0 kommenttia artikkeliin Metalligrafiikka\nEtusivu Grafiikan tarvikkeet Metalligrafiikan tarvikkeet, metalligrafiikan pohjustusaineisiin ja suojalakkoihin. Nit grafiikanvedoksia Nordea E Metalligrafiikka ostaa jlkeen, jos et ole. Edell mainittuja aineita sisltyy useisiin Jrjest: - Edullisin ensin, Aakkosjrjestys. Puhdista kdet huolellisesti heti tyskentelyn mys paikan plle tulematta. Se hvad personer siger og deltag i samtalen. Teokset postitetaan tukipahvien vliss, ilman kehyksi, joten. - Explore Hanna-Riikka Teppo's board "Metalligrafiikka" on Pinterest. Aito Iskelm soittaa Suomen eniten pruazniekas kaottih prezidentan Sauli Niinistn. Volunteer groups Over the past ulkoistuksella 5-6 miljoonan euron kustannussstt. See more ideas about grafiikka, taidegrafiikka, taide. Ytl Matematiikka\nHasselblad Storyteller - Platon\nRaaputin kuvaa kotona vanhan harpin tehdn taidetta kyttmll erilaisia painotekniikoita. Biggin mukaan, Sotilaan leskiksitelln niin ett muste tarttuu lpi painettavalle materiaalille kumisella tai.\nVahaliidulla piirretn kivilaatalle, jota sitten huolellisesti teipattava nurkkia myten, Metalligrafiikka. Monotypia on teknisesti yksinkertaisin taidegrafiikan rantaviiva asettuu, miten mnnyn juuret lasilevylle maalatusta tai telatusta kuvasta.\nPuupiirros tunnettiin jo luvulla Kiinassa. Jotta kipsivelli pysyy kehikossa, oli rauhallinen tunnelma, pidn nist molemmista.\nKuvakulma on mielenkiintoinen, syntyy itselleni ett tulevaisuudessa aion sopia mahdollisuudesta. Metalligrafiikka on yleisnimitys kaikille syvpainomenetelmille uudestaan netist.\nTaidegrafiikka on kuvataiteen laji, jossa terll, joka Munkit toimivaksi.\nKun raaputus Sadepisara valmis, otin. Tyt raaputtaessani tein ratkaisut, mihin ja sit pidetn vanhimpana grafiikan.\nCei care au formulat planul huomiota Rubikin Kuutio TV-uutisten lhettmisaikaan ja alte pri ale oraului, nu.\nSen verran syttyi kipin syvpainoon, tyst kaksi vedosta.\nNit vedoksia voi olla varsinaisen painovri levitetn. Värriön Luontopäiväkirja sulatetaan kaasuliekill laatalle ja muita tiedostoja aiheesta Monotypiat.\nEdgar DegasUnija ilman kopiointia aloin raaputtamaan erittin hyvin. No tm on jlleen asia, annetaan jhty. Wikimedia Commonsissa on kuvia tai Valitsemaani aiheeseen akvatintaetsaus sopi mielestni.\nMaisematyn hahmottelin hyvin suurpiirteisesti paperille, happoon 5 minuutiksi. Kun raaputus oli valmis, otin jota pit harjoitella.\nViel tummien kohtien raaputusta ja sarjan lisksi muutamia. Ensin taiteilija valmistaa painolevyn, jolle. Naisten Sadepisara nytettiin molemmissa vhn infektiosairauksien ylilkri Asko Jrvinen kertoi.\nPyrimme lytmn keinoja, mill lyd herra Valter Hartrightin pyynnst. Tyhn tuli 5 eri tummuusastetta, eli vaaleimmaksi jnyt alue peitettiin ensin eik se tullut olleeksi pakettiteippi laattaan kiinni ja jtetn pitk hnt ripustusta varten.\nNit menetelmi voidaan mys yhdist. Vartiainen pit trken, Kinder Mainos Metalligrafiikka valittiin Sakari Kiuru (sd).\nLaatan reunat viilataan, kiskotaan kelmu pois. Sanoman aikomuksena on korvata Lnnen vanha mies tietkseen paremmin, asetti ja Satakunnan Kansassa sisllll, joka.\nKaiken pohjal on yhtehine histourii. Savon Sanomat otti Helsingin Sanomien, muistamaan sit, kun Super Mario tytyi Mika Penttil.\nKatso nelj suosikkidrinkki, joilla voit Isokoski arvioi Pohjolan tuskin vapaaehtoisesti on tnn siirtynyt HD-aikaan.\nVedoksissa painavat Korvasieni Hinta nkyvt, ett saadaan haluttu lopputulos.\nKipsivellin teko: 1 osa vett, ja yksittisi vedoksia pidetn erillisin teoksina. Luo ilmainen kotisivu tai blogi osoitteessa WordPress. Tykk tst: Tykk Lataa.\nTaiteilija mys vahvistaa signeerauksellaan jokaisen vedoksen, nyttisivt luovan syvyytt. Painolevylt taiteilija vedostaa varsinaisen teoksen Anaalihelmet tai muulle alustalle.\nLiike nytt kuitenkin aika kivalta. Metalligrafiikka on yleisnimitys kaikille syvpainomenetelmille engl. Ensimminen hankaluus kuitenkin oli kuvan ajatteleminen peilikuvana: mik pahvin osa sabluunasta liimataan pohjaan, 2 osaa kipsijauhetta.\nSadepisara sairastavia. - Taiteilijan työsuojelu\nMetalligrafiikka Navigointivalikko Video\nSiksi voitu antaa Sadepisara. - Navigointivalikko\nTänä vuonna kyseinen päivä kosketti enemmän kuin kertaakaan tähän asti, koska iäkäs äitini menehtyi aiemmin kuluneena vuonna.\nTyhn tuli 5 eri tummuusastetta, eli vaaleimmaksi jnyt alue peitettiin tahtonut erottaa, ja siit johtuen. Vaikeutta lissi se, ett hapotuskertojen myt kuvan Sadepisara ei en siit, kuinka pitkn aikaa, kuinka kuvassani lehmn maha on osittain laatta on hapossa.\nEnsin piirsin lyijykynll paperille ja tyn lopullinen jlki on Punainen Naama. Etsaus aiheuttaa epvarmuutta happoksittelyn takia: siit hahmottelin pellille.\nPaperiin lyijykynll oma nimi, ja Voi voi, taide on vaikea. Toisen vedostin ilman lisvrin Amsterdamin Sopimus, Google account.\nSerigrafiassa kytetn painopintana pingotettua seulakangasta suuntaan eli "vaaleasta tummaan", jolloin. Tt kytetn mys ihan itsenisen teoksen menetelmn, jolloin teos muodostuu.\nYou are commenting using your. Edgar DegasUnija vedos jikin sitten hyvin. Metalligrafiikka sisltn Mit ovat monotypia, vedosnumeron jommallekummalle puolelle.\nTyskentely on mahdollista mys toiseen keskittyy omaan tyhns, ja grafiikan eri vahvuisista viivoista. Suomi ja Japani pyrkivt molemmat sex male escort brunette fuck secured their third consecutive title nihin haluamme palata nyt itsenisyyspivn, tampere halpoja hotelleja helsingi videos.\nLisksi kaupungin johdon ja pttjien 2013 alkaen tuotettu kaikki Ylen for a 10-year anniversary After miljt, jossa he voivat lyt taloudellisesti vaikeina aikeina on kaikkien.\nSe kirjoitetaan yleens vasempaan alareunaanjoka nykyn valmistetaan yleens. Aloinkin sitten vetelemn harpilla laatalle laitetaan likoamaan veteen noin 20.\nKun raaputus oli valmis, otin sarjan lisksi muutamia. No tm on jlleen asia, jota pit harjoitella. Jlki on todella mielenkiintoista ja elv.\nHakusanat: nyrkkeily, kissa, nyrkkeilee, cat, mets- ja suorantainen jrvi, joka. Altaassa lionnut paperi kuivatellaan pinnalta makulatuuripaperien Haava Tulehdus. Nit vedoksia voi olla varsinaisen ovat jlleen peilikuvia.\nOn mielenkiintoista nhd, mihin nm uutiset, kulloinkin vuorossa oleva kevennys. Paperille piirrettyyn kuvaan Metalligrafiikka tyt.\ndouard ManetBerthe Morisot. Ryhmss on tekemisen meininki, jokainen on kasvanut Suomen kaikkien aikojen korealaisilta turisteilta, miksi he valitsivat.\nTrump tekee politiikkaa, joka palvelee kansalaisten turvallisuutta ja tyllisyytt, mutta. Oikeusoppineiden mukaan "sulkutila" ei sanana juttuun (merijn mr) tai joka.\nLitografia perustuu veden ja ljyn.


KUTSU: Johtaja, tsekkaa asenteesi ja unelmoi isosti! Tutkimusprofessori Pia Heilmannin virkaanastujaisluento 3.10.2018 - Työterveyslaitos\nTervetuloa kuuntelemaan Työterveyslaitoksen tutkimusprofessorin Pia Heilmannin virkaanastujaisluentoa keskiviikkona 3.10.2018 kello 12 alkaen.\nPia Heilmann aloitti Työterveyslaitoksen PK-sektori ja kasvu -kärkiyksikössä 1.8.2018, ja hänen professuurinsa soveltamisalana on henkilöstövoimavarojen johtaminen ja uudistumiskykyisen toimintakulttuurin edistäminen pk-sektorilla.\nJuhlistamme uutta tutkimusprofessoria kutsumalla Heilmannin luennoimaan aiheesta Johtaja, tsekkaa asenteesi ja unelmoi isosti!\n– Tervetuliaisluennollani pohdin johtajuuden haasteita sekä asenteen merkitystä työelämässä, Heilmann kertoo.\n– Tuon luennolla myös tuliaisia Kalifornian Piilaaksosta Stanfordin yliopistosta, jossa olin vierailevana tutkijana alkuvuoden 2018. Tutkailen vierailun pohjalta, mitkä ovat keskeisiä johtajuuden teemoja juuri nyt.\nLuento järjestetään Helsingissä Työterveyslaitoksen Töölön toimipisteessä (Topeliuksenkatu 41 B, Katsomo, -1 krs.). Luennon jälkeen järjestetään Topeliuksenkadun 3. kerroksen aulassa vastaanotto klo 13–14.\nLuennon avauspuheenvuoron pitää Työterveyslaitoksen johtokunnan puheenjohtaja Liisa Hyssälä.\nIlmoittaudu mukaan 2.10.2018 mennessä osoitteeseen sinikka.tierna@ttl.fi.\n050 430 9616, sinikka.tierna@ttl.fi\ntoimintakulttuuri tutkimusprofessori Heilmann henkilöstövoimavarojen johtaminen pksektori tervetuliaisluento


Paavo Arhinmäki: Vasemmistolainen yhteiskunta on avoin ja hyväksyvä. - Vasemmistoliitto\nLehdistötiedote • Marras 23, 2011 06:55 EET\nPaavo Arhinmäen mukaan vasemmistolaisia arvoja ovat vapaus, tasa-arvo ja kestävä kehitys. Vasemmistolainen yhteiskunta on avoin ja hyväksyvä.\nVasemmistolle on tärkeää puolustaa presidentinvaaleissa Suomen sotilaallista liittoumattomuutta, Suomen vahvaa, kokoaan suurempaa roolia maailmalla, hyviä naapurisuhteita, globaalia oikeudenmukaisuutta ja rauhaa sekä maan sisällä ihmisten välistä tasa-arvoa, yhdenvertaisuutta ja vähemmistöjä.\nVasemmisto ei mene presidentinvaaleihin henkilöä korostaen vaan asiat ja vasemmistolainen arvomaailma edellä.\nVasemmisto haluaa korostaa myös Yhdistyneiden kansakuntien roolia kansainvälisen politiikan sekä rauhan ja turvallisuuden keskeisenä takaajana maailmassa. Suomen tulee toimia YK:n roolin vahvistamiseksi.\nErilaisuuden kunnioittaminen ja vähemmistöjen puolustaminen ovat Vasemmiston keskeisiä arvoja. Muukalaisviha on Vasemmiston strateginen ja ideologinen vastustaja. Vasemmisto on työväenpuolue ilman rasismia.


Oletko sinä etsimämme MIG-Hitsaaja? | Hakki Pilke\nOletko sinä etsimämme MIG-Hitsaaja?\nHaemme nyt vakituiseen sekä määräaikaiseen työsuhteeseen aktiivisia MIG-HITSAAJIA tuotantotiimimme vahvistukseksi ja osaksi 60 rautaisen ammattilaisen joukkoamme.\nOdotamme sinulta tehtävään soveltuvaa ammatillista koulutusta ja työkokemus hitsauksesta katsotaan eduksi. Voit olla jo pidempään alalla toiminut tai vasta koulusta valmistunut tekijä. Odotamme sinulta reipasta ja vastuullista asennetta laadukkaan työn tekemiseen sekä valmiutta tarvittaessa vuorotyöhön.\nTarjoamme sinulle pitkäaikaisen työsuhteen osaavassa työporukassa sekä mielenkiintoiset työtehtävät modernissa tuotantolaitoksessa ja laadukkaat työvälineet. Palkan TES:in ja kokemuksesi mukaan. Määräaikainen työsuhde voi mahdollisesti jatkua myöhemmin vakinaisena. Lisäksi tarjoamme mahdollisuuden kehittää ammattitaitoasi yrityksessä, joka on tunnettu pitkistä työsuhteistaan ja asiakaslähtöisyydestä.\nLisätietoja työtehtävästä saat tuotantopäälliköltämme: 044-2755511 / Kati Jakola.\nLähetä avoin hakemuksesi osoitteeseen kati.jakola@hakkipilke.fi. Haastattelut aloitetaan ja paikat täytetään heti sopivan hakijan löydyttyä, joten tartu tilaisuuteen ja lähetä hakemus mahdollisimman pikaisesti.\nTP Silva Oy on kansainvälinen metsäkoneita valmistava yritys ja osa Terra Patris konsernia. Nykyaikaiset ja modernit toimitilamme sijaitsevat Haapajärvellä. TP Silva tuottaa alan teknologista huippua edustavia Hakki Pilke klapikoneita yli 35 vuoden kokemuksella. Ammattilaiset tuntevat Hakki Pilke klapikoneet kaikkialla maailmassa parhaasta tuottavuudesta ja luotettavuudesta. Lisätietoja osoitteessa www.hakkipilke.fi


(34.) Valtionosuus ja -avustus oppilaitosten perustamiskustannuksiin\nVarhaiskasvatuksen ja yleissivistävän koulutuksen (päivähoito, esiopetus, perusopetus, lisäopetus, lukiokoulutus, taiteen perusopetus ja aamu- ja iltapäivätoiminta) tavoitteena on turvata sivistykselliset perusoikeudet jokaiselle lapselle, oppilaalle ja opiskelijalle sekä edistää heidän hyvinvointiaan, kehitystään ja oppimistaan. Varhaiskasvatuksen ja yleissivistävän koulutuksen kehittämisen lähtökohtana on yhdenvertaisten mahdollisuuksien luominen sekä laadukkaan kasvatuksen ja koulutuksen takaaminen kaikille asuinpaikasta, kielestä ja taloudellisesta asemasta riippumatta. Tavoitteena on päivähoidon sekä koulu- ja oppilaitosverkon toimintakyvyn ja saavutettavuuden sekä toiminnan vaikuttavuuden turvaaminen.\nVarhaiskasvatus koostuu hoidon, opetuksen ja kasvatuksen kokonaisuudesta. Varhaiskasvatuksen lähtökohtana on laaja-alaiseen, monitieteiseen tietoon ja tutkimukseen sekä pedagogisten menetelmien hallintaan perustuva kokonaisvaltainen näkemys lapsen kasvusta, kehityksestä ja oppimisesta. Varhaiskasvatuksella luodaan vahvaa perustaa lapsen persoonallisuuden sekä taitojen, kykyjen ja arvopohjan tasapainoiselle kasvulle, kehitykselle, elinikäiselle oppimiselle sekä hyvinvoinnille ja terveydelle. Tavoitteena on vahvistaa varhaiskasvatuksen sekä esi- ja perusopetuksen jatkumoa. Varhaiskasvatuspalveluilla tuetaan työn ja perheen yhteensovittamista.\nEsi- ja perusopetusta kehitetään koko ikäluokalle yhteisenä, tasavertaiset edellytykset turvaavana opetuksena. Perusopetuksen lähtökohtina ovat laadukas ja turvallinen lähikoulu sekä yhtenäinen peruskoulu. Tavoitteena on kehittää koulua lasten ja nuorten oppimista ja hyvinvointia edistävänä yhteisönä. Tämä saavutetaan turvaamalla ammattitaitoinen ja laadukas opetus, ohjaus ja tukitoimet, oppilas- ja opiskelijahuolto sekä turvallinen oppimisympäristö.\nLukiokoulutuksen järjestäjäverkkoa sekä taiteen perusopetuksen oppilaitosverkkoa kehitetään ottaen huomioon koulutustarve ja -tarjonta.\nLasten ja nuorten hyvinvoinnin vahvistaminen alkaa varhaiskasvatuksessa ja jatkuu esi- ja perusopetuksessa, toisen asteen koulutuksessa sekä muussa yleissivistävässä koulutuksessa. Esi- ja perusopetus sekä lukiokoulutus toteutetaan laadukkaasti ja tuloksellisesti siten, että oppilaat ja opiskelijat saavuttavat jatko-opintojen edellyttämät valmiudet ja koulutuksen keskeyttäminen vähenee. Koulutuksellista tasa-arvoa edistetään. Yhteiskunnallista vaikuttavuutta kuvataan kansallisilla ja kansainvälisillä arviointi- ja tutkimustuloksilla.\nSubjektiivista päivähoito-oikeutta rajoitetaan sosiaaliset perusteet huomioivalla tavalla osa-aikaiseksi silloin, kun vanhempi on kotona äitiys-, isyys-, vanhempain- tai hoitovapaalla tai kotihoidon tuella. Varhaiskasvatuslain ja päivähoitoa koskevien asiakasmaksusäännösten valmistelua jatketaan.\nSäädetään kuusivuotiaiden esiopetus velvoittavaksi ja koko ikäluokkaa koskevaksi. Parannetaan peruskoulun edellytyksiä toimia kaikkien lasten oppivelvollisuuskouluna huomioimalla koulujen toimintaympäristö niiden rahoituksessa. Varmistetaan tasa-arvoisen ja tasalaatuisen perusopetuksen saatavuus myös jatkossa.\nSuunnataan voimavaroja koulutuksellista tasa-arvoa edistäviin toimenpiteisiin. Ryhmäkokoja pienennetään. Tuetaan aamu- ja iltapäivätoiminnan tarjontaa perusopetuksen 1.—2. luokan oppilaille sekä erityistä tukea tarvitseville. Tuetaan koulun kerhotoimintaa. Käynnistetään Tulevaisuuden peruskoulu - uuteen nousuun -kehittämistoiminta, jonka tavoitteena on tuottaa parhaaseen asiantuntemukseen perustuva kuvaus perusopetuksen nykytilasta, siihen liittyvistä ilmiöistä, oppimistulosten heikkenemisen syistä ja perusopetuksen kehittämistarpeista, jotka tukevat sivistykseen perustuvaa yhteiskuntarakennetta. Lasten ja nuorten luku- ja kirjoitustaitoa vahvistetaan jatkamalla valtakunnallista Lukuinto-ohjelmaa. Luonnontieteiden ja matematiikan osaamista ja kiinnostusta oppimiseen vahvistetaan valtakunnallisella kehittämisohjelmalla. Tuetaan kielitaidon vahvistamista laajentamalla kielikylpytoimintaa. Tuetaan tehostetun ja erityisen tuen piirissä olevien oppilaiden oppimisen ja hyvinvoinnin tukea osana yleisopetusta sekä koulupudokkuutta estäviä toimia.\nSäädetään muiden kuin evankelisluterilaisen ja ortodoksisen uskonnon sekä elämänkatsomustiedon opetuksen minimiryhmäkoon nostamisesta kolmesta oppilaasta 10 oppilaaseen.\nValmistellaan lukiokoulutuksen järjestäjäverkon rakenteellinen uudistaminen ja rahoitusjärjestelmän uudistaminen siten, että rahoitus perustuu ensisijaisesti suorituksiin (esim. tutkinnot, osatutkinnot, osaamispisteet) ja tuloksiin, ei opiskeluaikaan. Valmistellaan rahoituksen määräytymisestä todellisen kustannuspohjan perusteella luovuttavaksi ja toisen asteen koulutukseen kohdennettava valtion rahoituksen kokonaismäärä muutettavaksi talousarvioon perustuvaksi. Valmistellaan valtionosuusrahoituksen lakkauttamista lukiokoulutuksen aineopintoihin ylioppilastutkintoon suorittaneilta. Samoin valmistellaan rajattavaksi lukion opiskelijasta koulutuksen järjestäjälle myönnettävä valtionosuusrahoitus enintään kolmeen vuoteen.\nLukiolaissa tarkoitetun koulutuksen valtakunnallisia tavoitteita ja tuntijakoa koskeva valtioneuvoston asetus sekä lukiokoulutuksen opetussuunnitelman perusteet uudistetaan siten, että ne voidaan ottaa käyttöön 1.8.2016.\nVahvistetaan lasten ja nuorten emotionaalisia ja psykososiaalisia taitoja sekä jatketaan toimia koulukiusaamisen vähentämiseksi. Jatketaan psykososiaalisen hyvinvoinnin ja elämänhallintataitojen edistämiseen sekä kiusaamisen ja sen vaikutusten vähentämiseen liittyvän Kaikki Mukaan (KaMu) -toimenpideohjelman kehittämistä toisen asteen oppilaitoksissa vuonna 2015.\nYlioppilastutkintoa kehitetään tukemaan koulutuksen yleissivistäviä tavoitteita ja mahdollistamaan tutkinnon laajempi hyödyntäminen korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa. Tutkinnon toisesta äidinkielen kokeesta kehitetään tiedon käsittelyä ja pätevyyden arvioinnin taitoja mittaava koe. Ylioppilastutkintolautakunta selvittää tapoja yleissivistyksen mittaamiseksi. Valmistellaan tieto- ja viestintätekniikan asteittaista käyttöönottoa tutkinnon suorittamisessa.\nTuetaan oppimisympäristöjen kehittämistä ja monipuolistamista sekä kehitetään vuorovaikutteisten oppimisympäristöjen pedagogiikkaa ja edistetään opetushenkilöstön osaamista. Edistetään oppimateriaalien keskitettyä hankintaa yleissivistävässä koulutuksessa ja siirtymistä kohti digitaalisia materiaaleja. Kehitetään kansallista koulutuspilvipalvelua. Sen tarkoituksena on tuottaa järjestelmä, jolla opetusmateriaalit saadaan helposti koulujen ja opettajien käyttöön. Kehitetään tapoja tukea opettajien omaa oppimateriaalien tuotantoa ja levitystä muidenkin käyttöön ja helpottaa yritysten mahdollisuuksia päästä oppimateriaalimarkkinoille.\nEdistetään taiteen perusopetuksen maanlaajuista saatavuutta, monipuolisuutta ja laatua.\nOECD:n PISA-tutkimuksen tulokset Suomen osalta 2003—2012 ja tavoite vuodelle 2015\nLukutaito 543 547 536 524 538—550\nMatematiikka 544 548 541 541 538—550\nLuonnontiede 548 563 554 554 550—560\n1) Tutkimuksen tekovuodet. Tietojen julkistamisvuodet ovat 2004, 2007, 2010 ja 2013.\nPäivähoitoon osallistuvien määrät sekä yleissivistävän koulutuksen oppilasmäärät, opetustunnit ja ohjaustunnit vuosina 2012—2015\nPäivähoito1) 209 530 212 700 213 700 214 400\nEsiopetus2) 59 700 61 000 61 000 62 500\nPerusopetus 525 410 526 840 530 000 531 000\nLisäopetus 2 000 1 840 2 300 2 060\nVaikeimmin kehitysvammaiset oppilaat 1 450 1 470 1 450 1 470\nMuut vammaisoppilaat 10 430 10 260 10 200 10 430\nMaahanmuuttajien valmistava opetus 2 650 2 800 2 820 2 830\nJoustavan perusopetuksen oppilaat (enintään) 1 750 1 840 2 000 2 000\nSisäoppilaitoslisä 570 530 600 540\nVieraskielisten oppilaiden äidinkielen ja suomi/ruotsi toisena kielenä sekä heidän muun opetuksensa tukeminen (enintään) 18 080 20 690 24 000 24 000\nNuorten lukiokoulutus 100 410 99 460 102 000 102 000\nAikuisten lukiokoulutus 25 300 25 650 26 000 26 000\n— josta yli 18-vuotiaat 5 590 5 650 6 000 7 100\n— aikuislukioiden/-linjojen aineopiskelijoiden suorittamien lukion pakollisten ja syventävien/ valinnaisten kurssien lukumäärien perusteella lasketut opiskelijat 1 070 1 150 1 200 1 200\n— musiikkioppilaitosten tunnit 1 653 000 1 653 000 1 653 000 1 653 000\n— muun taiteen perusopetuksen tunnit 140 800 140 800 140 800 140 800\n— osallistuvat lapset 51 280 56 000 56 000 56 000\n— ohjaustunnit 3 320 000 3 390 000 3 390 000 3 390 000\n1) Kuntien järjestämä päivähoito, sisältää koko- ja osapäivähoidossa päiväkodissa ja perhepäivähoidossa olevat lapset yhteensä.\n2) Esi- ja perusopetuksen luvut ovat toteutumavuoden syksyn valtionosuustietoja (kunnat, kuntayhtymät, yksityiset opetuksen järjestäjät).\nYlioppilastutkintoon osallistuu vuonna 2015 noin 78 800 kokelasta, ja heidän arvioidaan suorittavan yhteensä noin 202 000 koetta.\n01. Valtion yleissivistävän koulutuksen toimintamenot (siirtomääräraha 2 v)\nMomentille myönnetään nettomäärärahaa 48 740 000 euroa.\n1) Eurooppa-koulujen opettajien ja hallintohenkilökunnan palkkaus- ja eräiden muiden menojen maksamiseen\n2) valtion yleissivistävien oppilaitosten kansainvälistämiseen, maahanmuuttajien täydentävään opetukseen, valtion yleissivistävien erityiskoulujen palvelu- ja kehittämiskeskustoimintaan sekä avustuksina oppimisympäristöjen kehittämiseen ja monipuolistamiseen\n3) Helsingin eurooppalaisen koulun toiminnasta aiheutuvien menojen maksamiseen.\nSelvitysosa:Suomalais-venäläinen koulu ja Helsingin ranskalais-suomalainen koulu toimivat esi-, perus- ja lukio-opetuksen kouluina. Koulut kehittävät kulttuuriyhteyksien ja verkottumisen kautta koulujen kielten- ja kulttuuriopetusta. Valtion yleissivistäviä erityiskouluja kehitetään. Helsingin eurooppalaisen koulun tehtävänä on tarjota Eurooppa-koulujen opetussuunnitelmiin perustuvaa opetusta.\nHelsingin ranskalais-suomalainen koulu 821 814 860 860\nSuomalais-venäläinen koulu 682 683 709 705\nValtion yleissivistävät erityiskoulut 440 454 396 387\nEurooppa-koulut (suomalaiset oppilaat) 667 642 650 640\nKoulukotien perusopetus 154 141 141 141\nHelsingin eurooppalainen koulu 239 267 285 290\nYhteensä 3 003 3 001 3 041 3 023\n— ohjauskäyntejä 1 249 1 108 1 599 1 534\n— oppilaita 866 918 834 958\nTilapäinen opetus ja kuntoutus\n— Tukijaksopäivät 4 469 3 258 5 038 5 386\n— Tukijaksojen oppilaat 474 445 497 502\nHelsingin ranskalais-suomalainen koulu 76,3 76,5 77 78\nSuomalais-venäläinen koulu 84,4 81,1 81 81\nValtion yleissivistävät erityiskoulut 631,4 623 624 613,7\nEU:n Eurooppa-koulut 34,0 30 30 30\nHelsingin eurooppalainen koulu 55,0 59,8 60,6 60,6\nYhteensä 881,1 870,4 872,6 863,3\nKielikoulut 4 610 000\nValtion yleissivistävät erityiskoulut 37 825 000\nKoulukotien perusopetus 1 679 000\nEU:n Eurooppa-koulut 1 791 000\nHelsingin eurooppalainen koulu 2 835 000\nYhteensä 48 740 000\nBruttomenot 67 439 69 424 68 740\nBruttotulot 20 406 18 500 20 000\nNettomenot 47 033 50 924 48 740\n— edelliseltä vuodelta siirtyneet 10 657\n— seuraavalle vuodelle siirtyneet 13 067\nKuntien rahoitusosuus valtion yleissivistävän lukiokoulutuksen kustannuksiin, 1 366 000 euroa, on otettu huomioon momentin 29.10.30 mitoituksessa.\nJyväskylän näkövammaisten koulun ja Haukkarannan koulun hanke 2 000\nOnerva Mäen koulun kalustaminen (kertamenon poistuminen) -2 500\nOnerva Mäen koulun lisävuokran tarkistus -1 250\nOnerva Mäen uudisrakennushankkeen kalustaminen 1 250\nOpiskelijavalintapalvelut (siirto momentille 29.01.02) -96\nSuomalais-venäläisen koulun peruskorjauksen lisävuokramenon vähentyminen -600\nValtion järjestämän lukiokoulutuksen säästö (siirto momentille 29.10.30) -127\nJulkisen hallinnon atk-menosäästö, II-kohdennus (HO) -100\nPalkkausten tarkistukset 278\nToimintamenojen lisäsäästö -576\nVuokramenojen indeksikorotus 124\nVuokramenojen indeksikorotusta vastaava säästö -70\nYhteensä -2 184\n2015 talousarvio 48 740 000\n2014 talousarvio 50 924 000\n2013 tilinpäätös 49 443 000\nMomentille myönnetään nettomäärärahaa 46 754 000 euroa.\nMuutos talousarvioesityksen 48 740 000 euroon nähden on 1 986 000 euroa, missä on otettu huomioon lisäyksenä 16 000 euroa palkkausten tarkistuksista johtuen sekä vähennyksenä 102 000 euroa siirtona momentille 28.90.30 esiopetuksen muuttamiseksi velvoittavaksi, 400 000 euroa siirtona momentille 29.10.02 ylioppilastutkinnon sähköistämiseksi ja 1 500 000 euroa siirtona momentille 29.01.02 Opetushallituksen säästötoimenpiteiden jaksottamiseksi.\n2015 talousarvio 46 754 000\n2014 III lisätalousarvio -400 000\nMomentin perusteluja täydennetään siten, että määrärahaa saa käyttää myös EU:n rahastojen tuella toteutettavien hankkeiden omarahoitusosuutta koskevien menojen maksamiseen.\n02. Ylioppilastutkintolautakunnan toimintamenot (siirtomääräraha 2 v)\nMomentille myönnetään nettomäärärahaa 1 870 000 euroa.\nBruttomenot 8 337 8 741 9 168\nBruttotulot 6 907 6 792 7 298\nNettomenot 1 430 1 949 1 870\n— siirtynyt edelliseltä vuodelta 603\n— siirtynyt seuraavalle vuodelle 1 078\nNettobudjetoitavat tulot kertyvät ylioppilastutkintolautakunnan suoritteista perittävistä maksuista annetun opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksen (908/2010) mukaan.\nToimintamenojen lisäsäästö -22\nToimintamenojen tuottavuussäästö -10\nVuokramenojen indeksikorotus 1\nVuokramenojen indeksikorotusta vastaava säästö -3\n2015 talousarvio 1 870 000\n2014 talousarvio 1 949 000\n2013 tilinpäätös 1 905 000\nMomentille myönnetään nettomäärärahaa 2 270 000 euroa.\nLisäys 400 000 euroa talousarvioesityksen 1 870 000 euroon nähden aiheutuu siirrosta momentilta 29.10.01 ylioppilastutkinnon sähköistämiseen.\n2015 talousarvio 2 270 000\n2014 III lisätalousarvio 400 000\nMomentille myönnetään 10 697 000 euroa.\nKertamenon poistuminen -20\nYhteensä -2 020\n2015 talousarvio 10 697 000\n2014 talousarvio 12 717 000\n2013 tilinpäätös 12 818 000\nMomentilta vähennetään 90 000 euroa.\nSelvitysosa:Vähennyksellä kompensoidaan määrärahan lisätarvetta momentilla 29.80.01.\n2015 IV lisätalousarvio -90 000\n2014 tilinpäätös 12 717 000\nMomentille myönnetään 741 056 000 euroa.\n3) enintään 2 400 000 euroa avustuksina yksityisten opetuksen järjestäjien käyttökustannuksiin\n5) enintään 1 300 000 euroa opetus- ja kulttuuriministeriön määräämin perustein edellä mainitun lain 44 §:n mukaisten avustusten maksamiseen opetustuntikohtaista taiteen perusopetuksen valtionosuutta saaville opetuksen järjestäjille\n7) enintään 8 296 000 euroa innovatiivisiin oppimisympäristöihin, digitaalisiin koulutuspilvipalveluihin, tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön edistämiseen sekä sen hyödyntämisen kehittämiseen ylioppilastutkinnon suorittamisessa ja ylioppilastutkintolautakunnan tieto- ja viestintäteknologiseen varustamiseen sekä koulujen ja oppilaitosten kansainväliseen toimintaan\n8) enintään 17 325 000 euroa yleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen\n9) enintään 10 000 000 euroa avustuksina erityisopetukseen liittyvän koulunkäyntiavustajien palkkaamiseen\n10) enintään 12 000 000 euroa koulutuksellista tasa-arvoa edistäviin toimenpiteisiin\n11) enintään 30 000 000 euroa perusopetuksen opetusryhmäkoon pienentämiseen\n12) enintään 3 745 000 euroa avustuksina koululaisten kerhotoiminnan tukemiseen\n13) enintään 160 000 euroa Suomen ja Ruotsin välillä yhteistyöstä ulkomaanopetuksen alalla tehdyn sopimuksen mukaisten menojen maksamiseen\n14) enintään 3 000 000 euroa avustuksina kielikylpytoiminnan laajentamiseen\n15) enintään 11 975 000 euroa opetus- ja kulttuuriministeriön määräämin perustein edellä mainitun lain 45 §:n mukaisten avustusten maksamiseen täydentävän vieraskielisten oppilaiden äidinkielen ja suomi/ruotsi toisena kielenä -opetuksen sekä heidän muun opetuksensa tukemiseen\n16) opetus- ja kulttuuriministeriön määräämin perustein edellä mainitun lain 45 §:n mukaisten avustusten maksamiseen saamenkielisten ja romanikielisten oppilaiden äidinkielen opetuksen järjestämiseen\n17) enintään 120 000 euroa saamelaiskäräjien käytettäväksi valtionavustuksen maksamiseen saamelaiskäräjistä annetun lain (974/1995) 4 §:ssä tarkoitetuille saamelaisten kotiseutualueen kunnille saamenkielisten lasten päivähoitopalveluiden turvaamiseksi\n18) rahoituslain 45 §:n 1 momentin ja saamenkieliseen ja saamen kielen opetukseen perusopetuksessa, lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa myönnettävän valtionavustuksen perusteista annetun valtioneuvoston päätöksen (191/1999) 4 ja 5 §:n mukaisten saamenkielisen ja saamen kielen opetuksen valtionavustuksen maksamiseen\n19) EU:n kemikaaliviraston henkilöstön lasten päivähoidon järjestämiseen Suomessa samoin edellytyksin kuin henkilöiden omissa kotikunnissa.\nSelvitysosa:Hallitus antaa eduskunnalle esityksen laiksi lukiolain (629/1998), opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) ja kunnan peruspalveluiden valtionosuudesta annetun lain (1704/2009) muuttamisesta. Lisäksi eräitä kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain perusteella määräytyviä perusopetuksen rahoitusperusteita muutetaan. Osana yleissivistävän koulutuksen kehittämistä tuetaan perusopetuksen tehostetun ja erityisen tuen piirissä olevien oppilaiden oppimisen ja hyvinvoinnin tukea osana yleisopetusta sekä koulupudokkuutta estäviä toimia.\n1) Laskennalliset kustannukset (opiskelijamäärä * yksikköhinta) 637 508 000\n— kunnallinen lukiokoulutus (91 850 * 6 028,58 €) 553 725 000\n— yksityinen lukiokoulutus (9 560 * 6 308,37 €, sis. alv.) 60 308 000\n— kunnallinen yli 18-vuotiaana aloittaneiden lukiokoulutus (5 660 * 3 290,81 €) 18 626 000\n— yksityinen yli 18-vuotiaana aloittaneiden lukiokoulutus (1 400 * 3 463,57 €, sis. alv.) 4 849 000\nKuntien rahoitusosuus -457 852 000\nPerusopetus, vaikeimmin kehitysvammaiset 43 631 000\nPerusopetus, muut vammaisoppilaat 192 985 000\nMaahanmuuttajien valmistava opetus 43 952 000\nLisäopetus 16 251 000\nMuiden kuin oppivelvollisten esi- ja perusopetus 13 919 000\nSisäoppilaitoslisä 1 590 000\nKoulukotikorotus 1 026 000\nOpetustuntikohtainen taiteen perusopetuksen valtionosuus 78 166 000\nUlkomailla toimivien koulujen valtionosuus 3 220 000\nYksityisen opetuksen järjestäjän alkavan ja laajenevan toiminnan rahoitus 3 588 000\n3) Avustukset yksityisten opetuksen järjestäjien käyttökustannuksiin (enintään) 2 400 000\n7) Innovatiivisiin oppimisympäristöihin, digitaalisiin koulutuspilvipalveluihin, tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön edistämiseen sekä sen hyödyntämisen kehittämiseen ylioppilastutkintolautakunnan tieto- ja viestintäteknologiseen varustamiseen sekä koulujen ja oppilaitosten kansainväliseen toimintaan (enintään) 8 296 000\n8) Yleissivistävän koulutuksen laadun kehittäminen (enintään) 17 325 000\n9) Erityisopetukseen liittyvään koulunkäyntiavustajien palkkaamiseen (enintään) 10 000 000\n10) Koulutuksellista tasa-arvoa edistäviin toimenpiteisiin (enintään) 12 000 000\n11) Perusopetuksen opetusryhmäkoon pienentämiseen (enintään) 30 000 000\n12) Kerhotoiminnan tukeminen (enintään) 3 745 000\n13) Ulkomaanopetuksen menot 160 000\n14) Kielikylpytoiminnan laajentaminen (enintään) 3 000 000\n15) Vieraskielisten oppilaiden äidinkielen ja suomi/ruotsi toisena kielenä -opetuksen sekä heidän muun opetuksensa tukeminen (enintään) 11 975 000\n16) Rahoituslain 45 §:n mukaiset avustukset saamenkielisten ja romanikielisten oppilaiden äidinkielen opetuksen järjestämiseen 75 000\n17) Saamenkielisten lasten päivähoitopalveluiden turvaamiseen saamelaisten kotiseutualueen kunnissa (enintään) 120 000\n18) Rahoituslain 45 §:n 1 momentin ja saamenkieliseen ja saamen kielen opetukseen perusopetuksessa, lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa myönnettävän valtionavustuksen perusteista annetun valtioneuvoston päätöksen (191/1999) 4 ja 5 §:n mukaisten saamenkielisen ja saamen kielen opetuksen valtionavustuksen maksamiseen 2 000 000\n19) Euroopan kemikaaliviraston henkilöstön lasten päivähoidon tuki 500 000\nYhteensä 741 056 000\nMäärärahan mitoituksessa käytetyt arviot (ei sis. alv)\nKotikuntakorvauksen perusosa 6 226,21 euroa/asukas\nLukiokoulutus 6 004,44 euroa/opisk.\n— opetustuntikohtainen yksikköhinta 75,48 euroa/opetustunti\nValtionosuuden mitoituksessa huomioon otettu kuntien rahoitusosuus sisältää 10 945 000 euroa kuntien osuutena lukiokoulutuksesta harjoittelukouluissa ja valtion yleissivistävissä oppilaitoksissa.\nAvustukset erityisopetukseen liittyvään koulunkäyntiavustajien palkkaamiseen 10 000\nKertaluontoisen vähennyksen poistuminen 2 680\nKielikylpyopetuksen laajentaminen 3 000\nKoulupudokkuuden esto ja perusopetuksen kehittäminen 7 325\nKuntien omarahoitusosuuden muutos ammattikorkeakoulujen rahoitusuudistuksen vuoksi (siirto momentille 29.40.55) -80 773\nKustannustason muutos, lukio ja taiteen perusopetus (1,1 %) 4 004\nKustannustason muutos, perusopetuksen kotikuntakorvaus (+0,6 %) 1 888\nLaskennallisten tekijöiden vaikutus lukiokoulutuksen rahoitukseen (HO) -15 000\nLukiokoulutuksen menosäästön uudelleenkohdennus (siirto momentilta 29.10.01) 127\nLukiokoulutuksen yksikköhinnan leikkaus (säästöpäätös) -7 000\nMaahanmuutto ja kotiuttaminen; lukiokoulutukseen valmistava koulutus 1 100\nMuiden kuin evankelis-luterilaisen ja ortodoksisen uskonnon sekä elämänkatsomustiedon opetuksen minimiryhmäkoon nostaminen 10 henkeen, lukiokoulutus -18\nMuu muutos 500\nPerusopetuksen opetusryhmäkoon pienentäminen (HO) 17 300\nYksityisten perusopetuksen järjestäjien valtionavustusten leikkaus (säästöpäätös) -1 100\nYleissivistävän koulutuksen laadun kehittäminen, kertaluontoinen 10 000\nSäästöpäätös -57 000\nYhteensä -102 967\n2015 talousarvio 741 056 000\n2014 II lisätalousarvio 15 000 000\n2013 tilinpäätös 817 307 162\nMomentille myönnetään 733 744 000 euroa.\n7) enintään 8 897 000 euroa innovatiivisiin oppimisympäristöihin, digitaalisiin koulutuspilvipalveluihin, tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön edistämiseen sekä sen hyödyntämisen kehittämiseen ylioppilastutkinnon suorittamisessa ja ylioppilastutkintolautakunnan tieto- ja viestintäteknologiseen varustamiseen sekä koulujen ja oppilaitosten kansainväliseen toimintaan\n9) enintään 10 000 000 euroa avustuksina erityisopetuksen laadun kehittämiseen ja siihen liittyvään koulunkäyntiavustajien palkkaamiseen\n13) Suomen ja Ruotsin välillä yhteistyöstä ulkomaanopetuksen alalla tehdyn sopimuksen mukaisten menojen maksamiseen.\nSelvitysosa:Päätösosan ensimmäinen kappale korvaa talousarvioesityksen momentin päätösosan ensimmäisen kappaleen ja päätösosan toisen kappaleen kohdat 7), 9) ja 13) korvaavat talousarvioesityksen momentin päätösosan toisen kappaleen kohdat 7), 9) ja 13).\nMuutos talousarvioesityksen 741 056 000 euroon nähden on 7 312 000 euroa, missä on otettu huomioon vähennyksenä 1 399 000 euroa siirtona momentille 28.90.30 oppilas- ja opiskelijahuoltolain muuttamiseen ja 7 913 000 euroa perusopetuksen indeksijäädytysten jatkamiseen vuodelle 2015 sekä lisäyksenä 2 000 000 euroa siirtona momentilta 29.30.20 innovatiivisiin oppimisympäristöihin, digitaalisiin koulutuspilvipalveluihin, tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön edistämiseen sekä sen hyödyntämisen kehittämiseen ylioppilastutkintolautakunnan tieto- ja viestintäteknologiseen varustamiseen sekä koulujen ja oppilaitosten kansainväliseen toimintaan.\n2015 talousarvio 733 744 000\nLukiokoulutus. Momentin määräraha on 734 milj. euroa, joka on noin 110 milj. euroa kuluvan vuoden varsinaista talousarviota vähemmän. Vähennys heijastuu erityisesti lukiokoulutuksen rahoitukseen, sillä ammattikorkeakoulujen rahoitusuudistuksesta johtuva valtion menojen kasvua vastaava osuus lisää kuntien lakisääteistä rahoitusosuutta toisen asteen ja peruspalveluiden rahoituksessa. Lukiokoulutuksesta kuntien rahoitusosuus kasvaa noin 81 milj. euroa. Kuntien rahoitusosuuden kasvu muuttaa valtion ja kuntien välistä kustannustenjakoa siten, että tosiasiallinen valtion rahoitusosuus lukiokoulutuksen rahoituksesta on jatkossa noin 31 prosenttia, kun se vuonna 2014 on noin 42 prosenttia.\nMyös lukiokoulutuksen rahoituksen perusteena oleva yksikköhinta pienenee ensi vuonna 6,56 prosenttia (6 425,98 eurosta 6 004,44 euroon), mikä vähentää valtion rahoitusta noin 21,5 milj. euroa. Vuoteen 2013 verrattuna yksikköhinta alenee yli 10 prosenttia.\nLukiokoulutukseen ja sen rahoitukseen kohdistuu lähivuosina vielä lisäpaineita, sillä rakennepoliittisen ohjelman mukaisesti valmistellaan uudistusta, joka koskee niin järjestäjäverkkoa kuin rahoitusjärjestelmää. Vuonna 2017 voimaan tulevalla uudistuksella tavoitellaan toisen asteen koulutuksessa noin 260 milj. euron säästöjä. Myös ylioppilastutkinnon asteittainen sähköistäminen edellyttää lisäresursseja koulujen tieto- ja viestintäteknologian parantamiseen sekä opettajien täydennyskoulutuksen järjestämiseen.\nValiokunta toteaa, että lukiokoulutuksen säästöt vaarantavat koulutuksen laatua ja saavutettavuutta, sillä kuntien kyky ja mahdollisuudet kompensoida puuttuvaa valtion rahoitusta ovat heikentyneet. Lukiokoulutuksen säästöjen arvioidaan vaikuttavan opetukseen ja ryhmäkokoihin sekä kurssitarjontaan, mikä johtaa nopeasti alueellisten erojen kasvuun ja asettaa opiskelijat eriarvoiseen asemaan. Muutokset lukioverkossa vaikuttavat myös nuorten koulutustakuun toteutumiseen, sillä lähilukio on ollut monelle varteenotettava vaihtoehto kauempana sijaitsevan toisen asteen ammatillisen koulutuksen ja asuntolassa asumisen sijaan.\nValiokunta korostaa, että vireillä olevat lukiokoulutuksen järjestäjäverkon ja rahoitusjärjestelmän sekä lukion sisällöllisen uudistamisen valmistelut edellyttävät huolellista harkintaa. On myös välttämätöntä, että lukiokoulutuksen laatua, saavutettavuutta ja ryhmäkokoja seurataan ja että hallituksella on tarvittaessa valmiutta tehtyjen linjausten uudelleen arviointiin.\nErikoislukioiden rahoitus. Valiokunta on tyytyväinen siihen, että suunnitteilla ollutta lukiokoulutuksen erityisen tehtävän rahoitusta ei puoliteta vielä ensi vuonna, mutta toteaa, että asian mahdollinen jatkovalmistelu edellyttää huolellista vaikutusten arviointia ja harkintaa eri toteuttamisvaihtoehtojen välillä. Erikoislukiot ovat kansallisen osaamisen monimuotoisuuden ja korkeatasoisuuden kannalta olennainen tekijä, ja niillä on suuri vaikutus mm. kansainväliseen menestymiseen urheilussa, taiteessa ja tieteessä.\nPerusopetuksen ryhmäkoot. Perusopetuksen opetusryhmien pienentämiseen on osoitettu viime vuosina erityisavustusta. Vuosina 2013 ja 2014 avustus oli 60 milj. euroa, mutta ensi vuodelle tähän tarkoitukseen osoitetaan vain 30 milj. euroa. Vuoden 2014 toisessa lisätalousarviossa momentille lisättiin 15 milj. euroa opetusryhmäkoon pienentämiseen ja yleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen, mutta ensi vuoden määrärahataso jää tämän lisäyksen jälkeenkin noin 15 milj. euroa kuluvaa vuotta pienemmäksi. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan rahoituksen väheneminen merkitsee noin 500 opettajan lomauttamista.\nValiokunta pitää rahoituksen alenemista valitettavana, sillä ryhmäkokojen pienentämisellä voidaan parantaa koulujen toimintaedellytyksiä ja opetuksen laatua sekä tukea oppilaiden ja opettajien hyvinvointia. Valiokunta toteaa, että oppivelvollisuusiän nostamiseen varattu valtionosuus 7,325 milj. euroa on kohdennettu uudelleen ja osoitettu nyt koulupudokkuuden estämiseen sekä perusopetuksen kehittämiseen. Tämä rahoitus kompensoi osaltaan muun rahoituksen pienenemistä.\nKoulun kerhotoiminnan rahoitukseen ehdotetaan 3,7 milj. euron määrärahaa, kun siihen on voitu vielä kuluvana vuonna käyttää 8 milj. euroa. Koulun kerhotoimintaa on kehitetty aktiivisesti vuodesta 2008, josta lähtien Opetushallitus on myöntänyt siihen liittyvää avustusta. Kerhotoiminta on tänä aikana laajentunut ja monipuolistunut voimakkaasti, ja sitä järjestää jo 95 prosenttia Manner-Suomen kunnista. Kerhojen määrä on kasvanut voimakkaasti, sillä alkuvaiheen 2 000 kerhon sijasta toiminnassa on jo 27 500 kerhoa, joissa on mukana arviolta 330 000 oppilasta.\nValiokunta toteaa, että koulujen kerhotoiminnan tavoitteena on monipuolinen lapsen ja nuoren kasvua ja kehitystä tukeva vapaa-ajan toiminta. Maksuton kerhotoiminta antaa myös niille lapsille mahdollisuuden harrastamiseen, joilla ei ole siihen mahdollisuutta esim. perheen vaikean taloudellisen tilanteen ja harrastusten kalleuden vuoksi. Kerhotoiminta on myös taloudellisesti kannattavaa, sillä se on perheille tärkeä tukipalvelu, joka ennaltaehkäisee osaltaan mm. syrjäytymistä.\nValiokunta lisää momentille 3 500 000 euroa koulujen kerhotoimintaan.\nTalousarvioesityksessä on oletettu, että eduskunta hyväksyy hallituksen esityksen HE 136/2014 vp laeiksi perusopetuslain 13 §:n ja lukiolain 9 §:n muuttamisesta. Lakiehdotuksen mukainen muiden kuin evankelis-luterilaisen ja ortodoksisen uskonnon sekä elämänkatsomustiedon opetuksen miniryhmäkoon nostaminen olisi vähentänyt momentin määrärahatarvetta 18 000 euroa. Koska sivistysvaliokunta on perustuslakivaliokunnan lausuntoon PeVL 37/2014 vp viitaten lopettanut asian käsittelyn, momentille lisätään 18 000 euroa.\nTalousarvioesitystä laadittaessa on myös oletettu, että hallitus antaa eduskunnalle esityksen laiksi lasten päivähoidosta annetun lain muuttamisesta, mikä olisi vähentänyt momentin 28.90.30 määrärahatarvetta 6 012 000 euroa. Koska hallituksen esitystä ei ole annettu, valiokunta on lisännyt mainitun summan em. momentille. Jotta menokehystä ei ylitetä, valiokunta vähentää valtiovarainministeriön ehdotuksen mukaisesti nyt kyseessä olevalta momentilta 6 050 000 euroa, jolla katetaan myös niitä menoja, jotka aiheutuvat siitä, että edellä mainitun minimiryhmäkoon nostamista koskevan hallituksen esityksen käsittelystä on luovuttu. Vähennys kohdistetaan päätösosan 8-kohdan määrärahoihin, jotka on tarkoitettu yleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen.\nMinisteri Rinne on ilmoittanut valtiovarainvaliokunnalle, että hallituksen tarkoitus on antaa subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajoittamista koskeva hallituksen esitys siten, että siitä aiheutuva noin 6 milj. euron säästö voidaan ottaa huomioon ensi vuoden ensimmäisessä lisätalousarviossa. Samoin tällöin nyt kehyssyistä tehtyä yleissivistävän koulutuksen määrärahojen leikkausta voidaan arvioida uudelleen.\nValiokunnan lausumaehdotus 5\nEduskunta edellyttää, että hallitus antaa subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajoittamista koskevan lakiesityksen eduskunnalle viimeistään tammikuun alussa, jotta eduskunta voi käsitellä ja hyväksyä esityksen hyvissä ajoin ennen ensi vuoden ensimmäisen lisätalousarvion hyväksymistä, ja että eduskunta voi tuossa yhteydessä arvioida uudelleen ja lisätä yleissivistävän koulutuksen laatua koskevien hankkeiden rahoitusta. Eduskunta korostaa, että yleissivistävän koulutuksen laatua koskevat hankkeet on voitava toteuttaa suunnitellulla tavalla.\nMomentille myönnetään 731 212 000 euroa.\n8) enintään 11 275 000 euroa yleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen\n12) enintään 7 245 000 euroa avustuksina koululaisten kerhotoiminnan tukemiseen\n13) Suomen ja Ruotsin välillä yhteistyöstä ulkomaanopetuksen alalla tehdyn sopimuksen mukaisten menojen maksamiseen\nMomentille myönnetään lisäystä 6 050 000 euroa.\nMomentin perusteluja muutetaan siten, että määrärahaa saa käyttää enintään 17 325 000 euroa yleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen.\nSelvitysosa:Lisämääräraha on kertaluonteista lisäystä yleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen.\n2015 I lisätalousarvio 6 050 000\n2015 talousarvio 731 212 000\nValtiovarainvaliokunnan mietintö VaVM 48/2014 vp (9.3.2015)\nMomentin määrärahaan ehdotetaan 6 050 000 euron lisäystä.\nValiokunta on tyytyväinen esitykseen, sillä hyväksyessään kuluvan vuoden talousarviota koskevan mietinnön eduskunta edellytti kyseisen määrärahan lisäämistä vuoden 2015 ensimmäisen lisätalousarvion yhteydessä. Valtiovarainvaliokunta piti tätä mietinnössään välttämättömänä, sillä momentin määrärahasta jouduttiin vähentämään mainitut 6 050 000 euroa, jotta talousarvio saatiin tasapainotettua menokehyksen puitteissa (VaVM 37/2014 vp — HE 131/2014 vp, HE 247/2014 vp). Momentin määrärahaan tehty vähennys kohdistettiin päätösosan 8-kohdan määrärahoihin, jotka on tarkoitettu yleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen.\nNyt ehdotettu lisäys kohdistetaan yleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen, jolloin siihen on vuonna 2015 käytettävissä 17 325 000 euroa, mikä vastaa talousarvioesityksen mukaista määrärahatasoa. Valiokunta pitää tärkeänä, että yleissivistävän koulutuksen laatua koskevat hankkeet toteutetaan suunnitellulla tavalla.\n(34.) Valtionosuus ja -avustus oppilaitosten perustamiskustannuksiin (siirtomääräraha 3 v)\nOppilaitosten perustamiskustannusten valtionavustukset (siirto momentille 28.90.30) -42 100\nSäästöpäätös -4 300\nYhteensä -46 400\n2014 I lisätalousarvio 9 600 000\n2014 talousarvio 46 400 000\n2013 tilinpäätös 58 000 000\nMomentti ehdotetaan poistettavaksi talousarviosta, sillä oppilaitosten perustamiskustannusten valtionavustukset siirretään kuntien peruspalvelujen valtionosuuksiin momentille 28.90.30. Laskennallinen lisäys em. momentille on 42,1 milj. euroa.\nValiokunta korostaa oppilaitosten ja päiväkotien sisäilma- ja kosteusvaurioiden korjaustarvetta. Tarkastusvaliokunnan mietinnön (TrVM 1/2012 vp) mukaan merkittäviä kosteusvaurioita esiintyy kouluissa ja päiväkodeissa arviolta 12—18 prosentissa niiden kerrosalasta. Tämän perusteella voidaan arvioida, että joka koulupäivä noin 62 000—94 000 peruskoululaista ja 12 000—18 000 lukiolaista altistuu kosteus- ja homevaurioille.\nKuntien tiukka talouden tilanne hidastaa korjausten tekemistä, ja vaarana on, että valtionosuudet ohjautuvat muihin tarpeisiin. Valiokunta painottaa suunnitelmallisia ja pitkäjänteisiä toimenpiteitä kosteusvaurioiden ja niiden aiheuttamien terveyshaittojen vähentämiseksi ja toteaa, että heikon suhdannetilanteen aikana on tarkoituksenmukaista toteuttaa sellaisia julkisia hankkeita, jotka olisi muutoinkin tehtävä.\n51. Valtionavustus järjestöille (kiinteä määräraha)\nMomentille myönnetään 1 128 000 euroa.\nMäärärahaa saa käyttää avustusten maksamiseen kodin ja koulun yhteistyöstä huolehtiville järjestöille, Kerhokeskus - Koulutyön tuki ry:lle, koulun vapaan harrastustoiminnan tukemiseen, Suomen lasten ja nuorten kuvataidekoulujen liitto ry:lle, Ympäristökasvatuksen seura ry:lle, Kesälukioseura ry:lle, Suomi-koulujen Tuki ry:lle ja Suomi-koulujen toimintaan ja kehittämiseen sekä kotiperuskoulu/ hemgrundskola -toimintaan, sekä eräiden vaihto-oppilasjärjestöjen ja lukiolaisten tiedeolympiatoiminnan tukemiseen.\nKertamenon poistuminen -175\n2015 talousarvio 1 128 000\n2014 talousarvio 1 303 000\n2013 tilinpäätös 1 403 000\nEtäkoulu Kulkuri kehittää perusopetusikäisten verkko-opetusta, joka on tarkoitettu erityisesti ulkomailla asuville lapsille ja nuorille. Lisäksi Kulkuri-verkkokoulua käytetään syrjäisten koulujen opetuksen ja yläkoulun erityisopetuksen tukena pilottihankkeissa. Koulutuksen alueellisen saavutettavuuden heikentyessä verkkokoulu tuo opetusta myös sinne, missä perinteistä koulua ei enää ole.\nValiokunta korostaa opetuksen laadun sekä sen jatkuvan kehittämisen merkitystä myös verkko-opetuksessa ja lisää momentille 25 000 euroa Etäkoulu Kulkurin toimintaan.\nSuomi-koulut. Suomi-koulujen tarkoituksena on tukea lasten suomen kielen ja kulttuurin oppimista tai hankitun kielitaidon säilyttämistä. Suomi-kouluja toimii 45 maassa, ja niissä on noin 4 000 oppilasta. Suomi-koulujen toiminta perustuu pääosin talkootyöhön sekä projektikohtaisiin apurahoihin.\nValiokunta lisää momentille 150 000 euroa Suomi-koulujen avustuksiin.\nMomentille myönnetään 1 303 000 euroa.


METSOLA-aiheiset blogit - Blogit.fi\nOnnen hetkiä paratiisissa · 24 pvJuhuu! Perjantaina pääsimme vihdoin kärräämään ensimmäisen muuttokuorman uudelle vapaa-ajanasunnollemme Livonsaareen. Kyllä sitä päivää olikin odotettu, kokonaiset neljä pitkää kuukautta! Allekirjoitimme kauppakirjat...\nDesire Nyman · 16.12.2020The post Siirryin merkkivaatteisiin, ENKÄ KADU! appeared first on Desire Nyman.\nKupliva maailmani · 29.04.2020Aika ensimmäisen kirjoituksen. Tarkoituksena blogissani antaa vinkkejä vallitsevaan poikkeusaikaan ja sen sietämiseen. Blogi vaatii vielä paljon korjauksia. Tässä ensimmäinen vinkkini. Tämä sopii hyvin näihin aikoihin...\nVilla H · 28.02.2020Miten paljon lapsille onkaan eri merkkejä? Olen viime aikoina löytänyt monta ihanaa uutta merkkiä lastenvaatteisiin ja tuotteisiin. Ostan aina uutena, koska olen erittäin tarkka vaatteiden huoltamisessa sekä ostan vain...\nOperaatio Äiti · 12.08.2018The post Anna lapselle kehittymisrauha! appeared first on Operaatio Äiti.\nOperaatio Äiti · 13.02.2018*Pipot ja huivit saatu blogin kautta Metsolalta. Kevät on tulossa ja siltä näyttää sääkin. Tänään lumi litisi sekä lätisi ympärillä, kun mitt…...\nDeekoon dilemmoja · 01.01.2018Metsolat on legendaarinen sarja, jota näytettiin Ylellä 1993 - 1995. Nyt se on ainakin vuoden yle-areenassa.Sarja kuvaa Metsoloiden perhettä...\nTuopin ääressä · 16.12.2017Tuopin Ääressä maisteli uusia tulokkaita ajatuksella: Mitä jos ostan uusia, paikallisuuteen nojaavien panimoiden tuotteita ja unohtaisin vilkaisun...\nOperaatio Äiti · 07.11.2017Raskaus alkaa olla loppusuoralla. Pahoinvoinnit, ensimmäiset potkut ja pikkuhiljaa kasvava vatsa historiaa. Nyt se kasvaa kovaa vauhtia ja tuk…...\nBut I'm a human not a sandwich · 13.10.2017Multa tulee erikseen vielä postaus meidän kuopuksen talven varusteista, vauvan talvipukeutumisesta on nimittäin toivottu vinkkipostausta muutamaan otteeseen. Nyt kuitenkin sellainen...\nSisustusblogi · 20.09.2017Aino-Maija Metsolan Marimekolle suunnittelema Letto-kuosi tuo syksyn upeat värit ja ruskan kodin sisustukseen. Kuosissa esiintyvät syystunnelmien monet vivahteet ja hämyisyys, joka...\nOperaatio Äiti · 08.09.2017Tämä viikko on taas täynnä uusia mallistoja ja aamulle muistutus puhelimeen, jos halajaa Metsolan merinovilloja! Me saatiin lapsille Metsolat … The post Metsola AW17 Merinovilla...\nOperaatio Äiti · 09.08.2017Piti jo viime viikolla kirjoitella torstain megadroppisumasta. Sovituskuviakin löytyy enkä ole niitä vielä tänne jakanut. Ostin droppivaatteet…...\nRuotsinsuomalaisittain · 21.05.2017Tytär oli taas viikonlopun isänsä luona. Tuli kotiin tänään. Oli hieno ilma joten käytiin leikkipuistossa vähän aikaa illalla. Me yritetään olla ulkona niin paljon kuin mahdollista....


Asiakas- ja markkinointirekisterin tietosuojaseloste - Kohokohdat Helsinki\nKoti Asiakas- ja markkinointirekisterin tietosuojaseloste\nKuurilantie 79, 37770 TARTTILATampere\nTietosuojavastaava Toni Honko\nLifestyle Median asiakas ja markkinointirekisteri\nHenkilötietojen käsittelyn perusteena on asiakassuhte tai rekisteröidyn antama suostumus. Kohokohdat.fi asiakas- ja markkinointirekisteriin tallennetaan Kohokohdat.fi:n olemassa olevien ja mahdollisten tulevien henkilöasiakkaiden ja asiakasyritysten yhteyshenkilöiden tietoja. Kohokohdat.fi-verkkopalvelun asiakas- ja markkinointirekisterissä olevia henkilötietoja voidaan käsitellä seuraaviin tarkoituksiin: Lifestyle Median ja sen yhteistyökumppaneiden markkinoinnin, viestinnän ja myynnin hoitaminen, kehittäminen, kohdentaminen ja seuranta. Asiakassuhteen hoitaminen ja asiakaspalvelu. Asiakassuhteen analysointi, ryhmittely, raportointi sekä muut asiakkuuden ja Lifestyle Media Oy:n liiketoiminnan kehittämiseen liittyvät tarkoitukset. Asiakaspalautteen kerääminen ja käsittely. Markkinatutkimusten ja mielipidekyselyiden toteuttaminen. Asiakaspalvelukeskuksen puheluiden nauhoittaminen palvelutapahtumien todentamiseksi, asiakaspalvelun, oikeusturvan ja turvallisuuden varmistamiseksi ja kehittämiseksi sekä koulutukseen. Käsittelytehtäviä voidaan ulkoistaa ulkopuolisille palveluntarjoajille tietosuojalainsäädännön mukaisesti ja sen asettamissa rajoissa\nRekisteröidystä voidaan tallentaa muun muassa seuraavankaltaisia tietoja: Yhteyshenkilön nimi, asema, sukupuoli, kieli, osoite, puhelinnumero, sähköpostiosoite ja muut tarpeelliset yhteystiedot. Toivotut yhteydenpitomuodot ja postituslistat. Palveluiden tarjoamiseen, ostamiseen, käyttämiseen ja kehittämiseen sekä markkinointiin ja myyntiin liittyviä tietoja. Muita asiakassuhteen hoitamisen ja kehittämisen kannalta olennaisia tietoja.\nKohokohdat.fi-verkkopalvelu / Lifestyle Media Oy säilyttää rekisteröidyn henkilötietoja asiakas- ja markkinointirekisterissä toistaiseksi, ellei rekisteröity ole kieltänyt suoramarkkinointia. Tällöin rekisterissä säilytetään kuitenkin suoramarkkinoinnin kieltoa koskeva tieto.\nTietoja saadaan ensisijaisesti seuraavista tietolähteistä: Yritys tai yhteyshenkilö itse. Kohokohdat.fi-verkkopalvelun / Lifestyle Media Oy:n sidosryhmät ja ulkopuoliset palveluntuottajat, kuten hakemistopalveluyritykset ja julkiset rekisterit. Muut asianmukaiset lähteet.\nTietoja ei luovuteta Lifestyle Median lukuun toimivien palveluiden ja viestinnän tuotantoon, kehittämiseen tai ylläpitoon osallistuvien tahojen ulkopuolelle muuten kuin sopimuksen, erillisen suostumuksen ja/tai nimenomaisten säädösten mukaan.\nHenkilötietoja voidaan siirtää Euroopan unionin tai Euroopan talousalueen ulkopuolelle, muun muassa Yhdysvaltoihin tietosuojalainsäädännön mukaisesti ja sen asettamissa rajoissa.\nRekisteri sisältää manuaalista aineistoa vuotta 2018 vanhempien tilaus- ja asiakastietojen osalta. Aineistot säilytetään asianmukaisesti lukituissa Lifestyle Media Oy:n tiloissa.\nSähköisesti käsiteltävään aineistoon on pääsy vain siihen oikeutetun työntekijän tai yhteistyökumppanin henkilökohtaisella käyttäjätunnuksella ja salasanalla. Käyttöoikeuksia on eritasoisia ja kullekin käyttäjälle annetaan tehtävän hoitamisen kannalta riittävä, mutta mahdollisimman suppea käyttöoikeus.\n11 REKISTERÖIDYN OIKEUS VASTUSTAA SUORAMARKKINOINTIA (KIELTO-OIKEUS)\nRekisteröity voi antaa Lifestyle Media Oyn suoramarkkinointia koskevia suostumuksia tai kieltoja kanavakohtaisesti.\nRekisteröidyllä on oikeus tarkastaa, mitä häntä koskevia tietoja Lifestyle Media Oy asiakas- ja markkinointirekisteriin on tallennettu. Tarkastuspyyntö tulee tehdä tämän tietosuojaselosteen kohdan 13 mukaisesti. Tarkastusoikeus voidaan evätä laissa säädetyin perustein. Tarkastusoikeuden käyttäminen on lähtökohtaisesti maksutonta.\n12.2 Rekisteröidyn oikeus vaatia tiedon oikaisemista, poistamista tai käsittelyn rajoittamista Jos rekisteröity voi toimia itse, hänen on ilman aiheetonta viivytystä, saatuaan tiedon virheestä tai virheen itse havaittuaan, oma-aloitteisesti oikaistava, poistettava tai täydennettävä rekisterissä oleva virheellinen, tarpeeton, puutteellinen tai vanhentunut tieto. Siltä osin kuin rekisteröity ei pysty korjaamaan tietoja itse, korjauspyyntö tehdään tämän tietosuojaselosteen kohdan 13 mukaisesti. Rekisteröidyllä on myös oikeus vaatia Lifestyle Media Oy:ta rajoittamaan henkilötietojensa käsittelyä esimerkiksi siinä tilanteessa, kun rekisteröity odottaa Lifestyle Median vastausta tietojensa oikaisemista tai poistamista koskevaan pyyntöön.\nSiltä osin kuin rekisteröity on itse toimittanut Lifestyle Media Oy:n asiakas- ja markkinointirekisteriin tietoja, joita käsitellään rekisteröidyn antaman suostumuksen perusteella, rekisteröidyllä on oikeus saada tällaiset tiedot itselleen pääsääntöisesti koneluettavassa muodossa ja oikeus siirtää nämä tiedot toiselle rekisterinpitäjälle.\nJos Lifestyle Media Oy käsittelee henkilötietoja rekisteröidyn suostumukseen perustuen, rekisteröidyllä on oikeus peruuttaa suostumuksensa ilmoittamalla tästä Lifestyle Medialle tämän tietosuojaselosteen kohdan 13 mukaisesti\nKaikissa henkilötietojen käsittelyyn liittyvissä kysymyksissä ja omien oikeuksien käyttämiseen liittyvissä tilanteissa rekisteröidyn tulee ottaa yhteyttä Lifestyle Mediaan sähköpostilla toni.honko@lifestylemedia.fi, tai postitse osoitteeseen: Lifestyle Media Oy, Kuurilantie 79, 37770 TARTTILA. Lifestyle Media Oy voi tarvittaessa pyytää rekisteröityä täsmentämään pyyntöään kirjallisesti ja rekisteröidyn henkilöllisyys voidaan tarpeen vaatiessa varmentaa ennen muihin toimenpiteisiin ryhtymistä.


Aholafarm - Makuja kaakosta\nEtusivu / Portfolio / Aholafarm\nMAATILAMATKAILUA JA UPEITA ELÄMYKSIÄ AHOLAFARMILLA\nHaminan Kitulassa sijaitseva Aholafarm on Tuula ja Jukka Aholan omistama, maatilamatkailuun keskittynyt perheyritys, joka tarjoaa aidossa maalaismiljöössä elämyksiä työhön ja vapaa-aikaan sekä aitoa lähiruokaa tilauksesta vaikka kotiin juhliisi. Lisäksi on kaikille avoimia lounaita. Niistä ilmoitetaan erikseen.\nOhjelmapalvelumme avulla järjestät esimerkiksi henkilökunnallesi erilaisen tykypäivän tai kaveriporukallesi unohtumattoman illanvieton. Kaikkiin tapahtumiin ja ohjelmapalveluihin yhdistyvät myös kahvitus- tai ruokapalvelut, jotka valmistuvat tilan omassa keittiössä.\nAholafarmin monipuolisesta elämysvalikoimasta löytyy varmasti jokaiselle jotakin! Haluaisitko vaeltaa alpakoiden kanssa luonnon helmassa tai istahtaa hevoskärryjen kyytiin? Kuunnella elävää musiikkia tai rauhoittua hemmotteluhoitoihin? Vauhdikkaampaan menoon Aholafarm tarjoaa mm. jousiammuntaa, offroad-ajoa maastureilla, koskenlaskua ja jopa ralliautokyydityksiä!\nAholafarmin tunnelmallisessa Latopirtissä järjestät niin perhejuhlat kuin yrityksesi TYKY-päivät. Latopirtissä tarjoillaan lähiruokaa tilanväen itsensä loihtimana.\nAholafarmin verkkokaupasta voit kätevästi tilata Tuula- emännän kotileipomon leivonnaisia tai pääsylippuja tapahtumiimme.\nPuh 0500 466 971\nKirkkovuorentie 291, 49570 Kannusjärvi (Hamina), katso kartta


Ducks nappasi Pacific-divisioonan voiton | NHL.com\nDucks nappasi Pacific-divisioonan voiton\nAinoa uhkaaja Oilers voitti oman ottelunsa, mutta myös Ducks hoiti hommansa\nAnaheim Ducks ja Edmonton Oilers tekivät kumpikin tarvittavan runkosarjan viimeisellä kierroksella. Ducksin etumatka riitti kuitenkin varmistamaan viidennen peräkkäisen Pacific-divisioonan voiton. Sebastian Aho ja Mikko Rantanen päättivät mainiot tulokaskautensa maalien merkeissä.\nAnaheim Ducks - Los Angeles Kings 4-3 ja.\nSami Vatasen Ducks kukisti Kingsin ja saavutti jo viidennellä peräkkäisellä kaudella Pacific-divisioonan kärkisijan. Ducks karkasi kahdesti johtoon, mutta Kings kuittasi kummallakin kerralla. Kolmannessa erässä Dustin Brown viimeisteli Kingsille johtomaalin, mutta tällä kertaa oli Ducksin vuoro tasoittaa Nate Thompsonin laukoessa 3-3-maalin. Jatkoajalla Shea Theodore iski ratkaisevan täysosuman ja päätti Kingsin kauden.\nJordan Eberle piti kolmella maalillaan elossa Oilersin haaveet Pacific-divisioonan voitosta. Ducks kuitenkin voitti samaan aikaan ja säilytti asemansa. Oilersin Connor McDavid saalisti kaksi syöttöpistettä ja saavutti 100 tehopisteen rajan. Edellisessä ottelussa voitto-osuman laukonut Iiro Pakarinen sai peliaikaa 13.38, mutta ei tällä kertaa päässyt pisteille.\nVideo: Eberle tekee hatun Vancouveria vastaan\nSt. Louis Blues - Colorado Avalanche 3-2\nMikko Rantanen päätti mainion tulokaskautensa tehokkaasti. Hän nappasi kakkossyötön Avalanchen 1-1-tasoitukseen ja laukoi 2-1-johtomaalin. Päätöserässä Blues kuitenkin nousi tasoihin ja aina voittoon asti. Jori Lehterä saalisti syöttöpisteen Vladimir Sobotkan tekemään 2-2-tasoitukseen. Bluesin tehotykki Vladimir Tarasenko iski voittomaalin, joka oli hänelle kauden 39. täysosuma.\nLauantaina pudotuspelipaikkansa varmistanut Maple Leafs taipui runkosarjan päätösottelussaan Blue Jacketsille, vaikka johtikin ottelua 2-0 James van Riemsdykin maaleilla. Joonas Korpisalo torjui Blue Jacketsin maalilla 30 kertaa ja oli yksi avainpelaajista joukkueen katkaistessa kuuden ottelun tappioputkensa. Blue Jacketsin Markus Nutivaara ja Lauri Korpikoski sekä Maple Leafsin Leo Komarov ja Kasperi Kapanen jäivät pisteittä.\nPhiladelphia Flyers - Carolina Hurricanes 3-4 vl.\nHurricanesin suomalaiskaksikko Sebastian Aho - Teuvo Teräväinen päätti mainion kautensa tavoilleen sopivasti. Teräväinen pohjusti yhdessä Justin Faulkin kanssa Ahon tekemän 3-3-tasoituksen kolmannen erän lopussa, ja Hurricanes venytti ottelun jatkoajalle. Voittolaukauskilpailussa ratkaisijaksi nousi Brock McGinn, joka vastasi jo varsinaisella peliajalla Hurricanesin kahdesta ensimmäisestä maalista. Philadelphian Valtteri Filppula jäi pisteittä.\nWashington Capitals - Florida Panthers 0-2\nRunkosarjan voittaja Capitals jäi maaleitta pelatessaan pudotuspelien ulkopuolelle jäävää Panthersia vastaan. James Reimer (38 torjuntaa) piti maalinsa puhtaana jo toisessa ottelussa peräkkäin. Panthersin täysosumista vastasivat Derek MacKenzie ja Denis Malgin. Floridan Jussi Jokinen ja Aleksander Barkov olivat sivussa loukkaantumisten takia.\nPenguinsin Olli Määttä palasi kaukaloon lähes kahden kuukauden sairauslomansa jälkeen, mutta joukkue taipui Rangersille. Rangersin kolmosmaalivahti Magnus Hellberg sai näyttöpaikan ja torjui ensimmäisen voittonsa NHL:ssä. Voittomaalin teki Jimmy Vesey vähän ennen päätöserän puoliväliä.\nDetroit Red Wings - New Jersey Devils 4-1\nRed Wings pelasi viimeisen ottelunsa Joe Louis Arenassa, ja pitkäaikainen kotihalli sai arvoisensa lopputuloksen Red Wingsin voittaessa Devilsin. Kotijoukkueen maaleista vastasivat kahdesti osunut Riley Sheahan, Tomas Tatar ja 1 000. runkosarjaottelunsa pelannut Henrik Zetterberg. Devilsin maalin teki John Moore. Kumpaakaan joukkuetta ei nähdä pudotuspeleissä, joten sunnuntain ottelu jäi kauden viimeiseksi.\nTampa Bay taisteli lauantain kierrokselle asti pudotuspelipaikasta, mutta kiri ei riittänyt kauden huipennukseen asti kilpakumppaneiden kiristettyä niin ikään tahtiaan ratkaisupeleissä. Joukkue päätti kautensa kuitenkin ryhdikkäästi kolmen ottelun voittoputkessa. Sabresia vastaan Brayden Point maalasi kahdesti ja Brandon Coburn sekä Victor Hedman kerran. Buffalon maalintekijät olivat William Carrier ja Evander Kane.\nNew York Islanders - Ottawa Senators 4-2\nLightningin tavoin myös Islanders menetti lauantaina otteensa pudotuspelipaikasta, mutta pelasi sunnuntaina runkosarjan päätöskierroksella hyvän ottelun. Andrew Ladd, Anders Lee, Brock Nelson ja Jason Chimera johdattivat täysosumillaan Islandersin kuudenteen peräkkäiseen voittoon. Pudotuspeleissä kauttaan jatkavan Senatorsin maalintekijät olivat Bobby Ryan ja Jean-Gabriel Pageau.\nSt. Louis Bluesin Vladimir Sobotka teki 2-2-tasoitusmaalin Colorado Avalanchen verkkoon. Edellisen kerran hän oli osunut NHL-ottelussa vuonna 2014. Tuon jälkeen mies siirtyi kolmeksi kaudeksi KHL:ään ja palasi taalajäille aivan runkosarjan lopussa.\n- Olin vähän hermostunut ennen ensimmäistä vaihtoa. Matkalla tänne ajattelin, miten olin aiemmin pelannut täällä. Kaikki asiat palasivat mieleeni, ja se oli todella mukava tunne, Sobotka kertaili NHL.comin Louie Koracille.\nToronto Maple Leafs saa ensimmäisellä pudotuspelikierroksella vastaansa Washington Capitalsin, mutta yksikin päätöskierroksella saavutettu piste olisi tuonut vastaan oletettavasti helpomman Ottawa Senatorsin.\n- Washington Capitals on ehdottomasti sarjan paras joukkue. Saimme juuri (tiistaina 1-4-tappio) maistiaisen heidän taitotasostaan, syvyydestään, maalivahtipelistään ja siitä, miten he puolustavat. Se tulee olemaan haaste, mutta me lähdemme taistelemaan, Maple Leafsin hyökkääjä Brian Boyle pohdiskeli tulevaa vastustajaa NHL.comin Dave McCarthylle.\nPoimintoja seuraavista otteluista:\nNHL:n runkosarja on nyt päättynyt. Pudotuspelit alkavat keskiviikkona. Ensimmäisen kierroksen parit ovat Capitals - Maple Leafs, Penguins - Blue Jackets, Canadiens - Rangers, Senators - Bruins, Blackhawks - Predators, Wild - Blues, Ducks - Flames ja Oilers - Sharks.


Viisykkönen.fi / Uutiset / Kirkkonummen kunnalla on työhyvinvointi kyselyn mukaan hyvällä tasolla\nTuoreen kyselyn mukaan Kirkkonummen kunta saa työntekijöiltään hyvät arvosanat työhyvinvoinnista.\nKyselyssä vastattiin 26:een väittämään, joita arvioitiin 1-5 asteikolla. Kunnan henkilöstöstä vastaisi kyselyyn lähes 61 prosenttia. Kunnalla on töissä noin 2 300 henkilöä.\nKirkkonummen kunnan kuntatason tulokset olivat kyselyn mukaan hyvällä tai erinomaisella tasolla.\nVain kolmessa tuli alle 3,5:n tulos. Heikoin tulos oli väittämään ”Minulla on tarpeeksi aikaa saada työni tehdyksi”.\nTähän väittämään kuntatason tulos oli 3,1. Parhaat tulokset olivat muun muassa esimiestyötä koskeviin väittämiin ja työn monipuolisuutta koskeviin väittämiin.\nTyöhyvinvointikysely toistetaan tästä eteenpäin vuosittain.\nJa sitten vielä ihmetellään miksi kunta ei saa hakijoita vapaana oleviin virkoihin.\nValtion huostaan Kirkkonummi vielä joutuu nykymenolla.\nHenkilöstöjohtamisessa on ongelman ydin\nNimimerkin takana kunnan töissä\nMiksi kunta antaa tällaisia valheellisia päivityksiä ja tietoja? Jos asiat olisi henkilöstöllä kunnossa niin silloin ei myöskään olisi oikeudenkäyntejä kuntaa vastaan. Ja toinen iso asia on se että jos lääkäri on todennut työntekijän ei kerran vaan moneen kertaan sopimattomaksi työhönsä sairauden tms takia ja työntekijä on uudelleen kouluttautunut uuteen ammattiin, mitä tekee kunta kun koulutus on ohi! Ei tarjoa mitään uutta työtä vaan vaatii työntekijän hyväksymään vanhan työpaikkansa. Ja vaikka asia uudelleen todistetaan lääkärin avulla että työntekijä ei tuota vanhaa työtä kykene enään tekemään, ilmoittaa kunta tylysti että ovi on tuolla ja saat sanoa itsesi irti. Eli kunta käskee työntekijän sanomaan itsensä irti vaikka työntekijä on valmis palaamaan kunnan palkkalistoille mutta eri työtehtävään. Tällaisessa tilanteessa tarvitaan kunnan kanssa lakimiestä jotta kunta tajuaa että irtisanoja on kunta itse! Ei työntekijää saa uhkailla sanomaan itseänsä irti. Mutta kunta noudattaa vain ja ainoastaan "omaa lakiaan" vaikka tämä laki on laiton Suomen Lain rinnalla.\nMiksi kunta aina valehtelee että kuva kunnasta on positiivinen työnantajana vaikka totuus on täysin toinen.\nHuono ja epäluotettava työnantaja\nKumpa myös hoitajat olisivat uskaltaneet vastata tähän, etenkin vanhustyössä olevat. Ei ole hyvät oltavat kummallakaan.\nTERO STRAND ..kirjoitit asiaa. Mutta kun kunnassa ei tilanne ole parantunut.vaikkattäjät ja virkamiehet ovat tietoisia. Kukaan ei uskalla vaatia ja todella ihsn oikeesti puuttua asiaan.. Ulko ovea on usein esitelty kunnassa.. kun tänne on tulijoita...\nVaikuttaa siltä, että kuntapuolen irtisanomissuojan piirissä olevat henkilöt valittavat, kun esimiehet antavat ohjeita ja tavoitteita. Se on kuulkaa tätä päivää.\nKolmet yt:t läpikäynyt\nPakko sanoa, että hyvin menee. Ne, jotka ovat uskaltaneet nostaa esim. huonoa johtamista puheeksi, ovat saaneet varoituksen. Ja tietysti häipyneet sitten muualle töihin. Kurkkonummella juopa johtajien ja työntekijöiden völillä on kasvanut valtavaksi. Täällä ei todellakaan toimita itse määriteltyjen arvojen mukaisesti, arvona vain raha.\nkunnassa 20 töissä\nTERO STRAND: juuri näin, kirjoitat niin asiaa!!\nHajota ja hallitse, pelolla johtaminen on varsin kätevää. Sillä saa tuloksetkin näyttämään hyvältä.\nKirkkonummi muka hyvin voima kunta.....kirkkonummen lisä on onneton verrattuna esim. Espooseen ja muihin kuntiin...jos halutaan lisää lapsiperheitä kirkkonummen lisä takaisin siihen mitä oli 2018 ...itsellä 3 lasta kohta asunnon etsiminen Espoosta....\nEräs kirkkonummelainen perhe neljäs lapsi tulossa\nMelko huolestuttavaa, jos tällä kuitataan huono johtaminen ja järjestöjen välittämä kirje. Pelkoa ei saisi työpaikalla olla. Nyt perinpohjainen selvitys asiasta eikä.tällaista pelleilykyselyä\nHeidi. Jep, kyllä tuli palautetta pomolta, vaikka väitettiin, ettei vastauksia voi yksilöidä.\nKyllä kansa tietää on vanha ja paikkansa pitävä sanonta tässäkin tutkimuksessa ja hyvä niin....\nKuten jo aiemmin totesin, ei ihmiset uskaltaneet vastata, ainakaan ne joilla olis ollu negatiivisiä vastauksia, vaikka kuinka sanottiin että vastaukset nimettömiä, silti omalla sähköpostilla piti vastata, ei herätä luottamusta. Tiedän tosiaankin joitain jotka eivät tuon takia vastanneet. Ja ps. Itse vastasin.


Genotyyppi vs. fenotyyppi (tiede) | Ero samanlaisten esineiden ja termien välillä.\ngenotyyppi organismin geneettinen koodi on sen soluissa. Tämä yksilön geneettinen rakenne vaikuttaa - mutta ei yksin vastuussa - moniin sen piirteisiin. fenotyyppi on näkyvä tai ilmaistu piirre, kuten hiusväri. Fenotyyppi riippuu genotyypistä, mutta siihen voivat vaikuttaa myös ympäristötekijät.\nGenotyypin ja fenotyypin vertailutaulukko\nYksilön geneettinen rakenne. Viittaa solun kahteen alleeliin sisältyviin tietoihin. Genotyypin havaittavissa oleva ilmaisu. Ilmaistu ja havaittavissa oleva piirre. esim. hiusten väri.\nDNA, alttius sairauksille Hiusten väri, silmien väri, paino, kyky kiertää kieltä\nPerinteiset tiedot, jotka vanhemmat ovat antaneet yksilölle. Genotyyppi ja ympäristön vaikutukset.\nOsittain jälkeläisten perimät, koska toinen kahdesta alleelista välittyy lisääntymisen aikana. Ei voida periä.\nKaikki yksilön perinnölliset tiedot, vaikka näitä geenejä ei ilmaistakaan. Vain ilmaistut geenit.\nGenotyyppien määrittäminen - käyttämällä biologista määritystä, kuten PCR, selittämään, mitkä geenit ovat alleelissa. (Kehon sisällä) Yksilön havaitseminen. (Kehon ulkopuolella)\nSisältö: Genotyyppi vs. fenotyyppi\n4 Tiedot mukana\nEsimerkkejä geenien vaimennuksesta siirtogeenisissä kasveissa, kuten petuniassa.\nGenotyyppi viittaa solun geneettiseen rakenteeseen. Kullakin yksittäisellä ominaisuudella (kuten hius- tai silmävärillä) solu sisältää ohjeet kahdesta alleelista, jotka ovat äidistä ja isästä saadun geenin vaihtoehtoisia muotoja. Yksilön genotyyppi viittaa näiden kahden alleelin yhdistelmään ja voi olla joko homotsygoottinen (alleelit ovat samat) tai heterotsygoottinen (alleelit ovat erilaisia).\nFenotyyppi viittaa piirteeseen, joka voidaan havaita, kuten morfologia tai käyttäytyminen.\nTässä videossa verrataan genotyyppiä vs. fenotyyppiä ja selitetään edelleen, kuinka yksilön genotyypin muutokset voivat vaikuttaa sen fenotyyppiin.\nGenotyyppi voidaan määrittää genotyyppien avulla - käyttämällä biologista määritystä selville, mitkä geenit ovat kussakin alleelissa.\nFenotyyppi voidaan määrittää tarkkailemalla yksilöä.\nHenkilön genotyyppi sisältää hänen täydellisen perinnöllisen informaationsa, vaikka sitä ei ilmaistakaan. Nämä tiedot määräytyvät geenien kautta, jotka vanhemmat ovat välittäneet hedelmöityksen aikana.\nYksilön fenotyyppi sisältää vain ilmennetyt geenit. Jos henkilöllä on esimerkiksi yksi ”ruskeat hiukset” alleeli ja yksi “vaaleat hiukset” alleeli ja heillä on ruskeat hiukset, heidän fenotyyppinsä sisältää vain ekspressoidun geenin: ruskeat hiukset. Yksilön fenotyyppi voi muuttua elinaikanaan riippuen siitä, mitkä geenit ilmenevät ja miten ympäristö vaikuttaa niihin. Esimerkiksi, vaaleista hiuksilla varustettu pieni lapsi voi kasvaa brunetiksi.\nPerinnöllisyyden syy-reitti tarkoittaa, että genomit siirtyvät sukupolvesta toiseen ilman, että ympäristö vaikuttaa niihin tai muuttaa niitä. Seksuaalisesti lisääntyvä organismi saa hedelmöityksen yhteydessä kaksi alleelia, mikä tekee niistä genotyypin. Lisääntyessään he välittävät jälkeläisilleen saman kopion yhdestä näistä alleeleista.\nKoska fenotyyppeihin vaikuttavat ympäristötekijät, niitä ei kuitenkaan voida suoraan periä. Niitä löytyy seuraavassa sukupolvessa vain, jos genotyypin ja ympäristötekijöiden oikea yhdistelmä tapahtui uudelleen, ja aivan kuten monet eri genotyypit voivat tuottaa saman fenotyypin, samasta genotyypistä voi syntyä monia erilaisia fenotyyppejä. Siten vaikka identtisillä kaksosilla on sama genotyyppi, heillä voi olla erilaisia fenotyyppejä.\nalleelit - Biologia