Veri roiskuu ja viha kiehuu | Teevee | Iltalehti.fi\nVeri roiskuu ja viha kiehuu\nNelonen klo 23.20 Kulttimaineeseen noussut vankilakuvaus sisältää niin tolkuttomasti väkivaltaa, että se ylittää ainakin minun sietokykyni.\nUNTUVIKKO Lakimies Tobias Beecher (Lee Tergesen) ajaa autollaan naisen kuoliaaksi ja päätyy ammattirikollisten seuraan.\nELÄMÄ amerikkalaisissa vankiloissa mahtaa olla juuri niin julmaa kuin uusintana alkava Kylmä rinki kertoo, vaikka minulla ei asiasta ole tutkittua tietoa käytettävissäni.\nKun kyseessä on kuitenkin fiktio, niin mieleen tulee, että sanoma saattaisi mennä perille vähän vähemmälläkin verenvuodatuksella. Tämä on niitä tarinoita, joiden tärkeyttä ei voi kiistää, mutta joita mieluummin lukisin kirjasta kuin katsoisin ruudusta.\nVaikka ihmisluonto kiinnostaakin, minussa ei ole riittävästi tiedemiestä jaksaakseni ahdistavien, tulvina vyöryvien väkivaltakohtausten paineessa nähdä laajempia merkityksiä.\nEn epäile, että niitä on, sillä sarja kertoo vankilasta, jossa säilytetään Yhdysvaltain väkivaltaisimpia rikollisia.\nNOKKIMISJÄRJESTYS tyrmässä on äärimmäisen tarkka. Niinpä mies voi päästä hengestään, jos vahingossakin ylittää jonkin näkymättömistä rajaviivoista.\nRotu-, kansallisuus-, uskonto- ja rikollisryhmät taistelevat koko ajan raa´asti elintilasta sekä määräysvallasta. Ulkopuolinen ei voi kuin ihmetellä, mitä järkeä on pitää (kirjaimelliseen) elinkautiseen tuomitut vangit samoissa tiloissa niiden kanssa, joilla on vielä toivoa vapaudesta.\nElinkautista kärsivät ovat tässä sarjassa ja epäilemättä myös todellisuudessa vankiloiden sisällä toimivia palkkamurhaajia. Heillä ei ole mitään menetettävää, sillä vankitoverin tappamisesta näkyy ainakin fiktiossa selviävän eristyksellä - mitä nyt saa vartijoilta turpiinsa, mutta se tuskin on näille miehille pelote.\nTORNADON silmässä Kylmä rinki -sarjassa on vankilan johtajistoon kuuluva nuori idealisti Tom McManus (Terry Kinney). Hän perustaa laitokseen erikoisyksikön, jossa kokeilee uudenlaista vankeinhoitoa.\nYksikön nimi on Em(erald) City ja vangit valitaan sinne huolellisesti. McManusin kantava idea on, että toivo ja itsekunnioitus voivat auttaa miehiä muurien sisälläkin viettämään ihmisarvoista elämää.\nYksi sarjan hienoista yksityiskohdista on kertoja, pyörätuolistaan tapahtumia selittävä mustaihoinen vanki Augustus Hill (Harold Perrineau). Näyttelijät ovat järjestään huippuluokkaa, mutta ensimmäisessä jaksossa minuun teki järisyttävimmän vaikutuksen muslimijohtaja Kareem Saidia esittävä Eamonn Walker.


Kasvivärjäys | Leenan käsityöt | Sivu 2\n9.11.2012 leena\t18 kommenttia\nEdellisessä artikkelissani jo kerroin, että kerään luovutetun alueen pitäjistä talteen otettuja kinnasmalleja ja Mikkelin karjalaisissa alamme neuloa ja virkata niistä lapsia. Malleja on aika vaikea löytää, pitäisi varmaan lähteä kiertämään museoita. Käymisen arvoisia olisivat ainakin Pohjois-Karjalan museo Joensuussa, siellä ovat Laatokan-Karjalan kokoelmat, käsityömuseo Jyväskylässä Virkki-säätiön kokoelmineen ja tietysti kansallismuseo. Nyt olen vasta selannut Suomen museot onlineä ja sieltä saanut ensimmäiset kintaat valmiiksi. Ne ovat Sortavalasta talteen otetut virkatut leveäsuiset kintaat. Ne tein appiukkoani muistellen.\nTämä oli mielenkiintoinen kokemus. Heti tajusin, että on kyse kiinteästä ketjusilmukasta, olen nimittäin virkannut tuolla tavalla myssyn, mutta se, että kintaat aloitettiin ylhäältä, selvisi vasta ensimmäisen raidan kohdalla. Raitojen tekeminen oli yksinkertaista, ensin uusi kerros kiinnitettiin edellisen kerroksen etureunaan, näinhän tehtiin tuossa pohjassakin, mutta seuraava kerros ruskealla langalla sitten kiinnitettiin takareunaan. Lisääminen ensin hieman hämmenti, kun tein kaksi silmää yhteen, toinen tavallaan häippäsi näkyvistä ja ei tullut seuraavalla kerroksella huomioiduksi. Kun aloin tehdä ensimmäisen silmukan etureunaan ja toisen takareunaan, niin lisäyksetkin alkoivat onnistua. Minulla ei ollut mallin ruskeaa lankaa, mutta käytin tuota kaksisäikeistä vironvillaa, jonka olin toissa kesänä värjännyt karhunkäävällä. Muut värini olivat aika hyvin mallikintaiden mukaisia. Kun kiinteitä ketjusilmukoita virkkaa täytyy langan olla ohutta ja koukun paksu, muuten tulee liian kiinteää.\nPäättelin museokuvasta, että alareuna on erikseen virkattu käänne. Tein tuon salmiakki kuvion ensin tavallisella kuviovirkkaustyylillä lankojen kulkiessa virkkauksen sisällä Ei tullut oikean näköistä. Tässä vaiheessa kävin Turussa Käspaikkakerhon vieraana. Sieltä sain kuvan tulkintaan apua. Kannattaa kulkea maailmalla. Kuvioreunus tehdään kiinteillä ketjusilmukoilla, mutta nyt nostetaan takareuna.\nNyt menee virtuaalihalaus Turkuun kiitoksien kera. Nyt näyttää oikealta, eiks niin?\nMutta oli tuo hankalaa. Neljä lankaa yhtä aikaa ja langat eivät sitoudu. Onneksi olen virkannut setopitsiä ja nopeasti hoksasin, että sitomisen voi tehdä seuraavalla kerroksella ja näin langat eivät kierry niin pahasti toistensa kanssa. Kuva alhaalla.\nMuseon mallissa on selvä looginen virhe kuvion alalaidassa. Taistellessani neljän langan kanssa aloin huvikseni kuvitella, miten mallin talteen ottajat tässä kohdin menettelisivät. Mary Olki piirtäisi heti mallin ruutupaperille ja oikaisisi kansannaiselle tulleen kömmähdyksen. Onhan hän selvästi muuttanut museoiden malleja helpommin neulottaviksi ja peukalokiilallisiksi. Tutkija, joka työskentelee tarkistaakseen kansallispukua, pienen virheen löytäessään riemastuisi ja siirtäisi kömmähdyksen tarkistettuun pukuun, jonka kaikki pukua jälkeenpäin tekevät sitten jäljentäisivät. Tähän ajatukseen minua ohjaa oman kansallispukuni epäsymmetrinen pirtanauha, jota oli tosi vaikea tehdä. Tällainen tavallinen käsityönharrastaja on sitten sormi suussa, kummalla tavalla pitäisi menetellä. Ratkaisin asian niin, että toisessa lapasessa on kömmähdys ja toiseen tein säännöllisen ja kauniin vinoneliön. Kumpi sinusta on oikea tapa? Jos saan siihen hyvät perustelut, niin teen tänään ostamastani Pirtin ruskeasta kaksisäikeisestä karstalangasta uudet kintaat ihan museon mitoilla malliksi käsityökerhollemme.\nKiinteissä ketjusilmukoissahan ei kuviolanka sitoudu. Tässä kuva siitä, miten nuo pitkät juoksut saa kiinni seuraavalla kerroksella. Olen museoissa nähnyt tällä tavalla virkattuja vöitä. Onkohan niissä sidottu kakki takana kulkevat lankalenkit? Pitäisi päästä museoihin hypistelemään. Toiseen kuvaan sitten pääsi tuo uusi lankavyyhtini, ruskeaa suoraan lampaasta.


Inkeroisten kirkko avoinna Alvar Aalto -kierrosten yhteydessä – Keskilaakso\nInkeroisten kirkko on avoinna kesäkeskiviikkoisin 13.6.-29.8. Alvar Aalto -kävelykierrosten yhteydessä. Kuva: Kouvolan kameraseura\nInkeroisten kirkko avoinna Alvar Aalto -kierrosten yhteydessä\n12.6.2018 15:41 13.6.2018 12:08 Keskilaakso\nInkeroisten kirkko on tänä kesänä avoinna Ankkapurhasta Alvar Aaltoon -kierrosten yhteydessä. Kouvolan matkailuoppaat järjestävät Alvar Aalto -kävelykierroksia 29.8. saakka keskiviikkoisin. Kävelykierroksilla tutustutaan Ankkapurhan alueeseen ja Alvar Aallon suunnittelemiin kohteisiin.\n– Anjalankosken seurakunnassa on otettu ilolla vastaan mahdollisuus pitää auki Inkeroisten kirkkoa Alvar Aalto -kierrosten aikana, kertoo Anjalankosken seurakunnan kirkkoherra Eija Murto.\n– Kaunis Inkeroisten kirkko on osa opastettua kierrosta ja kirkkoon pääsee myös sisälle tutustumaan. Koska Anjalankosken seurakunnassa ei ole varsinaista tiekirkkoa, niin tämä on erittäin hieno asia. Kaupungin aloite on myönteinen signaali halusta yhteistyöhön. Tämän kesän kokemusten perusteella mietimme jatkoa ja keskustelemme tulevien kesien mahdollisuuksista.\nInkeroisten kirkko valmistui vuonna 1910 ja se edustaa jugend-arkkitehtuuria. Muodoltaan tämä kivikirkko on niin sanottu pitkäkirkko. Inkeroisten kartonkitehtaan omistajat rakennuttivat kirkon Inkeroisten kylään tehtaanmäelle, työväestön asuntojen läheisyyteen. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Birger Federley. Alttariseinällä on Veikko Vionojan suunnittelemat värikkäät ikkunalasit sekä Viljo Savikurjen tekemä pronssinen krusifiksi. Kirkkoon mahtuu 350 henkilöä, ja sinne on invaluiska.\nKävelykierrokset ovat keskiviikkoisin kello 17.30-19.00 (29.8. saakka)\nAnkkapurhasta Alvar Aaltoon -kierrokselle lähdetään Teollisuusmuseon toimiston edestä, Pasilantie 1, Inkeroinen. Kierroksella tutustutaan Ankkapurhankosken partaalle 1872 perustettuun puuhiomon puutarhamaiseen tehdaskylään, jonne arkkitehti Alvar Aalto suunnitteli vuosina 1937-1956 paperitehtaan, kymmeniä asuinrakennuksia sekä lähialueelle koulun ja kokonaisen omakotitaloalueen.\nInkeroisten kirkko on avoinna tutustumista varten keskiviikkoisin 13.6.-29.8. klo 18-18.30.\nKävelykierrokset 5 €/henkilö, alle 15-vuotiaat aikuisen seurassa maksutta.\n← Kelan korvaamien taksimatkojen tilausvälityksen hoitaa Kymenlaakson Taksi Oy\nNaakkojen rauhoituksen poistoa esitetään pikaisesti →


HE 79/2020 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2020 › HE 79/2020\nEduskunta hyväksyi 18.3.2019 lakialoitteeseen LA 86/2018 vp sisältyvän lakiehdotuksen. Aloitteessa ehdotettiin lastensuojelulakia (417/2007) muutettavaksi siten, että kunnan velvollisuus lastensuojelun jälkihuollon järjestämiseen päättyy viimeistään, kun nuori täyttää 25 vuotta, tai viiden vuoden kuluttua siitä, kun lapsi on ollut kodin ulkopuolisen sijoituksen päättymisen jälkeen viimeksi lastensuojelun asiakkaana. Lastensuojelun jälkihuollon päättymisen ikäraja oli tuolloin 21 vuotta. Lastensuojelulain muutos tuli voimaan 1.1.2020.\nMuutos ei koske kotoutumisen edistämisestä annetun lain ( 1386/2010, jäljempänä kotoutumislaki) nojalla jälkihuoltoa saavia nuoria.\nKotoutumislain 26 §:n mukaan kotoutumista edistävinä ja tukevina toimenpiteinä ja palveluina voidaan järjestää esimerkiksi alaikäisenä ilman huoltajaa saapuneen ja oleskeluluvan saaneen lastensuojelun jälkihuollon toimenpiteitä ja palveluja.\nLain 27 §:n mukaan ilman huoltajaa oleva lapsi tai nuori, jolle on myönnetty oleskelulupa hänen haettuaan Suomessa alaikäisenä kansainvälistä suojelua, voi olla tukitoimenpiteiden piirissä, kunnes hän täyttää 21 vuotta tai kunnes hänellä on huoltaja Suomessa. Pykälä ei takaa nuorelle subjektiivista oikeutta tukeen, sillä pykälän mukaan nuori voiolla tukitoimenpiteiden piirissä tuen yläikärajaan saakka tai kunnes nuorella on huoltaja Suomessa. Tuen edellytyksenä on, että kunta on arvioinut nuoren olevan tuen tarpeessa.\nLain 49 §:n mukaan kunnalle korvataan ilman huoltajaa olevan alaikäisen sijoittamisesta 28 §:n mukaiseen perheryhmäkotiin tai muuhun asuinyksikköön sekä perhehoidosta, asumisen tukipalveluista ja muista lastensuojelun palveluihin rinnastettavista toimenpiteistä kunnalle aiheutuneet kustannukset siihen saakka, kunnes nuori täyttää 21 vuotta.\nJälkihuollolla tarkoitetaan kokonaisvaltaista tukea nuorelle. Sen tarkoituksena on auttaa aikuistuvaa nuorta saavuttamaan riittävät valmiudet itsenäisen elämän aloittamiselle. Kotoutumislain perusteella kunnat voivat tarjota lastensuojelulain jälkihuoltoon rinnastettavia tukipalveluja ilman huoltajaa maassa oleskelevalle, turvapaikanhakijana tulleelle nuorelle tämän täysi-ikäistyessä. Valtio maksaa kunnille näiden järjestämästä jälkihuollosta korvauksia siihen saakka, kunnes nuori täyttää 21 vuotta.\nKattavia tilastoja siitä, mitä palveluja kotoutumislain mukaisena jälkihuoltona järjestetään, ei ole saatavissa. Aiheesta vuonna 2019 laaditun selvityksenLepola Outi (2019). ”Kriisituesta kuntosalikorttiin, Yksintulleiden nuorten jälkihuolto kunnissa” Turku: Siirtolaisuusinstituutti. ( https://siirtolaisuusinstituutti.fi/wp-content/uploads/2019/12/r2_lepola.pdf) mukaan jälkihuollon järjestämistavat, sisältö ja kustannukset vaihtelevat kunnittain. Jälkihuolto voidaan toteuttaa kunnan omana toimintana tai ostettuna palveluntarjoajilta, ja se kattaa usein perhetyöntekijän, sosiaalityöntekijän tai sosiaaliohjaajan työpanoksen. Palveluiden taajuus vaihtelee ja palvelu voi kattaa muutamia tapaamisia viikossa tai runsaampaa, viikoittain tarjottavaa tukea. Nuoren saaman tuen laajuuteen ja sisältöön vaikuttavat ensisijaisesti nuoren yksilöllinen tuen tarve, arjessa selviämisen taidot sekä psyykkinen ja fyysinen terveys. Moniammatillisesti tehty palvelutarpeen arviointi on tuen suunnittelun pohjana.\nJälkihuollossa tuetaan nuorta itsenäisessä asumisessa ja häntä ohjataan koulutukseen ja työelämään, harrastuksiin ja vapaa-ajan toimintaan. Lisäksi jälkihuollossa harjoitellaan virallisten asioiden hoitamista ja nuorille annetaan tukea psyykkisestä ja fyysisestä terveydestä huolehtimiseen. Nuorta tuetaan myös elämänhallinnassa, kotoutumisessa, lupa-asioissa ja yhteydenpidossa perheeseen.\nEsityksen tavoitteena on, että ilman huoltajaa Suomessa oleva lapsi tai nuori, jolle on myönnetty oleskelulupa hänen haettuaan Suomessa alaikäisenä kansainvälistä suojelua, on täysi-ikäistyttyään yhdenvertaisessa asemassa verrattuna lastensuojelun jälkihuollon piirissä oleviin nuoriin.\nEsityksessä ehdotetaan jälkihuollon ikäraja nostettavaksi 21 vuodesta 25 vuoteen.\n4.1 Ilman huoltajaa maassa asuvien lasten ja nuorten tuen yläikäraja\nKotoutumislakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että lain mukaisen jälkihuollon piirissä olevat nuoret olisivat yhdenvertaisessa asemassa verrattuna lastensuojelulain jälkihuollon piirissä oleviin nuoriin.\n4.2 Korvaus erityiskustannuksista\nVoimassa olevan kotoutumislain mukaan kunnalle korvataan ilman huoltajaa olevan alaikäisen sijoittamisesta perheryhmäkotiin tai muuhun asuinyksikköön sekä perhehoidosta, asumisen tukipalveluista ja muista lastensuojelun palveluihin rinnastettavista toimenpiteistä kunnalle aiheutuneet kustannukset siihen saakka, kunnes nuori täyttää 21 vuotta.\nJotta kunnille ei aiheudu lisäkustannuksia kotoutumislain mukaisen jälkihuollon yläikärajan nostamisesta, kotoutumislakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että kustannukset korvataan kunnille siihen saakka, kunnes nuori täyttää 25 vuotta.\n5.1 Vaikutukset lapsiin ja nuoriin\nSuomeen on saapunut vuosittain joitain satoja turvapaikkaa hakevia lapsia ilman huoltajaa. Vuonna 2015 määrä oli poikkeuksellisen suuri, yli 3 000.\nSuomeen ilman huoltajaa tulleet alaikäiset turvapaikanhakijat 2015-2020:\n2015 2016 2017 2018 2019 01/2020\n3 017 (sis. 3 sisäistä siirtoa) 380 (sis. 88 sisäistä siirtoa) 179 (sis. 37 sisäistä siirtoa) 112 (sis. 3 uusintahakemusta ja 1 sisäinen siirto) 102 8\nSisäministeriö laatii muiden ministeriöiden kanssa yhteistyössä julkisen talouden suunnitelman ja valtion talousarvion valmistelua varten arvioita maahan tulevien turvapaikanhakijoiden määristä. Sisäministeriö on 18.2.2020 arvioinut, että vuosina 2020-2023 maahan saapuisi vuosittain 120-200 alaikäistä turvapaikanhakijaa ilman huoltajaa. Näiden lisäksi Euroopan unionin sisäisten siirtojen mekanismin kautta saattaa saapua ilman huoltajaa olevia alaikäisiä.\nPerheryhmäkodeissa asuu vuoden 2020 alussa yhteensä n. 150 alaikäistä. He ovat pääosin 15-17 vuotiaita.\nMaahan viime vuosina saapuneiden nuorten määrän sekä sisäministeriön maahanmuutto-olettamien perusteella voidaan arvioida, että vuosittain jälkihuollon piiriin tulisi pääsääntöisesti enintään 180 nuorta. Jälkihuollon ikärajan nosto 25 ikävuoteen pidentäisi siten vuosittain noin 180 täysi-ikäisen nuoren mahdollisuutta jälkihuoltoon neljällä vuodella.\nTällä hetkellä kotoutumislain mukaisen jälkihuollon piirissä on kuitenkin edellä mainittua suurempi määrä nuoria, koska vuosina 2015–2017 alaikäisenä oleskeluluvan saaneista, ilman huoltajaa tulleista turvapaikanhakijoista suuri osa on vielä vuonna 2019 ollut alle 21–vuotiaita eli ikänsä puolesta jälkihuollon piirissä. Näin ollen jälkihuollon piirissä arvioidaan tällä hetkellä olevan hieman alle 2 000 nuorta. Nyt ehdotettu kotoutumislain muutos koskisi myös tätä vuonna 2015 saapunutta, suurempaa ilman huoltajaa tulleiden ryhmää.\nTurvapaikanhakijoina ilman huoltajaa maahan tulleet alaikäiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa. Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että perheestä erossa ololla on vakavia vaikutuksia heidän hyvinvointiinsa. Myös turvapaikkaprosessin aiheuttama epävarmuus vaikuttaa mielenterveyteen kielteisesti. Ilman huoltajaa tulleiden hyvinvointiin vaikuttavat myös lähtömaan ja matkan aikaiset kokemukset. Toipuminen vaatii turvallisia olosuhteita ja pysyvyyttä. Nuoret tarvitsevat tukea paitsi traumojen käsittelyyn myös kotoutumiseensa ja uudessa yhteiskunnassa toimimiseen sekä itsenäistymisen harjoittelemiseen. Kotoutumisen alkuvaiheessa nuorilla ei usein ole vielä voimavaroja traumojen käsittelyyn, vaan he keskittyvät kielen oppimiseen ja uuteen yhteiskuntaan sopeutumiseen. Traumojen käsittely alkaa vasta, kun tilanne on jossain määrin vakaa.\nKotoutumislain mukaisen jälkihuollon piirissä olevien nuorten sosiaalinen verkosto koostuu pääasiassa samassa tilanteessa olevista nuorista. Aikuisten tarjoama sosiaalinen tuki on vähäistä, pääasiassa viranomaisilta saatua.\nEdellä mainituista syistä ilman huoltajaa maassa olevat alaikäiset ovat vaarassa syrjäytyä jälkihuollon toimenpiteiden päättyessä. Nuoret tarvitsevat aikuisuuden kynnyksellä tehostettua tukea itsenäisen elämän aloittamiseen.\nJälkihuollon ikärajan nosto 25 vuoteen loisi nuorten arkeen pysyvyyttä ja mahdollistaisi sen, että tuttu jälkihuollon työntekijä voisi motivoida ja tukea nuorta kotoutumisessa ja ongelmien käsittelyssä.\nArvioiden mukaan 30-40 % nuorista hyötyisi paljon jälkihuoltoiän jatkamisesta 25-vuotiaaksi saakka. Nämä nuoret saisivat tarvittaessa jälkihuoltona tukea asumiseen, taloudenhallintaan, koulutukseen, sosiaaliseen ja psyykkiseen toimintakykyyn, terveydenhuoltoon ja toimeentuloon sekä oleskelulupa-asioihin liittyvissä kysymyksissä. Nuoria tuetaan oppimaan asioiden itsenäistä hoitoa, joten tuen tarve vähenee ajan myötä.\nKun nuoren mahdollisuus saada jälkihuoltoa nousisi 21 ikävuodesta 25 ikävuoteen, 20-vuotiaiden mahdollisuus jälkihuoltoon ja kuntien mahdollisuus järjestää jälkihuoltoa jatkuisi enimmillään neljä lisävuotta. Jotta kunnille ei aiheudu lisäkustannuksia kotoutumislain mukaisen jälkihuollon yläikärajan nostamisesta, kotoutumislakia muutettaisiin siten, että kustannukset korvataan kunnille siihen saakka, kunnes nuori täyttää 25 vuotta.\nMuutoksella olisi hieman vaikutuksia elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten toimintaan, sillä ne joutuisivat laatimaan uudet jälkihuoltoa koskevat sopimukset kuntien kanssa.\nMuutoksella olisi vaikutuksia kuntien toimintaan niissä tilanteissa, kun kunnissa olisi jälkihuollon tarpeessa olevia 21-24-vuotiaita nuoria. Vaikutuksia voisi olla esimerkiksi jälkihuollon sosiaalityöntekijä- tai sosiaaliohjaajatarpeeseen.\nToisaalta muutoksen myötä kuntien resursseja voi vapautua muissa toiminnoissa. Nykyisellään ne nuoret jotka edelleen tarvitsevat tukea täytettyään 21 vuotta, ohjautuvat muun muassa kunnan aikuissosiaalityön, mielenterveyspalveluiden tai opiskelijahuollon piiriin. Jos jälkihuollon yläikäraja nousee, työntekijäresursseja säästyy kunnan muista palveluista.\nKotoutumislain (1386/2010) 49 §:n mukaan kunnalle korvataan ilman huoltajaa olevan alaikäisen sijoittamisesta perheryhmäkotiin tai muuhun asuinyksikköön sekä perhehoidosta, asumisen tukipalveluista ja muista lastensuojelun palveluihin rinnastettavista toimenpiteistä kunnalle aiheutuneet kustannukset siihen saakka, kunnes nuori täyttää 21 vuotta. Pykälän mukaan korvaamisen edellytyksenä on lisäksi, että siitä on erikseen sovittu elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ja kunnan kesken. Kustannukset korvataan enintään kymmeneltä vuodelta.\nKorvauksia voidaan maksaa siihen asti, kunnes ilman huoltajaa maahan saapunut nuori täyttää 21 vuotta, ja muutoksen jälkeen korvauksia voitaisiin maksaa kunnille siihen saakka, kunnes nuori täyttää 25 vuotta. Korvausta ei kuitenkaan maksettaisi automaattisesti tiettyyn ikävuoteen saakka, vaan todellisen ja todennetun tukitoimien tarpeen perusteella.\nVuonna 2019 kunnat laskuttivat valtiolta 4,4 miljoonaa euroa kotoutumislain mukaisia jälkihuollon kustannuksia. Lisäksi vuonna 2019 tukiasumisyksiköiden osuus oli noin 4,3 miljoonaa euroa ja kustannukset yhteensä noin 8,7 miljoonaa euroa. Kustannuksia ei ole mahdollista arvioida täsmällisesti, sillä joissakin kunnissa jälkihuollon kustannukset on sisällytetty laajempiin ilman huoltajaa tulleiden lasten ja nuorten palveluita koskeviin sopimuksiin. Kunnat voivat myös laskuttaa kustannuksia kaksi vuotta jälkikäteen, joten kaikki yllä mainitut kustannukset eivät välttämättä kohdistu vuoteen 2019.\nJälkihuollon kustannukset vaihtelevat kunnasta toiseen. Sosiaali- ja terveysministeriö on arvioinut lastensuojelulain mukaisen jälkihuollon kustannusten olevan 4 348 euroa nuorelta vuodessa (HE 71/2019 vp).\nIlman huoltajaa tulleiden alaikäisten jälkihuoltoa järjestetään laajemmassa mittakaavassa erityisesti pääkaupunkiseudulla, Pirkanmaalla sekä Oulun seudulla. Palveluntuottajan kustannukset Uudellamaalla vaihtelevat 2 000-6 000 euron välillä nuorelta vuodessa (keskimäärin noin 4 100 euroa). Helsingin kaupungin jälkihuollon piirissä olevien nuorten kustannukset olivat keskimäärin 2 721 euroa nuorelta vuodessa. Pirkanmaalla kustannukset ovat keskimäärin 5 100 euroa nuorelta vuodessa.\nOulussa kaikki asiakkaat ovat kotoutumislain mukaisen jälkihuollon piirissä siihen saakka, kunnes nuoret täyttävät 21 vuotta. Tuen tarve ja kustannukset kuitenkin vähenevät iän myötä. Oulussa 18-19-vuotiaiden asumisen ohjauksen kustannus on 2 500 euroa nuorelta vuodessa, 19-20 vuotiaiden asumisen ohjaus 1700 euroa nuorelta vuodessa ja 20-21 vuotiaiden asumisen ohjaus 850 euroa nuorelta vuodessa. Oulussa on arvioitu, että noin kolmasosa nuorista hyötyisi tuesta sen jälkeen, kun he täyttävät 21 vuotta. Mikäli kotoutumislain mukainen jälkihuolto ei näiden asiakkaiden osalta jatkuisi, tarjottaisiin asiakkaille tukea aikuissosiaalityöstä.\nSuurin jälkihuollon kustannuserä ovat yleensä sosiaalityöntekijöiden ja sosiaaliohjaajien palkkamenot. Palkkakustannusten lisäksi menoja aiheutuu mm. harkinnanvaraisesta tai täydentävästä toimeentulotuesta, palvelujen ostoista sekä tulkkauspalveluista.\nKun nuoren oikeus jälkihuoltoon nousee 21 ikävuodesta 25 ikävuoteen, 20-vuotiaiden jälkihuolto-oikeus jatkuu neljä vuotta. Jälkihuollettavia 18-20-vuotiaita arvioidaan olevan tällä hetkellä 2 000. Ikäjakauman voidaan arvioida olevan melko tasainen siten, että kolmannes jälkihuollettavista on 18-vuotiaita, kolmannes 19-vuotiaita ja kolmannes 20-vuotiaita. Mikäli arvioidaan, että nykyisistä jälkihuollettavista kolmannes eli noin 650 nuorta täyttäisi 21 vuotta ja heidän jälkihuollon palvelunsa jatkuisivat nykyisellään, lisäkustannus olisi ensimmäisenä vuonna enimmillään noin 2,6 miljoonaa euroa (4 100 euroa x 650 nuorta). Tuen jatkuessa useita ikävuosia ja kustannusten kumuloituessa on seuraavien vuosien kustannusten lisäys enimmillään 5 miljoonaa euroa vuodessa. Jälkihuollon palvelujen tarve ja intensiteetti ja sitä myöten kustannukset kuitenkin vähenevät huomattavasti nuoren iän myötä, joten lisäkustannus on arviolta alle edellä mainitun 5 miljoonan euron.\nKustannuksia voi tulla korvattaviksi vasta muutosten voimaantulon jälkeiseltä ajalta. Edellytyksenä olisi kotoutumislain 49 §:n 2 momentin mukaisesti se, että korvaamisesta on erikseen sovittu elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ja kunnan kesken.\nKun valtaosa vuonna 2015 saapuneista nuorista on ohittanut jälkihuollon tarpeen, tulevat jälkihuollon kustannukset laskemaan sillä oletuksella, että yksin ilman huoltajaa tulleiden määrä pysyy nykyisellä tasolla.\nJälkihuollon nostamisen ansiosta ilman huoltajaa tulleiden nuorten mahdollisuudet kotoutua, kouluttautua sekä työllistyä paranevat merkittävästi. Parempi työllistyminen ja vähäisempi tuen tarve jälkihuollon päätyttyä tuo myös kustannussäästöjä yhteiskunnalle.\nMuutos merkitsee valtion korvaamien jälkihuollon kustannusten nousua, mutta samanaikaisesti kuntien aikuissosiaalityön kustannukset voivat laskea.\nMuutos olisi mahdollista toteuttaa myös niin, että alaikäisenä ilman huoltajaa tulleiden turvapaikkaa hakeneiden ja oleskeluluvan saaneiden lasten tuki järjestettäisiin lastensuojelulain, ei kotoutumislain, nojalla jolloin nuoret olisivat täysi-ikäistyttyään lastensuojelun jälkihuollon piirissä.\nKoska ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten osalta lastensuojelun kriteerit eivät kuitenkaan aina täyty, on tämän ryhmän tuki haluttu järjestää kotoutumislain nojalla. Muutos kotoutumislakiin on siksi välttämätön.\n7 Asian valmistelu ja lausuntopalaute\nValmistelun aikana on kuultu sosiaali- ja terveysministeriötä, KEHA-keskusta ja ELY-keskuksia.\nEsitys oli lausuntokierroksella 9. - 29.4.2020. Kotoutumislain muutosesityksestä annettiin yhteensä 13 lausuntoa. Kaikissa lausunnoissa kannatettiin ehdotusta jälkihuollon ikärajan nostamista. Lausunnoissa katsottiin muutoksen lisäävän ilman huoltajaa maassa olevien nuorten yhdenvertaisuutta suhteessa lastensuojelun asiakkaisiin.\nSosiaali- ja terveysministeriö ja Suomen Kuntaliitto esittivät lausunnoissaan lisätäsmennyksiä kotoutumislain jälkihuoltoa koskeviin pykäliin. Työ- ja elinkeinoministeriö ottaa kantaa näihin täsmennysesityksiin valmistelemassaan kotouttamisen selonteossa, jonka ministeriö antaa eduskunnalle vuoden 2020 loppuun mennessä. Selonteossa huomioidaan kokonaisvaltaisemmin ilman huoltajaa tulleiden lasten ja nuorten palvelut ja niiden kehittämistarpeet. Kotoutumislaki uudistetaan selonteon käsittelyn pohjalta.\nAsia on käsitelty kunnallistalouden ja -hallinnon neuvottelukunnassa 14.4.2020.\nEsitys liittyy vuoden 2020 neljänteen lisätalousarvioesitykseen. Ehdotus liittyy määrärahamomentin 32.50.30 Valtion korvaukset kotouttamisesta (arviomääräraha) päätösosaan. Muutoksen arvioitu kustannus on 2,6 miljoonaa euroa vuonna 2021 ja 5 miljoonaa euroa vuosina 2022-2024.\nEhdotus on merkityksellinen perustuslain 6 §:ssä säädetyn perusoikeuden, yhdenvertaisuuden, kannalta. Kuten edellä jaksossa 1 on kuvattu, voimassa oleva sääntely lähtee lastensuojelulain osalta jälkihuollon 25 vuoden yläikärajasta, kun taas kotoutumisen edistämisestä annetussa laissa säädetään nykyisellään 21 vuoden yläikärajasta. Ehdotetulla lakimuutoksella on tarkoitus asettaa toisiinsa nähden vastaavan kaltaisissa mutta eri lakien soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa olevat nuoret yhdenvertaiseen asemaan toisiinsa nähden. Tämän arvioidaan olevan perustuslaissa turvatun ihmisten yhdenvertaisuuden kannalta aiheellista.\nLaki kotoutumisen edistämisestä annetun lain 27 ja 49 §:n muuttamisesta\nmuutetaan kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010) 27 § ja 49 §:n 1 momentti seuraavasti:\n1) ilman huoltajaa olevan alaikäisen sijoittamisesta 28 §:n mukaiseen perheryhmäkotiin tai muuhun asuinyksikköön sekä perhehoidosta, asumisen tukipalveluista ja muista lastensuojelun palveluihin rinnastettavista toimenpiteistä kunnalle aiheutuneet kustannukset siihen saakka, kunnes nuori täyttää 25 vuotta;\nESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖPERUSTELUT1 Asian tausta2 Nykytila ja sen arviointi3 Tavoitteet4 Ehdotukset4.1 Ilman huoltajaa maassa asuvien lasten ja nuorten tuen yläikäraja4.2 Korvaus erityiskustannuksista5 Esityksen vaikutukset5.1 Vaikutukset lapsiin ja nuoriin5.2 Vaikutukset viranomaistoimintaan5.3 Taloudelliset vaikutukset6 Muut toteuttamisvaihtoehdot7 Asian valmistelu ja lausuntopalaute8 Voimaantulo9 Suhde talousarvioesitykseen10 Suhde perustuslakiin ja säätämisjärjestysLaki kotoutumisen edistämisestä annetun lain 27 ja 49 §:n muuttamisesta27 § - Ilman huoltajaa maassa asuvien lasten ja nuorten tuki49 § - Korvaus erityiskustannuksista


Nordean sijoituskatsauksessa analysoitiin ”rokottamattomien vangitsemista” ja ”valekoronapotilaita” – pankki aloittaa sisäisen selvityksen - Talous | HS.fi\nNordean sijoituskatsauksessa analysoitiin ”rokottamattomien vangitsemista” ja ”valekoronapotilaita” – pankki aloittaa sisäisen selvityksen\nNordean mukaan valuuttastrategien asiakaskatsaus ei edusta pankin virallista kantaa.\nNordea kertoi Suomen-pankin Twitter-tilillään, että ”analyysissa esitetyt näkemykset eivät edusta Nordean virallista kantaa”. Pankki Kuva: Chris Helgren / Reuters\nNordea-pankki kertoo aloittavansa sisäisen selvityksen valuuttastrategiensa sijoituskatsauksesta, jossa kritisoitiin lennokkaasti koronarajoituksia ja -rokotteita.\nNordean päävaluuttastrategi Martin Enlund ja päästrategi Andreas Steno Larsen neuvoivat sunnuntaina julkaistussa viikkokatsauksessa pankin asiakkaita, kuinka heidän kannattaisi käydä valuuttakauppaa nyt, kun ”eristäjät” johtavat jälleen koronapolitiikkaa Euroopassa.\nStrategit kirjoittavat, että koronapolitiikka Euroopassa tähtäsi vielä hetki sitten tartuntakäyrän madaltamiseen, mutta nyt se on kehittynyt ”rokottamattomien vangitsemiseen”.\n”Eristäjät ovat juhlineet viimeisen viikon aikana, ja ’paperit, kiitos -järjestelmiä’ on otettu käyttöön useissa maissa rokotuskattavuuden nostamiseksi”, Enlund ja Larsen kirjoittavat.\nKatsauksen mukaan Itävalta ei ole ainoastaan ”vanginnut rokottamattomat, (joskin toistaiseksi koteihinsa) vaan ottanut myös käyttöön maanlaajuisen rokotuskäskyn”.\n”Rokote on nähtävästi niin hyvä, että ihmiset täytyy pakottaa ottamaan se”, katsauksessa kirjoitetaan.\nRajoitusten lisäksi katsauksessa kirjoitetaan myös rokotteista seuraavasti: ”Vaikka moni yhä uskoo, että rokotteet estävät tartuntoja, ne eivät selvästi näin tee”. Tätä strategit perustelevat Yhdysvaltin Vermontin osavaltion tartuntaluvuilla.\nValuuttastrategit myös kehuvat ”erinomaisiksi” Israelin tilastotietoja, joiden mukaan maan vihreä passi -järjestelmä on tehoton tartuntojen leviämisen estämisessä, ja joiden mukaan lisärokote lisää suojausta enintään 60 prosentilla verrattuna rokottamattomiin.\nIsraelin ja Gibraltarin tautitilastojen perusteella kirjoittajat tulkitsevat, että lisärokoteannos näyttäisi johtavan tautitapausten kasvuun.\nStrategit myös neuvovat sijoittajia tulkitsemaan varovaisesti virallisia koronatilastoja. Strategien mukaan muun muassa sairaalatilastoihin ei voi täysin luottaa, koska ”valekoronapotilaita” voi olla 20–33 prosenttia tapauksista.\nNordea poisti katsauksen julkisilta verkkosivuiltaan keskiviikkona tiettävästi sen jälkeen, kun kansanedustaja Mikko Kärnä (kesk) twiittasi siitä. Ei ole tiedossa, onko katsaus vielä pankin asiakkaiden käytettävissä.\nNordea kertoi suomalaisella Twitter-tilillään vastauksessaan Kärnän twiittiin, että ”analyysissa esitetyt näkemykset eivät edusta Nordean virallista kantaa”.\nPankki kertoo noudattavansa viranomaisten koronarajoitus- ja rokotesuosituksia.\n”Analyysi on valitettavasi viestinnällisesti epäonnistunut, ja olemme aloittaneet sisäisen selvityksen sen sisällöstä”, Nordea viestii.


London Zoo - Mia Karoliina\nBy Mia - 17.51\nTänään oli tiedossa puisto piknikkiä Primrose Hillillä sillä mittari kohosi päivällä 22 asteeseen! Miten en ookkaan aijemmin käynnyt tuolla Primrose Hillillä?! Kivan näköinen paikka ja upeat maisemat. Siellä sitten hetki istuttiin, kunnes saatiin loistava idea mennä vieressä olevaan eläintarhaan! Okei, kummallakaan ei ollut hajua, että vieressä tosiaan sijaitsee eläintarha. Mutta pienellä googlailulla selvisi, että siinä se tosiaan on :-D\nSiellä kuluikin mukavasti pari tuntia söpöjä ja vähemmän söpöjä eläimiä ihaillen. Oonkin halunnut tuolla eläintarhassa käydä ja nyt tuli seki sitten tehtyä. Viime (ja ainoasta) eläintarha reissusta taitaakin olla jo joku 10 vuotta?\nKahden viikon loma alkaa nyt!!


U S V A 1/ 2 0 1 2\nLataa numero pdf-muodossa (1,1 Mt, 50 sivua) täältä.\nJ.S. Meresmaan Puhtaan lumen aikaan on kaunis ja surumielinen kuvaus iäkkäästä miehestä ja menneisyydestä, joka ei jätä rauhaan. Christine Thorelin Sydänmetsä tuo lukijan silmien eteen satumaisen, vaarallisen metsän, joka tarjoaa ehkä tilaisuuden korjata huutava vääryys – tai johtaa vain kuolemaan. Tuomas Salorannan novellissa Joku sytytti kynttilän on keskiössä talo, johon kertoja palaa. Rakennuksen uumeniin kätkeytyy kohtalokas tarina ja elämänkohtaloita. Samoin Marika Riikosen Ryöstäjät kiertyy miljööltään talon ympärille, ja on monessa suhteessa sisartarina Salorannan novellin kanssa. Vanhat rakennukset ovatkin usein hyvin kummitusmaisia ja salaperäisiä.\nNumeron päättävä Katri Alatalon Ei poikasi ole kuollut on koskettava kauhusävyjäkin saava fantasianovelli kokonaisesta kyläyhteisöstä, joka joutuu muutoksen kouriin - vain koska ei pysty kohtaamaan kuolemaa.


Voimaantuminen – Wikipedia\nVoimaantuminen (valtaistuminen, empowerment) tarkoitti alun perin alistetussa asemassa olevien ihmisryhmien itsetunnon, rohkeuden, yhteiskunnallisen aktiivisuuden ja vaikutusvallan lisääntymistä. Voimaantumisessa alistettu ihmisryhmä nousee ajamaan itse omaa asiaansa. Voimaantumisen prosessiin liittyy usein ulkoapäin annettujen, usein vieraiksi ja negatiivisiksi koettujen määritelmien korvaamista neutraalimmilla tai positiivisemmilla. Voimaantumisesta on puhuttu esimerkiksi etnisten vähemmistöjen, naisten, sukupuolivähemmistöjen ja vammaisten kohdalla.\nMyöhemmin termiä voimaantuminen on käytetty myös synonyymina ihmisen sisäiselle voimantunteelle, jolloin sana ei viittaa enää millään tavoin alistetussa yhteiskunnallisessa asemassa olevien ihmisryhmien tilanteeseen. Esimerkiksi Juha Siitonen käytti voimaantumis-termiä tällä tavoin grounded theory -menetelmällä toteuttamassaan luokanopettajaksi opiskelevien ammatillista kasvua koskevassa kasvatustieteiden väitöskirjassaan Voimaantumisessa korostuu Siitosen mukaan oma sisäinen vahvistuminen ja se, että ihminen kokee olevansa sisäisesti vahva sekä tasapainossa itsensä ja ympäristönsä kanssa. Voimaantumisen seurauksena hän kykenee asettamaan ja saavuttamaan päämääriä, tuntee oman elämänsä olevan hallinnassa sekä itsetuntonsa parantuneen. Lisäksi hänen toiveikkuutensa tulevaisuutta kohtaan kasvaa. Voimaantuminen voidaan määritellä yksilön valintojen ja sosiaalisen ympäristön väliseksi ihannetilaksi.\nVoimaantuminen on henkilökohtainen prosessi, joka on yhteydessä yksilön omaan haluun ja päämäärien asettamiseen, omiin mahdollisuuksiin luottamiseen sekä näkemykseen itsestään ja tehokkuudestaan. (Siitonen 117.) Siihen liittyy vahva vastuullisuus omasta kehittymisestä sekä halu ja kyky toimia tavalla, jonka itse tietää ja katsoo oikeaksi. Tärkeää voimaantumisessa on muilta saatu kannustava palaute ja reflektiota tukeva vuorovaikutuksellisuus. Lisäksi edellytyksenä ovat luottamus ja kunnioitus, tuki, osallistuminen ja sitoutuminen. Voimaantumisen käsite tuli suosituksi 1980-luvun puolivälissä ihmisten hyvinvointia edistävien hankkeiden kautta. 1990-luvulla sen käyttö lisääntyi huomattavasti myös kasvatustieteen tutkijoiden keskuudessa.\nVoimaantuminen on yhteydessä yksilön hyvinvointiin. Hyvinvoinnin taas ajatellaan olevan yhteydessä ryhmän muiden jäsenten voimaantumisen ja hyvinvoinnin kokemiseen. Jossain tietyssä ympäristössä voimaantuminen voi olla todennäköisempää kuin toisessa. Toimintaympäristön olosuhteet kuten esimerkiksi valinnanvapaus, ilmapiiri, arvostus tai turvallisuus voivat olla enemmän tukevia ja näin merkityksellisempiä tämän prosessin kannalta. Voimaantumisen ominaisuudet ilmenevät eri ihmisillä erilaisena käyttäytymisenä ja taitoina. Koska ihmiset ovat erilaisia, he kykenevät eri tavoin hyödyntämään niitä sosiaalisia kenttiä, joissa he toimivat. Tämän takia voimaantumisprosessi on eri ihmisillä erilainen myös samassa kontekstissa.\nVoimavarakeskeistä muutostyötä voivat tehdä esimerkiksi sosiaalityöntekijät. Siihen sovellettavat periaatteet ovat asiakkaan vahvistumista tukevien puitteiden luominen, asiakkaan sosiaalisten suhteiden ja yhteenkuuluvuuden tunteen lisääminen, itseparantuminen, yhteistyössä lisääntyvä voima (synergia), antautuminen keskusteluun (dialogi) ja asiakkaaseen uskominen. Voimaantumisella on tärkeä asema muun muassa liike-elämän organisaatioissa, koulutusorganisaatioissa, työyhteisöjen kehitämishankkeissa, kansalaisten oikeuksia ja aktiivisuutta sekä etnisten vähemmistöjen itsemääräämisoikeuden laajentamista ajavissa liikkeissä.\nRostila, I: Tavoitelähtöinen sosiaalityö: Voimavarakeskeisen ongelmanratkaisun perusteet. Jyväskylän yliopisto, 2001.\nRäsänen, T: Voimaantumisen oikeus ja välttämättömyys. Lahti: Julkiviestintä Oy: Suomen työvalmennusakatemia, 2002.\nSaleeby, D: The strenghts perspective in social work practice. New York: Longman, 1992.\nSiitonen, J: Voimaantumisteorian perusteiden hahmottelua (pdf) Oulun yliopisto. Viitattu 08.12.2008.\nVirtuaalinen voimaantuminen ammattikasvatuksen oppimisympäristössä sivistys.net. Viitattu 08.12.2008. [vanhentunut linkki]\n↑ Järvikoski, Aila & Härkäpää, Kristiina & Pättikangas, Mervi (1999) Vammaisen henkilön valtaistuminen – palvelujärjestelmän avulla vai ilman sitä? Teoksessa Susanna Nouko- Juvonen (toim.) Pyörätuolitango: näkökulmia vammaisuuteen. Helsinki: Edita, 103 – 126.\n↑ JUHA SIITONEN: VOIMAANTUMISTEORIAN PERUSTEIDEN HAHMOTTELUA. Oulun opettajankoulutuslaitos. 1999. sivu 60. http://herkules.oulu.fi/isbn951425340X/isbn951425340X.pdf\n↑ Siitonen, J: Voimaantumisteorian perusteiden hahmottelua (pdf) (s.88) Oulun yliopisto. Viitattu 08.12.2008.\n↑ * Rostila, I: Tavoitelähtöinen sosiaalityö: Voimavarakeskeisen ongelmanratkaisun perusteet, s. 41. Jyväskylän yliopisto, 2001.\n↑ Siitonen, J: Voimaantumisteorian perusteiden hahmottelua (pdf) (s.87-88) Oulun yliopisto. Viitattu 08.12.2008.\n↑ Räsänen, T: Voimaantumisen oikeus ja välttämättömyys, s. 18. Lahti: Julkiviestintä Oy: Suomen työvalmennusakatemia, 2002.\n↑ Siitonen, J: Voimaantumisteorian perusteiden hahmottelua (pdf) (s.181) Oulun yliopisto. Viitattu 08.12.2008.\n↑ Siitonen, J: Voimaantumisteorian perusteiden hahmottelua (pdf) (s.93) Oulun yliopisto. Viitattu 08.12.2008.\n↑ Heikkilä, J & Heikkilä, K: Voimaantuminen työyhteisön haasteena, s. 30-31. Porvoo: WSOY, 2005.\n↑ Saleeby, D: The strenghts perspective in social work practice. New York: Longman, 1992.\n↑ Räsänen, T: Voimaantumisen oikeus ja välttämättömyys, s. 19. Lahti: Julkiviestintä Oy: Suomen työvalmennusakatemia, 2002.\nOulun yliopisto: Voimaantuminen\nVerneri.net: Voimaantuminen on sisäinen prosessi\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Voimaantuminen&oldid=15997858”\nSivua on viimeksi muutettu 10. lokakuuta 2016 kello 21.50.


27. syyskuuta 2017 klo 12.30\nSinun pitäisi olla ylpeä ikääntymisprosessin jokaisesta vaiheesta, mutta ehkä et halua, että meikkisi ilmaisevat sinun DOB: n nähdäksesi maailman. Mitään väärää! Sen sijaan, että yritätte kääntyä takaisin aikaisempaan 80-luvun siniseen luomiväriin (joka todennäköisesti tekee sinusta vielä vanhemman, btw), käänny kauneuden ulkonäköön, jolla on hienovaraisia nuorekkaita ominaisuuksia.\nUskokaa tai älkää, jotain yhtä helppoa kuin täyttämällä kulmakarvat tai lisäämällä terveelliseen ja luonnolliseen huuhteluun, voi kestää vuosia pois kasvoistasi. Pidä vierityksiä muutaman makeup-ulkonäön suhteen, kuten on osoitettu kuuluisimmista julkkiksista, kuten Gwyneth Paltrow ja Viola Davis, jotka pitävät kaikki pyytävät ID: täsi.\nVIDEO: 5 kalliimmista kasvohoidoista\nCelebrity meikkitaiteilija ja kulmakarvojen pro Kelley Baker ehdottaa pehmeän vaaleanpunaisen tai persikan värinpuhumisen soveltamista poskien omenaan, jotta kasvojasi näyttäisivät täydellisemmäksi, mutta varoittaa soveltamisesta hyvin kevyellä kädellä. Vähemmän on varmasti enemmän!\nEpäröivätkö korostustyökalu? Älä ole! Elizabeth Banksin säteilemisen kanavointi saattaa olla avain ottaa vuosia pois kasvoistasi. “Yksi suosikkini kauneuden salaisuuksista on käyttää koroketta poskipuissa ja temppeleissä antamaan sinulle nuorekkaan ulkonäön”, toteaa Baker. “Käytän sitä henkilökohtaisesti, koska minulla on auringonpilkkuja, jotka tekevät niistä välittömästi katoavan ja antavat minulle ihanaa, raikasta kasvotusta.”\nKyllä, voit kääntää 90-luvun. Nuorempi katsominen voi olla yhtä helppoa kuin kulmakarvojen täyttäminen. “Luonnollinen selkä pehmentää ominaisuuksia ja kestää vuosia kasvosi”, kertoo Baker. “Yksi temppu täyteläisempiin ja luonnollisimpiin otskoin on pitää yläsäiliö pitkät ja whispy-hiukset. Haluan hieroa hiukset ylös ja asettaa sen kirkkaalla otsan geelillä, joka antaa erittäin puhtaan ja tuoreen ilmeen.” Sofia Vergara on äärimmäinen kulmakarvojen inspiraatio.\nEi täyteaineita? Pro-temppu: Kirkas huulikiilto voi antaa enemmän täydellisiä ja joustavia huulet, sanoo Baker. Hän ehdottaa, että pehmeämpi väri, à la Gwyneth Paltrow kuvassa yllä, jotta huulet näyttäisivät enemmän pullea.\nKutsuvat kaikki lash extensions addiktit! Pidennetyt ripset ovat yksi ajattomimmista kauneuden ulkoasuista. Baker rakastaa laajennuksia, koska hän sanoo, että hän on aina kirkkaat silmät ja valmis päiväksi, mutta voit myös valita pidennettävän ja volumisoitavan ripsiväripinnan tai vain valepyyhkäisen nauhan, joka näyttää samanlaiselta kuin Kerry Washingtonin.\n3 Koko selaus\n5 Pitkät ripset\n« See the Stars on the 2015 InStyle Awards Red Carpet » La Volgazza del compleanno di 13 volt Sarah Hyland ve en çok satanlar


05.05.2019 | Ieyama\n05.05.2019 Jul 9, 2020 15:10:39 GMT 2\nPost by Klaanijohtaja on Jul 9, 2020 15:10:39 GMT 2\nSito on vielä ilman johtajaansa ja vastaavaa pelaajaa. Haku jää nyt auki niin pitkäksi aikaa, että sopiva hakija löytyy. Siihen saakka klaania hoitaa Ylläpito (Klaanijohtaja).\nMuistin virkistämiseksi haussa pätevät säännöt:\nLue klaanista vastaamisesta täältä.\n» Poikkeukselisesti hakuun saa osallistua myös ne, jotka eivät ole vielä pelaajina foorumilla.\n» Hakemukset lähetetään Ylläpito-tunnukselle tai roolipelin sähköpostiin ieyamarpg@gmail.com\n» Vastaavaa ei arvota vaan Ylläpitäjä tekee päätöksensä ja on yhteydessä hakijoihin haun jälkeen.\n» Haku ei myöskään ole nopeuskilpailu.\n» Hakemukseen liitetään johtohahmon tiedot. Mikäli hahmo on jo foorumilla, linkki tietoihin riittää. Hahmo luodaan hahmoluontiin nojaavilla säännöillä ja erillisenä muistutuksena Ylläpito muistuttaa, ettei johtajakaan ole täydellinen ja johtajaksi luodut hahmot erottaa kyllä muista hahmoista. Hahmo kannattaakin luoda niin, että sen voisi tuoda peliin ennen tai jälkeen haun ilman radikaaleja muutoksia, vaikkei se johtajaksi pääsisikään.\n» Johtajaksi aiottua hahmoa voi halutessaan perustella (miksi ja minkä takia sopisi asemaan).\n» Hahmon lisäksi itse hakija kertoo itsestään ainakin seuraavat asiat: kukat olet, pelikokemus ja minkä takia juuri Sinä sopisit vastaamaan klaanista. Kerro myös onko Sinulla aikaisempaa kokemusta esim. hahmohyväksynnästä.\n» Minkä takia klaani ja siitä vastaaminen kiinnostaa Sinua?\n» Minkälaisia suunnitelmia Sinulla on klaania kohden? Suunnitelmien ei tarvitse olla loppuun vietyjä vaan pohdintakin riittää.\n» Miten hahmosi nousisi johtopaikalle? Tätä voidaan suunnitella Ylläpitäjän kanssa tarkemmin, kun haku on ohi, tulokset julkistettu ja on aika pistää tietoja kuntoon.\n» Vieras! Mikäli haet johtoasemaa, olet myös käytännössä velvollinen liittymään foorumille tuloksesta riippumatta. Ylläpito ei halua vastaavaksi pyrkyriä, joka haluaa aseman aseman takia vaan intoa peliin on löydyttävä.\n» Tästä alkaen Sitossa on kaksi vastaavaa, joista toinen on Hauruat Selene-hahmollaan. Selenelle on etsinnässä puoliso, jonka on tarkoitus jakaa johtoasema Selenen kanssa. Hahmon pelaajasta tulisi Siton toinen klaanivastaava, jonka ei tarvitsisi hoitaa kaikkea yksin.\n» Yhteisvastaavuus toivottavasti rohkaisee myös ujostelevia hakemaan\nLast Edit: Jul 9, 2020 15:15:51 GMT 2 by Klaanijohtaja