilasta (80,4 ha) ja kahdesta sivutilasta (á 40,2 ha). Sivutilat sijaitsevat keskenään vierekkäin ja niiden tilakeskukset eri tarkasteluvaihtoehdoissa 1 km:n, 25 km:n ja 50 km:n maantie-etäisyydellä päätilan tilakeskuksesta. Molemmilla sivutiloilla on kaksi käyttökuntoista 300 m 3 säilörehusiiloa ja yksi 650 m 3 lietelantasäiliö, joita päätila hyödyntää. Sivutiloilla ei ole eläimiä ( kylmiä tiloja ). 31\n32 KUVIO 13. Periaatekuva kahden lypsyrobotin maitotilan tilamallin tiluksista. Lohkoryppäiden pintaalat, lohkomäärät ja lohkojen pinta-aloilla painotetut keskietäisyydet. Lietteen levityspinta-ala määritettiin vuodessa mallin eläinmäärällä syntyvän lietteen määrän (4904 m 3 ) ja hehtaarikohtaisen levitysmäärän (35 m 3 ) perusteella, jolloin levityspinta-alaksi saatiin 140,1ha. Mallissa ei oteta kantaa siihen, levitetäänkö tuo kaikki lantamäärä omille pelloille (mahdollinen säilörehun hygieniariski) vai jonnekin muualle. Oletuksena kuitenkin käytettiin mallin lohkotietoja (lohkomäärä ja etäisyydet). Säilörehualoille levitettävän lisäväkilannoitteen määränä laskelmissa käytettiin Savonian määrittämää 50 kg/ha typpeä eli 200 kg/ha salpietaria. Työmäärälaskelmat tehtiin TTS-Manager-ohjelmalla (Kuvio 14). Näitä laskelmia täydennettiin, casetilamallinnuksen tapaan, peltotöiden siirtymiin, kuljetuksiin ja pellolla tapahtuviin valmisteluihin liittyvällä erillisellä taulukkolaskentaohjelmapohjaisella laskelmalla (Taulukot 5 ja 6). 32\nRehunkorjuumenetelmien vertailu peltolohkojen etäisyyden kasvaessa\nRehunkorjuumenetelmien vertailu peltolohkojen etäisyyden kasvaessa Janne Räisänen 1, Pasi Eskelinen 2, Jarkko Partanen 2 1. Savonia-amk, PL 1000, 78211 Varkaus, etunimi.sukunimi@savonia.fi 2. Savonia-amk,\nSÄILÖREHUN KORJUUN KEHITTÄMINEN SORSANIEMEN TILALLA\nOPINNÄYTETYÖ - AMMATTIKORKEAKOULUTUTKINTO LUONNONVARA- JA YMPÄRISTÖALA SÄILÖREHUN KORJUUN KEHITTÄMINEN SORSANIEMEN TILALLA Alaotsikko T E K I J Ä Juha-Matti Holopainen SAVONIA-AMMATTIKORKEAKOULU OPINNÄYTETYÖ


Rally USA 2000 Rahoitus jopa ilman käsirahaa. 2020 - Salo - Senioriajoneuvo - Nettimoto\n78-OIS - Salo, Varsinais-Suomi\nHieno Rallye Usa 2000!\n- Akkulämmitin ovh 490€.\nTakuu lokakuu/2022 asti.\nLisätietoja voi katsoa RALLY.FI omilta sivuilta.\nLuotettavaa autokauppaa jo 18v kokemuksella!\nRally USA 2000 Rahoitus jopa ilman käsirahaa.\n78-OIS, Nettimoto ID 2696056\nRally USA 2000 0 Lue 0 Rally USA 2000 -arvostelut\n'21 , 17 km\n'19 , 802 km\n'21 , 802 km\n'20 , 42 km


Mira Potkonen kärsi GeeBee-turnauksessa yllätystappion, joka vei puhehalut - Päivän lehti 11.3.2019 | HS.fi\nMira Potkonen kärsi GeeBee-turnauksessa yllätystappion, joka vei puhehalut\nElina Gustafsson omisti voittonsa kihlatulleen.\nMira Potkonen hävisi ruotsalaiselle Agnes Alexiussonille. (KUVA: Martti Kainulainen / Lehtikuva)\nJulkaistu: 10.3. 17:17\nSuomalaisiskijät saalistivat kaksi mestaruutta 38. GeeBee-turnauksessa sunnuntaina Helsingissä. Elina Gustafsson mäiski naisten 69-kiloisissa ykköseksi, ja Arslan Katajev pommitti pistevoiton miesten 60-kiloisissa. Molemmat suomalaisten turnausvoitot kirjattiin hajaäänin 4–1.\nTreffit alkoivat tahmeasti, mutta sitten Elina Gustafsson kysyi Emmi Asikaiselta ratkaisevan kysymyksen – Nyt mestarinyrkkeilijä ja kahden lapsen äiti suunnittelevat häitä


Fagus kirjoitti: Tieteen päivillä 2019 mielenkiintoinen tilaisuus su 13.1. klo 12-13.45 Taigan ja tundran tarina – geenit, kielet ja kulttuurit pohjoisessa Euraasiassa https://www.tieteenpaivat.fi/fi/ohjelma-2019/sunnuntai-13-1/, streemataan suorana Tieteellisten seurain valtuuskunnan YouTube-kanavalle.\nPystynen kirjoitti: Luulen meneväni paikalle, onko foorumilta muita tulossa?\nPystynen kirjoitti: Esitelmä 1:\nPystynen kirjoitti: – Onkamo kommentoi Tambets et al. 2018:ta ja mainostaa viimeaikaisia muinaisgenetiikan tuloksia Leväluhdan ja Bolshoy Ostrovin aineistoista. "Lamdinis et al. 2018" (joka ei mulla ainakaan ennestään soita kelloja)\nPystynen kirjoitti: ...näköjään löytää admix-analyysilla leväluhtalaisista kaikista paitsi yhdestä ("maahanmuuttomorsian?") eurooppalaista farmariperimää noin 60% suhteessa nykysuomalaisiin; sen sijaan bolshoylaisista ainoastaan metsästäjäkeräilijää ja siperiaa.\nPystynen kirjoitti: – Lopputulos: Geneettinen "itäsiperialainen" maisema muodostunut jo ennen ural. kielten saapumista. Jos jutusteluaikaa jää, aion kysyä session jälkeen, mitä mieltä ovat Tambets et al.:n aineistossa näkyvästä "uralilaisen" komponentin no. 9 hajoamista jo 11 komponentin kohdalla läntiseen "suomalais-saamelaiseen" ja itäiseen "muu-uralilaiseen".\nKinaporin kalifi kirjoitti: Tuo suomenhevosen liittymä eestin-, mezenin- jakutian- ja mongolianhevosiin oli kiintoisa tieto, mutta minulle jäi epäselväksi se, polveutuuko suomen- ja vienanlammas Volgalta?


Tulta ja tulikiveä: Taunon tarina talvisodasta | E-kirja | Ellibs E-kirjakauppa\nTulta ja tulikiveä -teos kertoo talvisodan ankarista taisteluista Lieksassa ja Kuhmossa, joissa tohmajärveläinen Tauno Pirhonen aseveljineen koki hyvin omakohtaisesti sodan mielettömyyden - niin Nurmijärven tykistökeskitykset Mäntylässä kuin Saunajärven sankariteot Luelahden kuolemansoilla.\nPirhosen osuus on ainutlaatuista kerrontaa yhden sotilaan silmin nähtynä ja koettuna kokemuksena, josta ei sodan ankaruudesta huolimatta puutu inhimillisiäkään piirteitä.\nTeos on myöhemmin taistelumaastoissa tarkistettu kertomus, joka seuraa lähes päivittäin rivisotilaan omasta näkökulmasta tärkeimpiä tapahtumia kyseisillä rintamilla.\nHenkilökohtaista osuutta esittää tohmajärveläinen Tauno Pirhonen, joka oli jo 1960-luvulla aloittanut omakohtaisen sotapäiväkirjan puhtaaksikirjoittamisen tarkoituksenaan koota yksittäisen sotilaan monivaiheiset tapahtumat kirjaksi. Lieksan taistelujen kohdalta sisällön kirjaaminen oli onnistunutkin hyvin.\nMutta aina ei käy niin kuin toivotaan. Itse kertoja Tauno Pirhonen oli saanut kesken kirjoitustyönsä yllättäen kutsun viimeiseen iltahuutoon 24. huhtikuuta 1969 ollessaan vasta 56-vuotias. Muistiinpanoja hän ei ehtinyt koota sodan loppuvaiheista, eikä etenkään Kuhmon taisteluista.\nOperatiivista osuutta edustaa oma kertomukseni, jonka olen koonnut sodan loppuvaiheen osalta useista eri tietolähteistä nojautuen myös vuonna 2006 julkaistuun esikoisteokseeni Kuoleman kujanjuoksu.\nAvainsanat: Talvisota, Sotahistoria, Kuhmo, Lieksa, tietokirja


IKEA Suomi aloittaa päästöttömät kotiinkuljetukset - Auto ja Liikenne\nNyt IKEA panostaa vastuullisuuteen aloittamalla päästöttömät kotiinkuljetukset. Lokakuun alussa Tampereen alueella aloitetaan päästöttömien kotiinkuljetusten testaaminen pohjoismaiden ensimmäisellä sähkökuorma-autolla. Tämä on myös ensimmäinen merkittävä askel kohti konsernin tavoitetta tarjota päästöttömät kotiinkuljetukset kaikilla markkina-alueilla vuoteen 2025 mennessä.\n– Haluamme tehdä konkreettisia tekoja sekä ihmisten että maapallon hyväksi. Tavoitteemme ovat kunnianhimoisia, mutta uskomme vakaasti voivamme saavuttaa ne. Olemme todella ylpeitä siitä, että päästöttömiä kotiinkuljetuksia testataan jo viidessä eri suurkaupungissa, kuten Shanghaissa ja Lontoossa, mutta nyt lokakuun alusta alkaen myös Suomessa Tampereella, kertoo IKEA Suomen vastuullisuuspäällikkö Jessica Lehtinen.\n– On todella hienoa, että voimme testata sähköautokuljetuksia yhdessä juuri Tampereen alueen asiakkaiden kanssa. Asiakas, joka tekee tilauksen aamupäivällä joko verkkokaupassa tai tavaratalossa saa tuotteet kotiinsa halutessaan jo saman päivän aikana sähköautolla, eli sekä vastuullisesti että nopeasti, täsmentää IKEA Tampereen alueesta vastaava johtaja Vesa Haapalahti\n← Neste ja Niemi yhteistyöhön – muuttojen kasvihuonekaasupäästöt vähenevät jopa 90 %\nMinkävärisellä bussilla sinä kulkisit? Äänestä Lappeenrannan joukkoliikenteen väriä →


Roihula-Blogi: kesäkuuta 2012\nTässä yksi tilaus: Poikien vaatteisiin tilaaja valitsi kankaat, muuten sain vapaat kädet kuvien suhteen.\nTässä sähköpostitse saamani kuva :)\nTilaustyönä tehty haalari vauvalahjaksi, edestä..\nVauvalahjaksi tilattu mekko\nSama malli mekossa kun äskeisessä, tämä tulossa kauppaan\nTunnisteet: mekko, sovituskuvia, T-paidat, vaatekuvia, vauvahaalari, velour\nHieman on blogin päivitys viime aikoina jäänyt, mutta nyt tuleekin päivityksiä oikein urakalla.\nTässä joku aika sitten saapuneet kankaat, kaikki kotimaista laatua:\nCollegekankaat ja niihin sopivat resorit, ylhäältä alkaen:\nMusta, beige, tumma violetti, vaalea harmaa (näistä tulossa ainakin housuja ja sortseja)\nTällä hetkellä löytyy myös yksivärisiä puuvillatrikoita monessa värissä:\nNäiden lisäksi myös musta, vaaleanharmaa\nUudet kesäiset raidat:\nNäiden lisäksi varastossa tällä hetkellä paaaaaljon muitakin kankaita, joista tulee lähiaikoina mm. uutuuksia kaupan puolelle, hyvin pieniä eriä jotakin, ja yksittäiskappaleita. Näitä pieniä eriä ja uniikkeja kaupataan huutonetissä, josta hihkaisen täällä kun on tuotteet huudettavissa. Huutikseen tulee myös muutamia mallikappaleita myyntiin. Nyt on mahdollisuus esittää toiveita mitä huutiksessa haluaisit nähdä: Mitä väriä, kokoa yms. Osa vaatteista tulee huudettavaksi ilman hintavarausta!! Oiva tilaisuus tehdä edullisia Roihula-ostoksia siis. :)


??.??.1972 / Kotkan satama\n??.??.1972 Kotkan satamaa kuvattuna Valtionrautateiden vuoden 1972 vuosikertomuksessa. Kuva on todennäköisesti otettu juurikin 1972, koska siinä näkyy uudenuutukaisia Gbl-vaunuja monien vanhempien vaunutyyppien lisäksi. Satamapäivystäjinä hyörivät Vv15 1972 (sopivasti) ja Vr1. Vaunuista saattaa tunnistaa ainakin sarjat Gb, Gbk, Gbl, Gks (eri väreissä), Hk, Hkk ja Ob.\nKuvaaja: Valtionrautatiet (Lisännyt: Juha Kutvonen)\nLisätty: 17.04.2013 10:43\n17.04.2013 12:04 Kari Suominen: Viimeisiä aikoja saada Vempu ja Kana yhteiseen työkuvaan. Vempusta puuttuvat vielä käyntisillan kaiteet, joiden asentaminen alkoi 1973. Myös ovien ikkunat puuttuvat vielä. Kuvasta selviää myös hyvin yleisavovaunun sivupylväiden tarpeellisuus joissakin kuljetustehtävissä. Scania-Vabis 76 näkyy olevan lastattavana avopuolikkaan etulaita auki ja tyypillisiä tuon ajan kulkineita edustavat kuplat ja Fiat 600\n(Käyttäjä muokannut 17.04.13 12:19)\n17.04.2013 19:44 Pasi Seppälä: Hieno ajankuva. Vilkkaan näköistä ollut tuohon aikaan. Nyt jäljellä taitaa olla kaksi kuvaajaa lähintä raidetta Kotka Mills:n tehtaalle. Museoitu Kana vaunuineen taitaa seisoa nykyisin juuri tuossa Vempun vetämän junan paikkeilla.\n(Käyttäjä muokannut 17.04.13 21:35)\n09.08.2013 20:52 Petri P. Pentikäinen: Erittäin jalkaanmenevä liikennemerkkien dioraama myös etualalla.\n03.03.2018 16:52 Jimi Lappalainen: Valmet Rocks.


Too shy to scream: There's No Point Trying Slit Your Wrists With Cheese Cutter\nThere's No Point Trying Slit Your Wrists With Cheese Cutter\nViikonloppuun mahtui yllättävän paljon, kun ottaa huomioon, että nukuin melkein koko lauantain. Kännykkä äänettömälle, verhot kiinni ja ketipinoreita naamaan. Tuloksena 18h unet, jonka jälkeen aivan järkyttävän huono olo kun ei tuona aikana tullut mitään tietenkään syötyä. Onneksi kaapissa oli pussikeittoa ja papuja, sillä kauppaan en olisi saanut siinä oksetustilassa raahauduttua. Viisasta toimintaa taas! Myöhemmin hain kuitenkin popcornia ja nuudeleita. En tajuu mikä ihme himo mulla on iskenyt nuudeleihin, voisin elää niillä jos niissä olisi jonkinnäköistä ravintoarvoa.\nSunnuntaina näin siskoa keskustassa, sain Lunan hoitoon ja suunnattiinkin sieltä suoraan Tiian ja Aada-westien kanssa Rajasaaren koirapuistoon uimaan. Koirat oli enemmän innoissaan palloista kuin toisistaan vaikka aika samanlaiset itsepäiset terrieriluonteet neideillä oli. Jos ei huvita kävellä, niin sitten ei, mutta uimaan molemmat menivät vapaaehtoisesti. Ja sporapysäkillä joku mies nimes nää Black & White whiskeyks.\nvalkoinen länsiylämaanterrieri & cairnterrieri\nRetken jälkeen laiskana en jaksanut laittaa ruokaa, joten kävin Roballa Yamatossa sushibuffetissa, jossa on laajin Helsingistä löytämäni kasvissushivalikoima. Tai ainakin vaihtoehtoja on enemmän kuin se vaan ~neljä, kuusi jos kananmuna (olen lakto-ovo) lasketaan mukaan.\nei mahtunu lautaselle kaikki\nIllalla käytiin vielä parhaitten tyttöjen kaa kattomassa Sex Tape Tennispalatsissa. Elokuvan saamien huonojen arvostelujen takia suhtauduin filmiin ensin aika nuivasti, mutta kaikelle järjettömyydelle tuli kuitenkin naurettua ääneen. Ja poppareita, joiden kanssa puoli purkkia juustomaustetta, aiivan liikaa.\nYöllä en sitten nukkunutkaan ollenkaan. Tajusin kahden aikaan, että olin unohtanut iltalääkkeet, enkä viitsinyt niitä enää siinä vaiheessa ottaa, koska aamulla piti jaksaa lähteä koiran kanssa ulkoilemaan. Nousin neljältä keittämään teetä, jota join hiljaa ahdistuksissani kylppärissä miettien mihin olen piilottanut teräni. Vaaka-idiootti näytti yli kiloa enemmän kuin ennen viikonloppua, enkä ollut yhtään tyytyväinen. Suunnittelin nestepaastoa tälle päivälle, mutta toteuttaminen jäi ajatuksen tasolle.\nMeiän aamulenkkikin oli vauhtia kymmenen metriä tunnissa, käytiin rannassa tuijottamassa veneiden seassa uiskentelevaa rantapalloa (pakko saada!!!!), jonka jälkeen sain koiran kotiin vain nameilla lahjomalla ja ikävästi perässä kiskomalla.\nNyt pitäis mennä maistamaan äidin tekemiä quinoa-pihvejä. Salaa toivoin, että hidastellessani kaikki ois ehditty syödä jo parempiin suihin, mutta Nooralle-jota-on-pakko-syöttää jätettiin tietenkin muutama. Ja perunaa. Ja kukkakaalia. Ja dippiä. Että parempi olla hyvää!\nAnonyymi 11.8.2014 klo 18.59.00\nVähän kieltämättä ihmetyttää, miten asioitasi hoidat. Onko paranemisyritystä tällainen: "kun ei olisi jäetty ruokaa", "oho, 18h syömättä" ja ja ja. Sun pitää ihan tosissaan miettiä, mtien elämäsi hoidat, jos haluat jotain muutakin "saavuttaa" kuin nuo eläkeläispaperit tai jatkuvan syömishäiriöisen elämän jne. Mahdollisuuksia on. Mihin jäi esimerkiksi koulusuunnitelmat?\nnouy 11.8.2014 klo 21.48.00\nHidastelustani huolimatta olin 100% varma, että pihvejä jää mullekin - mua vartenhan ne oikeastaan tehtiin... 18 tunnin syömättömyydenkin taisin lopulta ihan hyvin korvata, kun paino on noussut? Ajatukset liitelee laidasta toiseen, ei voi mitään (tai voi), että sh välillä voittaa.\nnouy 11.8.2014 klo 21.52.00\nAi niin, ja Eiran aikuislukiossa kurssit alkavat vasta kuun loppupuolella.\nAnonyymi 11.8.2014 klo 20.30.00\nNo niin Noora, nyt niitä valoja päälle... Haluutko tosissas edes parantua?\nAnonyymi 11.8.2014 klo 21.00.00\nMietin enemmänkin, aiotko tehdä paranemisen eteen sen, mitä se edellyttäisi? Näyttää aika onnettomalta toi meininki... P*skaahan se on, että lensit sieltä kuntoutusosastolta, mutta kyllä sä enemmän pystyt tehdä kuin ton nykyisen!\nnouy 11.8.2014 klo 22.09.00\nYritän tässä samanaikaisesti huolehtia koirasta, tehdä firmalle kotisivuja, ilmoittautua kurssille tai parille, olla kokonaan päihteettä, hoitaa hoitokuviot ja tapaamiset kolmessa eri paikassa, pitää yhteyttä edes muutamaan kaveriin, blogata ja pitää itseni kasassa.\nPainon nostaminenkin on melkein kokopäiväistä työtä: suunnittele ateriat, vakuuta itsellesi ettet syö liikaa, ole oksentamatta ja samalla pidä ahdistus ja masennus kurissa, jotta selviydyt päivän muista jutuista.\nVälillä saattaa vähän lipsua.\nAnonyymi 12.8.2014 klo 8.01.00\nJos bloggaaminen tai sivujen tekeminen on syömisestä ja parantumisesta pois, niin kannattaa ehkä priorisoida asiat uusiksi.\nnouy 12.8.2014 klo 16.00.00\nEi ehkä pois, mutta yksi stressinaihe.\nAnonyymi 12.8.2014 klo 21.58.00\n"Pakko" puuttua tohon "välillä saattaa vähän lipsua". Uskotko oikeasti, että teet kaikkesi toipuaksesi? En tunne sua ja siksi en voi tietää kuin sen mitä kirjoitat, mutta se minkä kuvan täällä saan, ei ole kovin mairitteleva. Vai eikö sinun mielestä ole erikoista, että vuodesta toiseen killut samojen asioiden kanssa, vaikka yrität kaikkesi? Välillä tuntuu, että jotenkin perustelet (myös itsellesi) sairautesi jatkumista. Muista hyvä ihminen, ettet ole tahdoton nukke. Toipuminen on mahdollista, myös sinulle. Nykyinen yritys ei riitä, sun vain on pakko yrittää ja ennen kaikkea TEHDÄ enemmän, jos toipua aiot. Monet monet ovat toipuneet, miksi et sinäkin?\nnouy 15.8.2014 klo 10.49.00\nMis mä sanon yrittäväni kaikkeni? Ja kuka yrittää kun vuorotellen minä ja anoreksia? Häviäjä-voittaja-häviäjä-voittaja-häviäjä.\nAndrea 12.8.2014 klo 0.48.00\nOn kyllä tosi hyvä, että saat ajoittain nukuttua kunnon yö-/päiväunet, mutta olisi varmaan vielä parempi jos saisit tasattua lepoasi hiukan. Ettei käy niin, että yhtenä yönä/päivänä nukut sen 18 h putkeen ja toisena et ollenkaan. Ehkä olit ottanut extra-annoksen Ketipinoria kun nukuit noin sikeästi lauantaina? Toinen juttu mitä mietin, kun en tunne noita nukkumiseen vaikuttavien lääkkeiden mekanismeja; onko lääke-uni laadukasta, niin että koet olevasi levännyt kun heräät? Ehkä nuo painon heilahtelutkin saattavat johtua siitä, että rytmi on sekaisin. Hyvä, että hyllytit nestepaasto-päähänpiston, se nyt ei ratkaise mitään. Terve tavoitteesi on jotain ihan muuta. Toivottavasti et myöskään löytänyt terää. Sekään ei ratkaise mitään. Todellakaan.\nHyvä kuulla, että viikonloppuusi mahtui kuitenkin mukaviakin hetkiä. Rajasaaressa ei sitten taidakaan olla niitä sinileviä? Nauttikaa nyt uintireissuistanne; pian viilenee! Leffaankin ehdit, taisi olla melkomoisen surkuhupaisa pläjäys?! ;) Niin, ja sporapysäkin "herrat" ne usein yllättäviäkin elämänviisauksia laukoo... :D\nNyt voimia ja määrätietoisuutta lekurin tapaamiseen! Ja yllä olevaan stressinhäivääsi viitaten: yritä asettaa asiat tärkeysjärjestykseen; hoitokuviot: nyt; kurssit & kotisivut: sitten...\nnouy 12.8.2014 klo 1.13.00\nOtin ketipinoria pe-iltana tahallani liikaa. Ja nukun aivan tavallisesti kun lääkkeeni syön, saan levättyä ja näen unia.\nTajusin että tarvitsen välttämättä ajan opolle vielä ennen koulun alkua ja ajat ovat tiukassa. NYT iski stressi! D:


Nikkanen ylivoimainen mestari - Yleisurheilu - Ilta-Sanomat\nNikkanen ylivoimainen mestari\nMinna Nikkanen taivutti 440, jolla irtosi ylivoimainen Suomen mestaruus.\nJulkaistu: 8.8.2010 17:10\nMinna Nikkanen nautti pääkatsomon yleisön vankkumattomasta tuesta Kajaanin Kalevan kisoissa. Someron Esaa edustava turkulainen palkitsi lehtereillä istuneet kolmella SE-yrityksellä 447:stä, mutta ihan vielä hän ei päässyt parantelemaan viimevuotista ennätyslukemaansa.\n- Ennätysyrityksissä viimeiset askeleet pääsivät venymään, jolloin hyppy ei lähde tarpeeksi korkealle, Nikkanen kertoi.Hänen seiväshypyn voittotuloksensa 440 sivusi hyppääjän kauden parasta tulosta. Mestaruus oli 22-vuotiaan Nikkasen neljäs naisten sarjassa.Nikkasta ei haitannut edes se, ettei hän saanut kunnon vastusta. Hopealle hypännyt Vasa IS:n Vanessa Vandy taktikoi, mutta kun 415 ei ylittynyt, Vandyn tulokseksi jäi 390.- Kun hyppy kulkee, ei ole väliä, hyppääkö yksin, Nikkanen arvioi.Hän sanoi saaneensa jalkansa parempaan ja rennompaan vireeseen kuin Barcelonan EM-kisojen finaalissa, josta tuli yhdeksäs sija 435:n ylityksellä.- Nyt tuntui tosi hyvältä. EM-kisoihin mennessä lepo ei vielä riittänyt saamaan jalkoja kuntoon, Nikkanen kertasi.


Löydä edullinen tietokone | Kotimikro.fi\nTietokonetta hankkiessa on hyvä miettiä, mihin laitetta tarvitsee, niin ei tule suotta maksaneeksi turhasta.\nUudesta tietokoneesta ei tarvitse välttämättä maksaa itseään kipeäksi. Peruskäyttöön riittävän tietokoneen saa jo alle 500 eurolla.\nlauantai 10. lokakuuta 2020 teksti M. Østergaard\nPeruskäyttöön tarkoitetut tietokoneet ovat nykyisin niin suorituskykyisiä, että edullinenkin vaihtoehto riittää päivittäisiin normaaleihin tietokonetehtäviin.\nEsimerkiksi alle 500 euron hintaluokassa on valittavissa useita laitteita.\nJa tässä luokassa saa jo kotikäyttöön hyvin riittävän perusmallin. Tällä hinnalla ei luonnollisesti saa mitään tehohirmua, mutta perusmallillakin hoituvat jo kaikki kotikäyttäjän tarvitsemat ja harrastamat tietokonetoimet.\nValitse tarpeisiisi sopiva tietokone\nTietokonetta hankkiessa on hyvä miettiä, mihin laitetta tarvitsee. Silloin kauppiaskin osaa paremmin suositella eri vaihtoehtoja.\nSilloin ei myöskään tule suotta maksaneeksi turhasta. Jos ei esimerkisi aio käyttää konetta muihin kuin perustehtäviin, kuten sähköpostiin, netin selailuun, suoratoistoon ja kevyeen kuvankäsittelyyn, niin rahaa ei kannata polttaa tehokkaaseen näytönohjaimeen. Peruskäyttöön riittää emolevyllä yhdysrakenteisena oleva näytönohjain.\nLenovon IdeaPad 3 -kannettava kelpaa mainiosti päivittäisiin tehtäviin. Siinä on riittävä, 14 tuuman näyttö ja kelvollinen noin seitsemän tunnin akunkesto. Muistia on neljä gigatavua ja tallennustilaa 128 gigatavua. Kannettavan tietokoneen kotelo on tehty muovista, mikä tekee laitteesta sekä kevyemmän että halvemman kuin metallikuorinen kannettava.\nLaite maksaa vain 299 euroa.\nLenovo IdeaPad 3 on edullinen kannettava, joka riittää peruskäyttöön. Videoiden muokkaukseen tai muihin suorituskykyä vaativiin tehtäviin tarvitaan kuitenkin järeämpi laite.\nTietokonetta hankkiessa on hyvä miettiä myös sitä, aikooko kuljettaa laitetta mukanaan vai käyttääkö sitä pelkästään kotona.\nJos laitetta ei liikutella kodin ulkopuolella, niin materiaaleissa voi tinkiä. Jos läppäri kulkee usein mukana, niin silloin on syytä kiinnittää huomiota myös laitteen materiaaleihin ja rakenteeseen yleensä.\nWindows ei ole ainoa vaihtoehto\nKevyt ja näppärä vaihtoehto Windows-kannettavalle voi löytyä Chromebookista.\nChromebook-kannettava on varustettu Chrome OS -käyttöjärjestelmällä, jossa käytetään Googlen sovelluksia, kuten Google Docs- tekstinkäsittelijää.\nKaikki sovellukset toimivat siis pilvessä, eikä laitteelle tarvitse asentaa mitään raskaita ohjelmia.\nJoissain Chromebookeissa voi myös käyttää Android-sovelluksia, ja jotkin mallit toimivat tarvittaessa taulutietokoneen tavoin.\nYksi vaihtoehto on Samsung Chromebook 4. Siinä on vain 32 gigatavua tallennustilaa, joten siihen ei voi tallentaa läjäpäin kuvia tai muita tiedostoja. Sähköpostin käyttö, netin selaaminen ja elokuvien katselu onnistuvat silti hyvin.\nTämä 329 euroa maksava laite on ohut ja kevyt, ja sen akku kestää jopa kaksitoista tuntia.\nSamsungin Chromebookin, joka kulkee myös helposti mukana, ja jota ei Windows hidasta, saa 329 eurolla.\nVertaa hintoja verkossa\nLaitteiden hinnat saattavat vaihdella huomattavasti, ja joskus hinnat myös muuttuvat nopeasti.\nHintojen vertailu on onneksi helppoa. Eri kauppojen sivuja ei tarvitse seuloa, sillä hintoja voi vertailla netissä toimivissa hintavertailupalveluissa.\nHintavertailupalvelussa, kuten esimerkiksi Hintaseurannassa tai Hintaoppaassa, saa listattua muun muassa kannettavia tietokoneita sekä niiden tietoja, ja linkistä pääsee siirtymään suoraan kauppiaan sivuille. Myös esimerkiksi Hinta.fin ja Vertaa.fin sivuilla kannattaa vierailla, kun haluaa tutkia läppäreiden hintoja.\nOsto-opas auttaa valinnassa\nOlitpa sitten hankkimassa pöytäkoneen korvaavaa työjuhtaa tai kevyttä läppäriä, niin laajan valikoiman edessä menee helposti sormi suuhun.\nTietokoneen valintaa voi helpottaa tutustumalla KotiMikron numerossa 18/2020 olevaan osto-oppaaseen.\nOppaassa esitellään vaihtoehtoja eri hintaluokissa, alle 500 euron laitteista yli 1700 euron laitteisiin. Pääominaisuuksien lisäksi kerrotaan, millaiseen käyttöön kunkin hintaluokan laite soveltuu.\nApua valintaan voi hakea myös saman numeron suurtestistä, jossa on vertailussa kuusi erilaista kannettavaa. Testilaitteiden hintahaarukka on noin 800–1900 euroa. Testivoittajan lisäksi rankattiin kaksi hyväksi ostokseksi.\nKotiMikron numerossa 18/2020 on kannettavien osto-opas, jonka avulla voit haarukoida omiin tarpeisiisi sopivaa laitetta. Lehti ilmestyy marraskuun puolivälissä ja artikkeli on silloin luettavissa myös Etunurkka-palvelussa (vaatii kirjautumisen).\nPoista tarrat läppäristä\nNäin poistat tarrat rumentamasta kannettavasi kuoria.


FF Jaro 2019 - Kotikonsteilla kärkeen (y unos pocos mexicanos) - Sivu 19 - FutisForum2\n28.02.2020 klo 13:31:40\nKirjoittaja Aihe: FF Jaro 2019 - Kotikonsteilla kärkeen (y unos pocos mexicanos) (Luettu 164240 kertaa)\nVastaus #450 : 15.09.2019 klo 11:10:00\nLainaus käyttäjältä: Kronofogden - 15.09.2019 klo 10:55:22\nUlkopuolisia syytetään koska nämä on helppo heittää junan alle kun heitä ei tarvi jatkossa joka päivä kaupungilla nähdä. Tämä on se pienen paikkakunnan ongelma.\nNykymenosta olen jo useaan otteeseen täällä kirjoittanut että tällaisessa välitilassa seuralla ei ole tulevaisuutta ja on oikeastaan pelkkää itsepetosta uskoa että nykymenolla päästään edes takaisin viime vuosituhannen tasolle. Kilpaurheilu ei vaan salli tällaista puolivaloilla toimista jos tulosta halutaan ja toisaalta tällainen semi-pro meininki polttaa ihan helvetisti rahaa amatööriurheiluun nähden. Vaatimustasoa on saatava ylöspäin ja tämä tarkoittaa samalla myös yhä ammattimaisempaa organisaatiota, joka taas maksaa. Liigaseurat ovat näyttäneet sen että jos ei lähemmäs 1,5m€ liikevaihtoon päästä ja infraa ei saada kuntoon niin tulevaisuutta suomifutiksen huipulla ei ole. Mesenaattia ei ole näköpiirissä joten onko Pietarsaaressa mahdollisuutta pyörittää tällaista sirkusta ns. omasta takaa? Monen mielestä ei ja itsekin alan tähän kallistua.\nToinen vaihtoehto on että vedetään rehellisesti kasvattajaseurana vain pelkillä omilla kasvateilla ja muilla seudun pelaajilla ja katsotaan mihin rahkeet riittävät. Ei sekään mikään häpeä ole. Siihen ei kuitenkaan mitään 750k€ budjetteja tarvita, vaan jokin 250k€-300k€ riittää vallan mainiosti. Mahdollinen ylijäämä voidaan sitten laittaa vaikka pahan päivän varalle sijoituksiin.\nPaljonko Liga Jaron liikevaihto muuten viime tilikausina ylipäätään on ollut? Esim. Finder.fi tai Asiakastieto eivät näiltä osin tunne marraskuussa 2015 päättynyttä tilikautta tuoreempia lukuja, tuon tilikauden liikevaihto oli 1,11 miljoonaa.\nVastaus #451 : 15.09.2019 klo 11:40:06\nTuossa on paljon asiaa. Liigasseuroilla on tällä hetkellä enemmän rahaa kuin pitkään aikaan kun noita seuroja näyttää tulevan vaan lisää ja lisää, joilla on joku mesenaatti takanaan. Eihän kovin moni liigaseura tuohon 1,5 miljoonaan liikevaihtoon pääse, mutta sitten löytyy joku taho, joka kuittaa loput. En vaan näe myöskään, että Jaro millään saisi näissä olosuhteissa ja ilman mesenaattia saada kasvatettua toimintaa niin paljon, että liigassa pystyttäisiin pelaamaan.\nNäin jälkiviisaana voi sanoa, että olis voinut olla tänä vuonna fiksua vaan pelata Ykköstä sellaisella joukkueella, että varmasti säilytään. Täytyy toki sanoa, ettei allekirjoittanutkaan olisi sitä ennen kautta toivonut.\nVastaus #452 : 15.09.2019 klo 11:48:07\nLainaus käyttäjältä: Maakuntasatraappi - 15.09.2019 klo 11:10:00\n2016 920k€ liikevaihto, tulos -36k €\n2017 906k€ liikevaihto, tulos +1k €\n2018 709k€ liikevaihto, tulos -45k €\n2019 budjetoitu 792k€\nAlaspäin ollaan siis menossa niin tulojen kuin kulujen osalta. 2016 ja 2017 lukuja nostaa Skrabbin, Atakayin ja Sergein myynnit. Tämän vuoden (budjetoituja) lukuja taas Pietarsaari Open Air-tapahtuma ja viime vuoden Joulugaala (tilikausi marraskuu-lokakuu). Jos tuohon budjetoituun liikevaihtoon päästään ja kulut ovat ehkä hieman pienentyneet (ei valmentajavaihtoa tänä vuonna ja Käcko taitaa osittain olla vielä UPM:n palkkalistoilla) niin nuo viime vuoden tappiot saadaan varmaan kuitattua. Eli taloudellinen tilanne tällä hetkellä varmaan suomalaisen urheiluseuran näkökulmasta ihan ok. Mutta joku voisi tulla selittämään että millä ihmeen kaupalla uskotaan että yleisö- ja sponsoritulot eivät tule romahtamaan jos meno kentällä ei muutu?\nVastaus #453 : 15.09.2019 klo 12:08:38\nLainaus käyttäjältä: Alty - 15.09.2019 klo 11:40:06\nYkkösessähän todennäköisesti tosiaan säilyy jo jollain 300k€ per kausi, tai vastaavalla summalla on suht helppo nousta takaisin Kakkosesta. Eli teoriassahan olisi mahdollista että tulot saataisiin pidettyä siellä 750k€ ja tulosta tehtäisiin joka vuosi n. 450k€. Tuolla summalla puskuria tulevaisuuteen saisi kerättyä jopa suht nopeasti. Reaalimaailmassahan tämä taas ei oikein onnistu kun se tarkoittaisi että sponsoreille ja yleisölle pitäisi saada myytyä ajatus sitä että maksatte FC Lahtea, mutta saatte nyt EIF:iä ja ehkä joskus 5-6 vuoden päästä MIFK:iä.\nVastaus #454 : 15.09.2019 klo 21:55:40\nToisin sanoen visio?\nUnohdetaanko liigahaaveet vai aletaanko pelata oman kylän ja lähialueen pojilla, ja katsotaan mihin se riittää.\nItse kallistuisin jälkimmäiselle vaihtoehdolle, koska liigapaluuta on yritetty monta vuotta ja monella valmentajalla.\nYkkösessä voi varmasti roikkua jälkmmäselläkin vaihtoehdolla.\nTämän kauden alussa näytti pomminvarmalta, että tällä rosterilla ollaan kahden parhaan joukossa, mutta näin ei tapahtunut.\nToisaalta voi ajatella niinkin, että nyt ymmärtää paremmin, miksi meksikolaiskolmikko pelaa Pietarsaaressa Ykköstä.\nVastaus #455 : 15.09.2019 klo 22:04:50\nKun katsoo minkälaisella joukkueella KPV (tai VPS) tippuu, niin en tiedä onko liigahaaveissa muutenkaan mitään järkeä.\nVastaus #456 : 15.09.2019 klo 22:07:19\nLainaus käyttäjältä: ptol - 15.09.2019 klo 21:55:40\nEihän siihen kauaa mennyt kun syylliset taas löydettiin! Ei muuta kuin roviota tulille Raatihuoneen eteen ja grillaamaan. Voi taas Jeppiksen väestö seuraavat kuukaudet taputella toisiaan selkään ja onnitella hyvästä työstä.\nVastaus #457 : 16.09.2019 klo 09:27:11\nTämähän nyt on ihan huumoria väittää että joukkueen kolme parasta pelaajaa olisivat syypäitä alisuorittamiseen. Chàvez vetänyt todella korkealla tasolla koko kauden ja ollut käytännössä puolustuksen ainut luottomies. Mielestäni selkeästi joukkueen paras pelaaja.\nVuodesta toiseen itketään kun ei löydy maalintekijää ja nyt kun sellainen Barrazan muodossa on löytynyt niin silti itketään. Kuka muu kuin Emet, niistä kuuluisista omista kasvateista, on onnistunut tekemään edes lähellekkään 10 maalia kaudessa viimeisen 10-15 vuoden aikana?\nAinut meksikolaisista jolla kuntokäyrä on näyttänyt alaspäin on Robles. Mies oli kuitenkin täyttä timanttia alkukaudesta, joten on se edelleenkin yksi joukkueen parhaimmista.\nJos katsotaan ulkomaalaispelaajia ylipäätään niin oikeastaan ainoat alisuorittajat ovat Pavle ja Dafaa ja nämä menevät ennemmin kategoriaan helposti korvattavissa kuin heti ulos.\nVastaus #458 : 16.09.2019 klo 09:52:52\nLainaus käyttäjältä: ptol - 15.09.2019 klo 22:04:50\nToisaalta ensi kaudella saattaisi olla sauma iskeä. Joo ne kaks kolmikosta VPS, KPV ja TPS jotka ensi kaudella pelaavat Ykköstä tulee varmaan olemaan ennakkosuosikkeja. Näiden kaikkien kolmen yllä on silti kysymysmerkkejä. VPS:llä näyttää nyt pahin kassakriisi olevan ohi, mutta eittämättä siellä on edessä suuria muutoksia organisaatiossa joiden vaikutuksia peliin ei vielä tiedetä. KPV:llä Laitis Masan mieli pyörii kuin tuuliviiri ja ei ne kyllä viime divarivisiitilläkään tehneet nousun itselleen helpoksi vaikka rahaa oli millä mällätä. TPS nyt varmaan on se tasaisin suorittaja tuosta kolmikosta. Mutta ei hekään millään ylivoimaisilla resursseilla operoi.\nMuista jengeistä en olisi niin huolissani. Oulussa kaikki on viturallaan ja parhaimmassa tapauksessa joutuvat jopa hakemaan vauhtia Kakkosesta. Kotkassa ollaan jämähdetty keskikastiin, ja pitää myös muistaa että ei siellä pitkään aikaan olla pelaamalla noustu vaan aina kabineteissa. MuSa, EIF, TPV, Mypa ja Kajaani ovat sitten näitä Ykkösen ennakkoon heikompia jengejä. Joku niistä saattaa yllättää ja kiusata kärkijoukkueita, mutta ei kukaan tuosta viisikosta tule liigaan nousemaan .Kakkosesta nousee MP, Gnistan ja SJK-Akatemia. Näistä ehkä MP:llä on realistiset mahdollisuudet nousta jollain aikavälillä Ykkösen kärkijoukkueeksi. Tuskin kuitenkaan jo heti ensi kaudella.\nToki Jaro lähtenee kauteen haastajana, mikä seuran historian tuntien sopii joukkueelle yhtä huonosti kuin ennakkosuosikin viitta.\nVastaus #459 : 07.10.2019 klo 13:48:02\n- Vain kahdesti ollaan päästetty avausmaali ja hävitty ottelu. Molemmat ylivoimaista Hakaa vastaan.\n- Kuudesti ollaan tultu tappioasemasta rinnalle.\n- Kerran pelattu 0-0 tasuri (1. Oulu vieraissa).\n- 17 ottelussa ollaan oltu johdossa jossain vaiheessa ottelua. Näistä ollaan voitettu kuitenkin vain 11. Peräti 6 kertaa ollaan silti hävitty. Tasuriin ei olla kertaakaan tässä tilanteessa päädytty.\n- Vastaavasti vain kerran ollaan käännetty tappioasema voitoksi (Oulu kotona) ja tässäkin ottelussa oltin ennen sitä kahdesti johdossa.\nJoo ihan kiva että mahdollisessa tappioasemassa ollaan pystytty useimmiten tulemaan tasoihin, mutta mitä vittua oikeasti kun 35% otteluista jota ollaan johdettu niin ollaan silti hävitty!? Kannattaisikohan valmennus käydä vähän "miten puolustaa johtoasemaa"-kursseilla...\nVastaus #460 : 08.10.2019 klo 11:17:12\nLainaus käyttäjältä: Kronofogden - 07.10.2019 klo 13:48:02\nMietin juuri viikonloppuna, että miltähän tilastot mahtaa näyttää, joten kiitos tästä. Mielestäni isoin ongelma tässä on se, että ainakaan minulle ei tule mieleen yhtään ehjää 90 minuuttista Jarolta tällä kaudella. Kyllähän pelissä tulee väkisinkin heikompia jaksoja, mutta Jarolla se heittely ei ole normaalin rajoissa, vaan tulee jaksoja, jolloin pelistä katoaa kaikki hyvät elementit.\nTämä syksy on muutenkin ollut todella huolestuttavaa. On pelejä, jolloin kentälle on tullut jo valmiiksi täysin alistunut Jaro. Oulu-tappio oli jonkinlainen pohjanoteeraus. Ei noin hengetöntä, halutonta ja kuritonta joukkuetta pitäisi kentällä näkyä.\nPahimpana yksityiskohtana Walter Moore toisella puoliajalla, kun tämä onnistui yhdessä ihan tyylikkäässä harhautuksessa ja sen jälkeen onnistui kaatuilemaan itselleen vaparin. Moore fiilisteli suoritustaan pitkään ja naureskeli innoissaan. Sanomattakin on selvää, että seurannut vapari meni suoraan päädystä yli, mutta se ei tuntunut häntä haittaavan. Samaan aikaan joukkue on häviöllä. Olisiko tuonkaltainen mahdollista vaikkapa tämän kauden Hakassa? Tai ylipäätään missään muussa joukkueessa? Tuo on vain yksittäinen esimerkki, mutta mielestäni kuvaa hyvin sitä mikä Jarossa on pielessä. Puuttuu kuri ja vaatimustaso eikä kentällä tunnu olevan joukkue, vaan lauma yksilöitä. Tärkeämpää tuntuu välillä olevan tehdä muutama näyttävä neppailu kuin voittaa peli.\nEnsi kaudelle tarkoitus siis on, että joukkueessa on pääosin omia kasvatteja ja alueen pelaajia. Hyvä ajatus, mutta minun on mahdotonta uskoa, että se korjaisi juurisyitä. Jaron edustusjoukkueen kulttuuri tuntuu olevan niin pielessä, että se ei muutu pelaajia vaihtamalla. Saattaa mennä jopa huonompaan suuntaa, koska suunnannnäyttäjiä on entistä vähemmän. Ongelma on kaiken todennäköisyyden mukaan johtajuudessa. Niin valmennuksessa kuin seurajohdossa.\nValmennuksen tasosta huolta nostaa myös se, että Jaro oli ihan järkyttävän huono talvella ennen kuin ulkomaalaiset tulivat. Joukkue ei voittanut yhtään ketään. Ensi vuonna pitäisi sitten pärjätä suunnilleen samantasoisella joukkueella sarjassa. Tänä vuonna pisteitä on tullut lähinnä sillä, että joukkueessa on muutama älyttömän hyvä pelaaja tälle tasolle ja osa muista joukkueista on heikkoja. Peruspelaamisen taso ei ole Jarolle pisteitä tuonut.\nPuolustaminen on ollut ihan uskomattoman sekavaa koko vuoden. Tietysti siihen vaikuttaa paljon se, että permanenttia ei ole päässyt syntymään. Mutta silti, parempaan olisi pitänyt pystyä. Chavez on ainoa puolustaja, joka on pelannut säännöllisesti hyvällä tasolla, mutta hänen perustasonsa onkin täysin ylivoimainen tähän sarjaan ja hän tuskin tarvitsee paljoa opastusta.\nTeen päätelmät puhtaasti katsomosta ja ne voivat olla täysin virheellisiä. Huolestuttavaa tämä joka tapauksessa on. Nyky-Jaroon on vaikea luoda mitään sidettä, kun se on vaikuttaa olevan lepsusti johdettu. En siis missään nimessä kaada kaikkea valmennuksen niskaan, vaan Käcko on takuulla hyvä valmentaja, joka ymmärtää peliä hyvin. Porresta on vielä vaikea sanoa mitään tarkempaa. Kysymys vain on, että onko tuo kaksikko Jarolle oikea juuri tällä hetkellä, kun pitäisi tehdä kenties radikaalikin ilmapiirin ja vaatimustason muutos. Ongelma ei missään nimessä ole heidän aiheuttama, mutta onko heistä korjaamaan sitä?\nVastaus #461 : 09.10.2019 klo 13:47:55\nVastaus #462 : 09.10.2019 klo 15:00:45\nSinälläänsä joo. Toisaalta vedettiin Cup täysin perseelleen ja ei missään vaiheessa realistisesti haastettu kärkijoukkueita.\nSarjauudistus tosiaan auttaa Jaroa joka keskimäärin parantaa peliä kauden edetessä. Miinuksena sitten se tosiasia että jos suunnilleen liigan aikatauluilla jatkossa pelataan niin arvatkaapa millä kentällä Jaro todennäköisesti pelaa ratkaisupelit.\nNäinhän sitä uskoisi. Edeltävillä kausilla ollaan käytännössä maksettu 1,5 valmentajan palkat. Nyt Käcko vetää osa-aikaisena ja muuten valmennuksessa tai toimistolla mitään muita muutoksia ole ollut kuin Löf->Portin. Pelaajahankintoja (paitsi Tshibasun parin kuukauden stintti) ei olla tänä vuonna tehty kesken kauden. Sopimuspelaajia nytkin vain 22 kun viime vuonna niitä oli 25. Ennen kautta tavoitteena oli että henkilöstökulut pienisi 90000 €. Tuohon tavoitteeseen uskoisin että on realistista päästä ja kulupuoli pitäisi kaiken mukaan olla hallussa. Tulovirroista en osaa sanoa muuta kuin että kesän konsertista varmaan tuli jokunen kymppitonni tilille ylimääräistä ja vaikka ei kausaritavoitteeseen ihan päästy, niin taidettiin todeta että niitä kalliimpia kausareita taisi mennä enemmän kuin oli budjetoitu.\nTähän tilanteeseen tuskin joudutaan, huomioiden se tosiasia että Ykkösessä pelaa oikeasti useampi sysipaska jengi. Täytyy myös muistaa että puikoissa on nyt lähemmäs 20 vuotta muualla asunut Haga (jos nyt vielä jatkaa toimarina). Hänen taustallaan on siis helpompi potkia "omia" pihalle tarvittaessa. Lisäksi onhan nyt jo somessa kuulunut soraääniä siitä kuinka purmolaiselle pitäisi antaa potkut. Helppoa se ei varmaan tulisi olemaan. Esim. juuri mainitun Paanasen, ja tuorempana esimerkkinä Yeren, kanssa tuota asiaa vatvottiin turhan kauan ennen kuin ovea oikeasti näytettiin.\nVastaus #463 : 09.10.2019 klo 15:23:45\nTuo ei ole ihan huono suoritus pikkukaupungin seuralle, jolla on surkeat olosuhteet eikä mitään mesenaattia takana. Mutta kun otetaan huomioon liikevaihto ja loistava juniorityö, niin onhan tässä alisuoritettu ja rajusti.\nVastaus #464 : 10.10.2019 klo 06:55:18\nTuo on tosiaan hyvä ja kunnioitettava suoritus, mutta ongelma on juuri siinä, että Jarolla on putoamisen jälkeen ollut jokaisella kaudella sarjan isoimpia budjetteja, eikä nousu ole ollut kertaakaan edes lähellä. Jos jatkossakin alisuoritetaan samalla tavalla, niin hankalaa voi tulla.\nVastaus #465 : 10.10.2019 klo 16:54:07\nVastaus #466 : 10.10.2019 klo 20:28:05\nMaakuntasatraappi puhui jälleen asiaa. Mitä tulee valmentajaan, onko hän mies paikallaan? Joku sanoo joo, toinen sanoo ei, mutta luultavasti suurimmalle osalle hän on jäänyt tuntemattomaksi. Mies, jota ei kiinnosta julksuus. Mies, joka puhuu ÖT:n otteluraporteissa futisjargonia. Ei mikään kansanvillitsijä. Hänet tuntevat ainoastaan ne, jotka tuntevat hänet henkilökohtaisesti. Oikeastaan sopii oikein hyvin nyky-Jaron julkisuuskuvaan\nVastaus #467 : 10.10.2019 klo 20:39:50\nLainaus käyttäjältä: bergebach - 10.10.2019 klo 16:54:07\nOnko huhuja mihinkä Emet on menossa?\nVastaus #468 : 10.10.2019 klo 21:32:52\nLainaus käyttäjältä: laitakoira - 10.10.2019 klo 20:39:50\nTuleva seura olisi selvinnyt, jos toimittaja olisi huomannut siitä kysyä. Ei hoksannut tai asia ei vain kiinnostanut, koska ei kirjoittanut niinkään, että se julkistetaan sovitusti myöhemmin. Hagan kommentista voi kuitenkin rivien välistä lukea, ettei Emetin lähtö välttämättä liitttynyt hänen epäonnistumiseensa seuran myyntipäällikkönä. Tai sitten Haga on vain hemmetin pirullinen vittuilija.\nVastaus #469 : 10.10.2019 klo 21:40:11\nPäävalmentaja: Väritön, hajuton, mauton. Sanoinko jo: harmaa?\nMeksikon lotto: Tästä positiivinen jälkimaku, kaikesta huolimatta... Vahvistuksia Ykköseen, vahvistuksia liigaan... Tarvittaisiinko kuitenkin toinen satsi hermánoja, jotta avari riittäisi liigakarsintoihin?\nNuorisokaarti: Ei suuria huteja. Maksavat oppirahoja, saatiin mitä haluttiin.\nLaiskat ulkkarit: Niang, Moore, jne. virkamiespalloilijat -> EI käyttöä kauden jälkeen?\nSummarum: Nelossija on se mihin tällä materiaalilla pitikin päästä. Jos pelaajat sitoutuisivat jatkossa paremmin, niin kolmossija realismia. Karsijan paikka vaatisi rosterin uudistusta ja valmentajapariskon vaihdosta...\nVastaus #470 : 10.10.2019 klo 21:58:01\nLainaus käyttäjältä: Kronofogden - 16.09.2019 klo 09:52:52\nKPV:llä Laitis Masan mieli pyörii kuin tuuliviiri ja ei ne kyllä viime divarivisiitilläkään tehneet nousun itselleen helpoksi vaikka rahaa oli millä mällätä.\nMillä perusteella Laitisen mieli muka pyörii, vaikka pari vuotta sitten "antoikin hieman lisämotivaatiota" hommaan uhkailullaan vetäytyä rahoituksesta, jos liiganousu ei onnistu alkuperäisellä aikataululla? En usko, että Laitinen vetäytyy nytkään, vaikka KPV putoaisi Ykköseen, koska sillä tempulla hän paljastuisi asiakkaidensa silmissä heikkohermoiseksi luuseriksi. Firmalle kuin firmalle tulee väistämättä väliin takapakkeja, mutta luottamuksen tulevaisuuteen on silti vähintään julkisuudessa säilyttävä. Sen Masa todennäköisesti kuitenkin tästä kaudesta oppi, että halvalla ei voi saada ykkösluokan työmiehiä. Liigan viime kierrosten varmin maalintekijä Yartey ja Albanian maajoukkueen puolustajaksi valittu Memolla oivasta paikkauksesta esimerkkeinä.\nVastaus #471 : 11.10.2019 klo 11:04:01\nLainaus käyttäjältä: Hiekasta noussut - 10.10.2019 klo 21:58:01\nKokkolassa kaikki on kiinni siitä haluaako kaupunki fiksata Masan kanssa stadionin, jota sitten Masan KPV voi hallinnoida. Jos kaupunki laittaa taas uudet stadionsuunnitelmat jäihin (ja varmuudella sen tekee jos KPV jumittuu Ykköseen) niin en epäile hetkeäkään että KPV saa etsiä uutta rahoittajaa toiminnalleen.\nToivotaan nyt kuitenkin että edes Kokkolan Keskuskentälle tulisi ne valot ja tekonurmi, niin voi Jaro pelata siellä liigaa aina keväisin ja syksyisin kun Jeppiksen päättäjiä ei kiinnosta luonnonnurmen hoito. Kokkolalaiset pääsee samalla taas seuraamaan sitä tuttua liigajoukuetta jota seurasivat liki 25 vuotta. Lisäksi jeppisläiset saa taas syyn käydä naapurikaupungissa, nyt kun Anttila ja Chydenian kaupat on laitettu säppiin. Win-win tilanne kaikille!\nVastaus #472 : 11.10.2019 klo 11:05:16\nKiitokset Emetille kaikista näistä vuosista ja hienoista muistoista. 245 sarjaottelua ja 45 maalia Jaron paidassa, harvalla noin hienot statsit maailman kauneimmassa seurassa. Todellinen Jarolegenda!\nÖT:n haastattelussa pitää mahdollista futisuran jatkoa vielä avoimena, eli ei mahdotonta että laittaa nappikset naulaan.\n« Viimeksi muokattu: 11.10.2019 klo 11:09:40 kirjoittanut Kronofogden »\nVastaus #473 : 11.10.2019 klo 21:11:48\nLainaus käyttäjältä: Rokki - 10.10.2019 klo 21:40:11\nNäihin pari kommenttia:\n- Minusta nuorisokaarti ylitti itsensä, varsinkin Kähkönen kehittyi huimasti ja Vidjeskog teki loppukaudesta pari maalia. A-junnuikäisille viitisentoista maalia, ei voi enempää kyllä vaatia.\n- Laiskoihin ulkkareihin listaisin kyllä ensimmäisenä Dafaan. Ei ole kiinnostanut sitten edes vähää alusta. Yllättävää hyvän viime syksyn jälkeen. Moore sai vähän peliaikaa ja silloin kyllä näkyi miksi on penkillä istunut. Sijoittuminen puolustuspäässä ajoittain katastrofaalista. Papa nyt käynyt välillä vähän höntsäilemässä kentällä. Muutama väläytys ylöspäin, mutta ei ole osallistunut puolustuspeliin enää sitäkään vähää mitä joskus ennen. Kenellekään näistä ei mitään käyttöä jatkossa.\nVielä lisäksi voi kyllä kyllä mainita, että Hirvosen osoittauduttua totaalisesti riittämättömäksi tälle tasolle, ei joukkueessa ollut yhtään oikeaa pakkia. Maalivahtipeli ei myöskään valitettavasti ole ollut muutamista hyvistä matseista huolimatta riittävällä tasolla Empun loukkaannuttua. Eikä puolikuntoinen Emppukaan sen enempää loistanut.\nTällä rahalla ei taida tän parempaa joukkuetta saada...\n« Viimeksi muokattu: 11.10.2019 klo 21:15:24 kirjoittanut kapten »\nVastaus #474 : 12.10.2019 klo 00:45:28