Valmentaja 1/2013 by YTY ry - issuu\n1 • 2013Urheilija on keskiössä\nJuha Flinck on\nSuomen Valmentajat ry:n\nvalmentajiinsaUrheilussa\tvoi\tottaa\triskejä,\tterveydessä\tei.\tSiksi\tDiacor.\n•\tUrheiluvammat\t•\tSairaudet\nParasta osaamista urheilijoille ja liikunnan harrastajille\nHuippu-urheilijat\tovat\tsaaneet\tsairaalastamme\tavun\tjo\tvuosikymmenien\tajan.\tTämä\ttakaa\thyvät\thoitotulokset\tmyös\tkuntoilijoille.\tFysioterapeuteiltamme\tsaat\ttukea\turheiluvammojen\tjälkeiseen\thoitoon\tja\tkuntouttamiseen,\tja\tkohta\tolet\ttaas\tradalla.KYSY SEURA- JA\nesko.heikkinen@diacor.fiVaraa aika urheilulääkärille numerosta 09 775 0800 tai netistä www.diacor.fi.Diacorin\tomistaa\tHelsingin\tDiakonissalaitoksen\tsäätiö.\tDiacorin\tmaksamilla\tosingoilla\tse\ttuottaa\thyvinvointia\tja\trakentaa\toikeudenmukaisempaa\tyhteiskuntaa.Pääkirjoitus1/2013 • 19. vuosikerta\nPuh. (09) 3481 3142\nPuh. +358 43 211 3388\nPuh. 050 322 1945\nNumero\tIlmestyy\tAineisto\tTeema:\n1/2013\t14.2.\t22.1.\tHuippu-urheilu\n2/2013\t25.4.\t4.4.\tRyhmä, joukkue\nja yksilö3/2013\t20.6.\t30.5.\tValmentajan\n4/2013\t26.9.\t5.9.\tLääketieteellinen\n5/2013\t12.12.\t21.11.\tLasten ja nuorten\nPuh. 040 708 7989\nPuhelin (014) 375 2022\nForssa Print OyISSN\n•\tSuomen Olympiakomitea\n•\tSuomen Paralympiakomitea\n•\tKilpa- ja Huippu-urheilun\n•\tValo ry sekä valmennuskeskukset:\nKuortane, Pajulahti, Vierumäki\nValmentaja on myös Suomen Ammattivalmentajat SAVAL ry:n virallinen tiedotuslehti.ValmentajuusV almentajuus sanana saa tekstinkäsittelyohjelmassa edelleen punaisen viivan alleen. Tätä sanaa ei siis olisi olemassa suomenkielessä.\nSanalta puuttuu määritelmä. Eräs kollegani on verrannut sanaa\nopinnäytetyössään sanaan ”opettajuus”, joka siis on olemassa.\nOpettajuudessa on opettajan työkaluna koko persoona. Sama pätee varmasti\nmyös valmentajuuteen. Molemmissa tehtävissä kasvatuksellinen vastuu nousee korkealle valmentajan tai opettajan persoonaa arvosteltaessa. Valmentajan\npolulle ajautuva tai tietoisesti siirtyvä henkilö tuskin osaa edes aavistaa tehtävänsä kautta aukeavaa vastuuta.\nViime päivinä on lööpeissä ja uutisissa ollut jälleen esillä tapauksia, joissa tämä\nkasvatuksellinen vastuu on päässyt unohtumaan niin rehtorilta kuin valmentajaltakin! Palkkaustilanteessa voi vaatia rikosrekisteriä ennalta ehkäisevänä\ntoimenpiteenä, mutta miten toimia vapaaehtoistoimijan ollessa kyseessä? Itse\nuskon, että arvostamalla valmentajan työtä, palkallista tai vapaaehtoista, pystymme vaikuttamaan myös valmentajien vastuuajatteluun. Valveutunut ympäristö tekee luottamuksen väärinkäytön entistä vaikeammaksi. Vapaaehtoisuus ei\npäästä valmentajaa vastuusta. Valmentajien työn alla oleva oma eettinen ohjeistus on saatava kattamaan vapaaehtoiset valmentajat.\nValmentajan toimintaympäristö on useimmiten seura. Suomen Valmentajat ry\nhaluaa päästä konkreettisempaan yhteistyöhön seurakentän kanssa ruohonjuuritason valmentajien tavoittamiseksi. Mitä tiiviimpi yhteisöllisyys saadaan\nseuran eri osapuolten välille syntymään, sitä paremmin voimme ajaa kaikkien etua seurassa: valmentajan, urheilijoiden, joukkueen johtajien ja muiden vapaaehtoistekijöiden etua. Yhteisöjäsenyys on ollut Suomen Valmentajien säännöissä alusta alkaen, mutta emme ole sitä tähän mennessä vielä hyödyntäneet. Nyt on yhteisöllisyyden kehittämisen vuosi 2013!Kristiina DanskanenLehden vastuu ilmoitusten poisjäämisestä\ntai julkaisemisessa sattuneesta virheestä\nrajoittuu ilmoituksesta maksetun määrän\nMahdolliset huomautukset on tehtävä\nkahdeksan (8) päivän kuluessa lehden\nilmestymisestä.1 • 2013 31618361 • 2013\n6S i S Ä l lYS l u e T T e l O\n6 Tutkimus kertoo: Valmentajiin\n10 Olympiakomitean huippuurheiluyksikkö aloitti toimintansa\n13 Kolumni: Marko Malvela\n14 Olympiakomitean palsta:\n16 Henrik Dettmann on koripallon\n18 Tutkittua tietoa: Nuorten\n23 Kuntoutuksen suunnittelu on\n26 Vuokatti urheiluakatemia esittäytyy263228 SAVAL jäsensivut\n32 Lumilautailijoita kaverikoutsataan\n34 Puheenjohtajan palsta\n36 Juha Flinck on Suomen\nValmentajat ry:n vuoden valmentaja\n38 Amerikan valmennuskeskukset\n40 Terve Urheilija -seminaari puhui\ninfektioista, allergiasta ja astmasta\n42 Squashvalmentajille kansainvälistä\n44 Suomen Valmentajat ja ADT\n45 Kehityspäällikön palsta\n46 Jäsenedut41 • 2013KIRJA ILmESTYY KEVÄÄLLÄ2013.LIHASKUNTOHARJOITTELU\nJA VENYTTELY Frèdèric Delavier\nKirjassa\tkäsitellään\tihmiskehon\tlihaksiston\tja\tluuston\ntoimintaa\tsekä\tkoostumusta\tupeina\tja\thavainnollisina\ntoiminnallisen\tanatomian\tnelivärikuvina.\tYli 2 miljoona\nmaailmaa!Kirja\tkäy\tläpi\tlähes\t150\tlihaskuntoharjoitetta\tja\t20\nvenytysliikettä\tkäsivarsille,\thartioille,\trinnalle,\tselälle,\njaloille,\tpakaroille\tja\tvatsalle.\tJokaisen\tliikkeen\tosalta\tkäydään\tläpi\tpääsuorittajalihakset\nsekä\tavustavat\tlihakset\tja\tkehon\talueittain\tmyös\nluuston\tanatomia.\tKirja\tkäy\tläpi\toikeat\tsuoritustekniikat\tja\nvaroittaa\tvaikeimpien\tliikkeiden\tosalta\tvirhetekniikoista\nsekä\tniihin\tliittyvistä\tvammoista.\nYli\t600\tupeaa\ttoiminnallisen\tanatomian\tnelivärikuvaa\ntekevät\tkirjasta\tluettavuudeltaan\tselkeän\tja\thavainnollisen.ISBN-978-951-9147-67-3\tKirja\tsopii\tkaikille\tomasta\tkehosta\tja\tsen\tkunnon\nhoitamisesta\tkiinnostuneille\tsekä\tliikunta-\tja\tkuntoutusalan\tammattilaisille\tja\topiskelijoille\tupeaksi\toppi-\tja\noheismateriaaliksi.Lihaskuntoharjoittelu ja venyttely-kirja on\nerinomainen työkalu kaikille liikunta-alan\nammattilaisille, jotka tekevät ohjaus- ja\nvalmennustyötä kuntoilijoiden tai kilpaurheilijoiden parissa.\nKirja antaa monipuolisen tiedon lihaskuntoharjoittelusta, venyttelystä ja kehon\ntoiminnasta eri harjoitusliikkeissä. Kirja on\nerittäin havainnollinen ja soveltuu myös\nhyvin jokaiselle omasta lihaskunnostaan\n. PAINOSKirjan liitetekstit selkeine kuvineen avaavat\nlihaskuntoharjoittelulle ja venyttelylle uuden\nulottuvuuden perustuen ihmisen anatomiaan\nja fysiologiaan.•\t48\tlisäsivua\n•\t12\tuutta\tlihaskuntoharjoitus\tliikettä\n•\t20\tuutta\tvenytysliikettä\n•\tlisää\ttietoa\toikeista\tsuoritus\ttekniikoista,\tvirhetekniikoista\nja\tvammojen\tennaltaehkäisystäVK-Kustannus Oy\nPaasikivenkatu 2 a\n15110 LAHTILoistava\tkirja\t-\tSuosittelen\tlämpimästi!\nSuomen Valmentajat ryTilauspalvelu\nPuh. (03) 468 9100\nFax (03) 468 9123Kirjan hinta on 49 e\nwww.vk-kustannus.comMaksaa voit kätevästi kertamaksulla tai\n20 € kuukaudessa korottomasti\nToimitus ilman posti- ja lähetyskuluja.Valmentajille kiitosta\ntuoreessa tutkimuk61 • 2013sessa\nkäsitykset omien valmentajien\nammattitaidosta ovat varsin hyvät.\nperäti 70 % urheilijoista arvioi\nvalmentajien tiedot, tekniset\nvalmennustaidot ja ihmissuhdetaidot\nkorkeiksi tai erittäin korkeiksi.\nteksti Henry JärvinenSkuvat sari niskanen ja Mila Kajasuomi on mukana yhteensä\n14 maan joukossa tutkimuksessa, jossa vertaillaan maiden\nhuippu-urheilujärjestelmien toimivuutta. Tutkimuksen aineisto\non kerätty vuoden 2011 aikana\nja kansainvälisiä vertailutuloksia\non odotettavissa vuoden 2013 loppupuolella,1 • 20137raha ja valmennus avaintekijät\nVastauksissa korostuivat huippu-urheilun\ntaloudellisen tuen ja valmennuksen kehittämisen merkitykset. Nämä koettiin vastaajien joukossa keskeisiksi huippu-urheilun menestystekijöiksi. Kansainvälinen\nvertailu osoittaa, että huippu-urheilun\nsaama taloudellinen tuki on Suomessa\npientä. Kyselyn tyly viesti niin urheilijoilta, valmentajilta kuin lajiliittojohtajilta\non se, että nykyinen taloudellinen tuki ei\nmahdollista huippu-urheilun kehittymistä\nuralla ja uran jälkeenPilari 8.\nKv. + kans. kilpailutoiminta\nvalmennuksen kehittäminenProsessitPilari 9.\nLahjakkuuksien identifiointi &\nHarjoitteluolosuhteeturheilijan polkuHuippu-urheilun arvostus:\nmedia & sponsorointilajiliitotmutta kyselytutkimus suomalaisen huippuurheilujärjestelmän tehokkuudesta valmistui vastikään.\nKansainvälinen tutkimus pyrkii selvittämään miksi toiset maat menestyvät\nhuippu-urheilussa paremmin kuin toiset\nja kuinka eri järjestelmiä voidaan verrata\nniin, että parhaat huippu-urheilukäytännöt saataisiin esiin.\nKyselytutkimus kartoitti suomalaisten\nhuippu-urheilijoiden, heidän valmentajiensa ja huippu-urheilujohtajien näkemyksiä yhdeksästä osa-alueesta, jotka on\ntunnistettu oleellisiksi tekijöiksi tehokkaan\nhuippu-urheilujärjestelmän rakentamisessa (kuvio 1).Pilari 3.\nTaloudellinen tukiPanostusPilari 2.Urheiluohjelmien rakenne ja organisointi:\nintegroitu ohjelmapolitiikkakuvio 1. yhdeksän urheilun ohjelmapolitiikan pilaria, jotka vaikuttavat huippuurheilumenestykseen. (muokattu lähteestä De Bosscher et al. 2006)75 % huippu-urheilijoista\nkertoo käyttävänsä myös\nomaa rahaa urheilusta\naiheutuviin kustannuksiin.Kyselyn käsittelemät osa-alueet olivat\ntaloudellinen tuki, urheiluohjelmien\nrakenne ja organisointi, urheiluun osallistuminen, lahjakkuuksien identifiointi ja\nkehittäminen, urheilijan tukipalvelut\nuralla ja uran jälkeen, harjoitteluolosuhteet, valmennus- ja valmennuksen kehittäminen, kansallinen ja kansainvälinen kilpailutoiminta ja tieteellinen tutkimus.\nNäistä merkityksellisemmiksi kohosivat taloudellinen tuki sekä valmennus ja\nvalmennuksen kehittäminen. Samalla ne\nolivat osa-alueet, jotka vastaajien mukaan\nkaipaavat eniten parannusta Suomessa.\nKyselyyn vastanneista huippu-urheilijoista vain 40 % kertoi saamansa taloudellisen tuen mahdollistavan kokoaikaisena\nhuippu-urheilijana toimimiseen. 75 %\nhuippu-urheilijoista kertoo käyttävänsä\nmyös omaa rahaa urheilusta aiheutuviin\nHuippu-urheilujohtajat olivat liki yksimielisiä siitä, että huippu-urheilun julkinen rahoitus ei mahdollista lajiliittojen\nhuippu-urheilutoiminnan kehittämistä.Valmennuksen tasoon ollaan\nsaa suomalaisilta huippuurheilijoilta kiitosta.81 • 2013Sen sijaan valmennuksen taso näyttäisi\nsuomalaisessa huippu-urheilussa olevan\nhyvällä mallilla. Urheilijoista peräti 70 %\narvioi valmentajien tiedot, tekniset valmennustaidot ja ihmissuhdetaidot korkeiksi tai erittäin korkeiksi.\nTämä tulos koskee siis jo huipulla olevia urheilijoita ja heidän valmentajiaan.\nOngelmia suomalaisessa järjestelmässä\nkyselyn perusteella on lahjakkuuksientunnistamisessa ja kehittämisessä. Urheilujohtajat pitävät pääsääntöisesti suomalaista mallia tässä suhteessa heikompana\nkuin muissa maissa. Varsinkin lahjakkuuksien tunnistamisessa on johdon mielestä\nparannettavaa. Valtaosassa lajiliittoja lahjakkuuksien tunnistaminen ei perustu tieteelliselle tiedolle, eikä tunnistamiseen\nliittyvää tietoa systemaattisesti kerätä.\nValmentajien koulutukseen on viime\nvuosina kiinnitetty erityistä huomiota ja se\nnäkyy myös tässä tutkimuksessa. Valmentajat kokivat pääsääntöisesti omat kehittymismahdollisuutensa hyvinä valmentajan\ntyössään, isoimmat ongelmat kohdattiin\nvalmentajan työn arvostuksessa.\nYhtä mieltä oltiin siitä, että lahjakkuuden tunnistamis- ja kehittämisvaiheessa\noleville urheilijoille ei löydy riittävästi\nammattitaitoisia valmentajia. Kyselyyn\nosallistuneista 17 lajiliitosta peräti 13:ssa\noltiin sitä mieltä, että urheilijan polun lapsuus- ja valintavaiheessa ei ole riittävästi\nvalmentajia lahjakkaille nuorille urheilijoille. Osaavien valmentajien löytäminen\nkoetaan lajiliitoissa isoimmaksi ongelmaksi lahjakkuuksien tunnistamisessa ja\nyhdessä taloudellisen tuen\nkanssa muodostavat tärkeimmät\nkyselyn mukaan.Valmentajilla toiveita\nViestintä on kaikissa organisaatioissa tärkeää ja mitä suuremmasta ryhmästä ja\nmitä enemmän hajallaan viestinnän kohteet toisistaan ovat, sitä merkittäävmmäksi\nviestinnän suunnittelu ja toteutus muodostuvat. Tässä kyselyssä haluttiin vastauksia myös siihen, kuinka suomalaisessa\nurheilussa eri toimijat saavat mielestään\nEnemmistö kyselyyn vastanneista valmentajista on saanut tietoa antidopingista\n(90 % vastaajista saanut tietoa), urheilijoiden valintakriteereistä edustustehtäviin\n(86 %) ja urheilun toimintapoliittisista\npäätöksistä ja muutoksista (63 %).Kyselyn tyly viesti niin\nkuin lajiliittojohtajilta on se,\nettä nykyinen taloudellinen\ntuki ei mahdollista huippuurheilun kehittymistä\nNoin puolet valmentajista ilmoitti tiedonvälityksen kohdistuneen myös harjoittelumenetelmien kehitykseen, tieteellisen\ntutkimuksen kehitysaskeliin ja oman lajin\nValmentajat kokivat kommunikoinnin\nolevan parhaalla tasolla oman urheiluseu-ran, lajiliiton ja olympiakomitean kanssa.\nSen sijaan enemmistö vastaajista arvioi\nkommunikaation Opetus- ja kulttuuriministeriön ja SLU:N (nykyisin Valo ry)\nKeskeinen viesti oli, että valmentajat\nkokevat, ettei heillä ole riittäviä vaikutusmahdollisuuksia kansallisen huippuurheilun toimintapolitiikan kehittämiseen\nja arviointiin. Lisäksi lähes 80 % valmentajista oli sitä mieltä, että päättäjät eivät\nriittävässä määrin konsultoi valmentajia\nheidän tarpeistaan.Tärkeiksi koetut seikat\nKyselyn moni osa-alue jäi edellä mainittujen tärkeimmiksi huippu-urheilumenestyksen tekijöiksi tunnistettujen tekijöiden varjoon.\nTieteellinen tutkimus, kansallinen ja\nkansainvälinen kilpailutoiminta, urheilijan tukipalvelut, urheilukulttuuri ja\nurheiluohjelmien rakenne koettiin\nvähemmän merkityksellisiksi huippuurheilumenestyksen mahdollistajina.\nTässä kyselytutkimuksessa saatiin siis\nsuomalaisilta huippu-urheilijoilta, valmentajilta ja urheilujohtajilta näkemyksiä\nhuippu-urheiluilmapiiristä. Vasta kansainvälisen tutkimuksen valmistuttua voidaan\ntehdä kansainvälisiä vertailuja ja johtopää-töksiä siitä missä suomalainen huippuurheilu tutkituissa alueissa kulkee.Heiltä kysyttiin\nSPLISS tulee sanoista Sports Policy Factors\nLeading to International Sporting Success.\nKansallinen kysely lähetettiin olympialajien urheilijoille, jotka on sijoitettu lajinsa\n16 parhaan joukkoon maailmassa tai 12\nparhaan joukkoon Euroopassa. Myös suoraa taloudellista tukea aikuisten kansainvälisissä kilpailuissa menestymistä varten\nsaavat urheilijat, jotka eivät täyttäneet em.\nkriteerejä kuuluivat tutkimuksen piiriin.\nSen sijaan vammaisurheilijat eivät ole\nmukana tutkimuksessa. Suomessa kysely\nlähetettiin 170 huippu-urheilijalle. Vastauksia saatiin 78 (46 %).\nValmentajista kysely lähetettiin edellä\nmainittujen urheilijoiden henkilökohtaisille valmentajille, nuorten olympiavalmentajille ja joukkuelajeissa maajoukkuevalmentajille. Kysely lähetettiin yhteensä\n126 valmentajalle, joista 71 (56 %) vastasi. Lajiliitoista vastausta pyydettiin\nhuippu-urheilusta vastaavalta johtajalta.\n35:sta lajiliiton huippu-urheilujohtajasta\n17 (49 %) vastasi. ●\nlue koko kansallinen tutkimus täältä:\n2012_kar_spliss_ii_sel21_11949.pdf1 • 20139Suomalaisen huippu-urheilun\nrakenteiden on tulevaisuudessa\npalveltava entistäkin paremmin\nurheilijan tarpeita.Olympiakomitean huippuurheiluyksikön toiminnassa\nurheilija on keskiössä\nKolme strategista ohjelmaa uuden toimintatavan työkaluina\nTeksti\tMika NoronenSKuvat\tSuomen Olympiakomiteauomalaisen huippu-urheilun kehittämisestä vastaa\njatkossa Suomen Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikkö yhdessä huippuurheiluverkoston kanssa.\nVuoden 2013 alussa käynnistynyt Huippu-urheiluyksikkö johtaa ja\nkoordinoi huippu-urheiluverkoston toimintaa mukaan lukien vammaishuippuurheilu ja vastaa yhdessä lajiliittojen\nkanssa pitkän aikavälin huippu-urheilumenestyksestä. Lisäksi se vastaa talous-,\nosaamis-, ja olosuhderesurssien ohjaamisesta verkoston käyttöön ja vahvistaa yhteistyöhön ohjaavan toimintatavan\n10 1 • 2013Mika KojonkoskiHuippu-urheiluyksikköä johtavan\nMika Kojonkosken mukaan työkaluna huippu-urheilun uuden toimintatavan toteuttamisessa kolme strategista ohjelmaa: Huippuvaiheen ohjelma, Osaamisohjelma ja Urheiluakatemiaohjelma.\nNiiden avulla vahvistetaan koko urheilijan polkua. Ohjelmat vastaavat omien verkostojensa johtamisesta ja yhteistyön kehittämisestä. Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikkö toimii mahdollisimman lähellä\nurheilijan arkea. Lajit, urheilijat ja valmentajat saavat tuekseen lajiryhmävastaavia sekä kehittyvän asiantuntijajoukon.\nNäin urheilija huomioidaan kokonaisvaltaisesti. Muutoksen avain on lisääntyvä kanssakäyminen, joka johtaa jatkuvaan osaamisen kasvuun. Yksikkö toimii\nmoottorina, mutta vain yhdessä tekemällävoimme kehittää huippu-urheiluverkoston yhteistyötä ja sitä kautta koko suomalaista huippu-urheilukulttuuria ja osaamisen ja yhteisöllisyyden kasvua, Kojonkoski sanoo.Huippu-urheilun uusi toimintatapa: Rakenteista ihmiseen\nHuippu-urheiluyksikön toiminnan johtava ajatus on asettaa urheilija keskiöön.\nKojonkosken mukaan tämän uuden toimintatavan tulee ulottua kaikkialle, suomalaisen urheilun rakenteista ja resursseista aina seuraihmisten toimintaan\nSuomalaisen huippu-urheilujärjestelmän ja rakenteiden on tuettava ihmiskeskeistä ajattelua ja toimintaa – ei päinvastoin. ”Urheilija keskiössä” on ajattelumalli, jossa kaikkia toimijoita Urheilijan\npolulla haastetaan päivittäin tarkastelemaan oman toimintansa vaikuttavuutta\nurheilijan ja valmentajan arkeen, Kojonkoski linjaa.\nKojonkosken mukaan huippu-urheiluyksikön kolme ohjelmaa on rakennettu\nsiten, että ne muodostavat kattavan kokonaisuuden urheilijan polulle. Lapsuudesta\nhuipulle kulkeva urheilija on siis keskiössä koko urheilijan polkunsa ajan.Huippuvaiheen ohjelma lisää\nyhteistyötä, osaamista ja palvelutarjontaa\nHuippuvaiheen ohjelman tavoitteena\non parantaa suomalaisen huippu-urheilun välitöntä menestystä yhdessä lajien\nja huippu-urheilijoiden kanssa, sekä pitkällä tähtäimellä vahvistaa huippu-urheilukulttuuria. Ohjelma kokoaa, kehittää ja\njakaa uudella tavalla huipputason osaamista ja talousresursseja huipulla olevien\nurheilijoiden valmentautumisen tueksi.\nSamalla ohjelmassa rakennetaan lajien jaja vastaa yhdessä Kimmo Mustosen kanssa\nmm. Huippu-urheiluyksikön jakamien\nvuoden 2013 valmennustukien valmistelusta.\nHuippu-urheiluyksikön osa-aikaisena vastuulääkärinä on aloittanut Harri\nHakkarainen, jonka tehtävänä on kehittää terveydenhuoltojärjestelmää entistä\ntehokkaammaksi, urheilijoita ja kenttätyötä palvelevaksi sekä huippuasiantuntemukseen perustuvaksi tukijärjestelmäksi.\n– Olympiakomiteassa on tehty pitkäjänteistä työtä suomalaisten huippuurheilijoiden terveydenhuoltojärjestelmän kehittämiseksi, ja tätä työtä tullaan\njatkamaan edelleen nyt uudella kokoon-”Suomalaisen huippu-urheilu-järjestelmän ja rakenteiden on\ntuettava ihmiskeskeistä ajattelua ja toimintaa – ei päinvastoin.”\nasiantuntijaverkostojen välistä johdettua\nyhteistyötä suomalaisen huippu-urheilun tieto-taidon kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi.\nHuippuvaiheen ohjelman päävastuu\non Mika Kojonkoskella. Lajiryhmävastaavina ovat aloittaneet Olli-Pekka Kärkkäinen, Mika Lehtimäki, Pasi Sarkkinen ja\nKimmo Yli-Jaskari. Lisäksi Kimmo Mustonen, Asko Härkönen ja Kojonkoski\nosallistuvat lajiryhmätyöskentelyyn. Joukkuepalloilulajien osalta lajiryhmätoimintaa valmistellaan parhaillaan yhdessä\nlajien kanssa ja siitä kerrotaan myöhemmin. Lisäksi Leena Paavolainen toimii\nhuippuvaiheen ohjelman asiantuntijanapanolla. Lähitulevaisuuden tärkeimpiä\nhaasteitamme ja tehtäviämme ovat lääketieteellisen huippuosaamisen jalkauttaminen lähemmäksi kenttätyötä, ennaltaehkäisevän terveydenhuollon korostaminen, huippu-urheilijan vakuutusturvan\nrakentaminen lähelle suomalaista työterveyshuollon kaltaista vakuuttamista,\nja entistä nopeampi sekä tehokkaampi\nhuippuosaajan tavoittaminen vamman\ntai sairauden sattuessa.\nHakkaraisen työn tukena on laaja-alaisen osaamis- ja terveyspalveluverkoston\nohella lääketieteen asiantuntijatyöryhmä,\njonka puheenjohtajana toimii Heikki\nTikkanen. Työryhmän tavoitteena onmm. vahvistaa liikuntalääketieteen keskusten roolia urheilijan terveydenhuollon konseptin kehittämisessä ja sen jakamisessa.\nHuippu-urheiluyksikkö tekee myös\nmerkittävää yhteistyötä kuuden valtakunnallisen valmennuskeskuksen kanssa.\nKeskukset ovat Eerikkilä, Kuortane, Pajulahti, Rovaniemi, Vierumäki ja Vuokatti.\nHuippu-urheiluyksikkö johtaa ja koordinoi valtakunnallisten valmennuskeskusten keskinäistä yhteistyötä, roolitusta,\nosaamisen ja olosuhteiden kehittämistä ja\nlajiyhteistyötä. Valmennuskeskukset osallistuvat yhteistyölajiensa valmennuksen\nja koulutuksen toteuttamiseen ja kehittämiseen. Tavoitteena on strateginen kumppanuus. Jokaisella valmennuskeskuksella\ntulee lisäksi olemaan erityinen valtakunnallinen osaamisen kehittämistehtävä ja\nvalmennuskeskusten osaaminen ja asiantuntemus on urheilijoiden ja lajien käytössä yhdessä sovittavalla tavalla.Osaamisohjelmasta laatua\nOsaamisohjelman tärkeimpänä tavoitteena on varmistaa paras ja viimeisin\ntieto, osaaminen ja tuki urheilijoille,\nvalmentajille, lajeille ja muille huippuurheilutoimijoille. Tämä mahdollistetaan\nrakentamalla huippu-urheilun osaamisverkostoa, jonka toimijoiden yhteistyö,\nasiantuntemus ja urheilun ymmärtämys\nOsana uutta toimintatapaa Kilpa- ja\nhuippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU\n1 • 2013 11on ottanut vastuulleen huippu-urheiluyksikön osaamisohjelman toteutumisen johtaja Jukka Viitasalon johdolla.\nKIHUn asiantuntijoiden lisäksi osaamisohjelmassa työskentelevät Leena Paavolainen osaamisverkostoa rakentavana asiantuntijana ja Kirsi Hämäläinen valmennusosaamisen ja koulutuksen kehittämisen\nasiantuntijana. Urheilija-, laji- ja lajiryhmäkohtaisten asiantuntijaverkostojen toimintaa koordinoidaan lajiryhmävastaavien toimesta.”Lähitulevaisuuden\nja tehtäviämme ovat\nlääketieteellisen huippuosaamisen jalkauttaminen\nlähemmäksi kenttätyötä.”Huippu-urheiluyksikön tiimi 1.1.2013\nHuippu-urheiluyksikön johtaja.................................Mika Kojonkoski\nHuippu-urheiluyksikön asiantuntija........................Leena Paavolainen\nParalympiakomitea valmennuspäällikkö...............Kimmo Mustonen\nAssistentti....................................................................Ella Jyrkinen (31.3.2013 asti)\nVastaava lääkäri..........................................................Harri Hakkarainen\nUrheiluakatemiaohjelman johtaja...........................Markus Kalmari\nUrasuunnittelun asiantuntija....................................Jari Savolainen\nParalympiakomitea kehittämispäällikkö................Katja Saarinen\nPeter Brüll............................................................... 050 530 6052\nPirjo Puskala............................................................ 040 530 5566\nOsaamisohjelman johtaja.........................................Jukka Viitasalo\nValmentajakoulutuksen asiantuntija.......................Kirsi Hämäläinen\nKIHUn asiantuntijat löydät osoitteesta:....................www.kihu.fiLajiryhmävastaavat:KIHUn asiantuntijuutta tullaan kanavoimaan nykyistä enemmän urheiluvalmennuksen käytännön kenttätyöhön, ja\ntutkimus- ja kehitystoimintaa toteuttamaan yhdessä osaamisverkoston kanssa\nurheilijan polulta nousevien tarpeiden\npohjalta. Uusista vastuistamme osaamisverkostojen ja yhteistyön rakentaminen\nsuomalaisen huippu-urheilun tueksi, valmennusosaamisen kehittäminen ja valmentajakoulutuksen kansallinen koordinointi, sekä huippu-urheilun seuranta- ja\narviointijärjestelmien kehittäminen tulevat olemaan lähivuosien keskeisiä tehtäviä, Jukka Viitasalo linjaa.\nViitasalon mukaan Suomessa on paljon huippuosaamista ja jatkossa on tärkeää saada sitä entistä vahvemmin myös\nhuippu-urheilun tueksi. Huomioimalla\nkoko urheilijan polun, voidaan Suomessa\nolla kansainvälisesti edelläkävijöitä tutkimus- ja kehittämistoiminnan saralla.\nKaikkea ei tietenkään tarvitse tutkia\nitse, joten seuraamme myös tiiviisti muiden tekemää kansainvälistä tutkimusta ja\npyrimme tuomaan uutta ja viimeisintä\ntietoa maailmalta suomalaisen huippuurheiluvalmennuksen tueksi, Viitasalo\nsanoo.Urheiluakatemia on huippuurheilun kehittyvä alueverkosto\nUrheiluakatemiaohjelma vastaa koko\nUrheilijan polun laatua vahvistavan akatemiaverkoston kehittämisestä. Urheiluakatemiaverkosto on huippu-urheilun alueellinen verkosto ja koko Urheilijan polun perustukiratkaisu, joka toimii\nkehittyvänä osaamisen ja olosuhteiden\nmahdollistajana Urheilijan polun kaikissa\nvaiheissa. Tärkeimpänä tavoitteena urhei12 1 • 2013Olli-Pekka Kärkkäinen, kestävyyslaji\n(ampumahiihto – hiihto – melonta – pyöräily – soutu – suunnistus - uinti\n– yleisurheilu: kestävyysjuoksu ja kävely)\nMika Lehtimäki, nopeus / teholajit\n(pikaluistelu – taitoluistelu – voimistelu – yleisurheilu: heitot hypyt,\nottelut, pikajuoksut ja kelaus)\nPasi Sarkkinen, kamppailulajit\n(judo – karate – miekkailu – nyrkkeily – paini – painonnosto – taekwondo)\nKimmo Yli-Jaskari, tarkkuuslajit\n(ammunta – curling – golf – jousiammunta – keilailu)\n(alppilajit – freestyle – lumilautailu – pöytätennis – ratsastus –\nMika Kojonkoski, taito / teho / voima\n(mäkihyppy – purjehdus – yhdistetty)\n(beachvolley – squash – sulkapallo – tennis)\nJoukkuepalloilulajien lajiryhmän järjestelyt ovat edelleen valmisteluvaiheessa yhdessä lajien kanssa ja asiasta tiedotetaan myöhemmin,\nvastuuhenkilö Mika Kojonkoski.Lajiryhmävastaavien toimenkuvat\n•\tvastaavat yhdessä lajiliittojen kanssa lajiryhmänsä huippu-urheilutuloksesta\nja edistävät tehokkaan valmennuksen toteutumista lajiryhmänsä lajeissa\n•\tedistävät lajien välistä yhteistyötä\n•\ttoimivat kiinteässä yhteistyössä muiden lajiryhmävastaavien ja huippu\turheiluyksikön muun henkilökunnan kanssa (huomioiden kaikki ohjelmat)\n•\ttoimivat omien lajiensa verkostojohtajana ja vastaavat\nhuippu-urheilukulttuurin kehittämisestä Urheilijan polulla\n•\tkehittävät lajiensa valmennuksen tukijärjestelmää, jossa lajin työtä\nvahvistetaan talous-, osaamis- ja olosuhderesurssien keinoin\n•\tvalmistelevat urheilija-apurahaesitykset\n•\tseuraavat ja analysoivat lajiryhmänsä lajien valmennuksen etenemistä,\ntukevat lajien valmennuksen johtajien ja valmentajien työtä, sekä johtavat\nasiantuntijatyötä lajiryhmässäänluakatemioissa on mahdollistaa urheilun\nja opiskelun joustava yhdistäminen, antaa\nurheilijoille osaavaa ja määrällisesti riittävää valmennusta sekä valmennuksen\nasiantuntijapalveluita toimivissa ja hyvin\nsaatavilla olevissa olosuhteissa. Toimintatapa on osaamista lisäävä ja yhteistyöhön\nohjaava. Urheilijan ja valmentajan polulle\nurheiluakatemiaverkosto tarjoaa monitasoisen kehittymisalustan.\ntoimii markus Kalmari. Ohjelmassa työskentelevät myös Asko Härkönen, Katja\nSaarinen ja Jari Savolainen. Ohjelma\ntekee tiivistä yhteistyötä kaikkien huippuurheiluyksikön ohjelmien ja asiantuntijaverkoston kanssa.\nMarkus Kalmari kertoo jo ensimmäisen konkreettisen ohjelmatyökalun valmistuneen:\nUrheiluakatemioille on laadittu\nohjeisto, joka ohjaa akatemioiden kehittämistä seuraavat vuodet. Ohjeistoa ovat\nolleet laatimassa myös lajiliitot ja sen\nyhtenä keskeisenä tavoitteena on tiivistää lajiliittojen ja urheiluakatemioiden\nKalmari kiittelee myös Valtion asennetta Urheiluakatemiatoimintaa kohtaan.\nOpetus- ja kulttuuriministeriö tukee\nvuonna 2013 paikallisesti toimivien\nurheiluakatemioiden toimintaa 800 000\neurolla. Avustus korvaa aiemman, Suomen Olympiakomitealle edelleen jaettavaksi annetun 260 000 euron tuen. Määrärahalla Opetus- ja kulttuuriministeriö\nosaltaan tukee Huippu-urheiluyksikön\nja avustuksen suuruus kertoo valtionhallinnon vahvasta uskosta akatemiaohjelmaan huippu-urheilumenestyksen tärkeänä perustana, Kalmari sanoo.\nSamalla Kalmari painottaa seuratyön\nmerkitystä koko suomalaisen urheilujärjestelmän kivijalkana.\nSeurojen tekemä työ on kaiken toiminnan peruselementti. Urheiluakatemiaohjelman keskeinen tarkoitus on tarjota paikallistason seuratoimintaa entistä\nparempia ja myös uudenlaisia palveluita ja\nvaikuttamiskanavia, jotta seurat eivät jäisi\nyksin arjen haasteidensa kanssa.\nKokonaisuudessaan Huippu-urheiluyksikön toiminnan alkumetrit ovat olleet\nvauhdikasta lentoa. Mika Kojonkoski\nmuistuttaa, että vauhdin huumassa on\npidettävä ajatukset kirkkaina ja annettava\nIlo, innostus ja intohimo olivat\nhuippu-urheilun muutosryhmän työssä\nvoimavaroja, jotka haluan jalkauttaa myös\nkaikkeen suomalaiseen huippu-urheilutoimintaan. Vain vahvalla yhteistyöllä\nyllämme tavoitteeseemme, parhaaksi Pohjoismaaksi 2020, Kojonkoski summaa. ●Kolumni\nTASAPAINOINEN, jatkuvasti kehittyvä valmennusohjelma sisältää (ainakin) neljä\nperuselementtiä. Nämä elementit ovat vision, kontrollin, kehittymisen sekä kuulumisen elementit.\nKun valmennusohjelmasta on tunnistettavissa toiminnan visioita, unelmia ja\nsellaista ”suurempaa kuvaa”, on tuloskin pikku hiljaa kääntyvä tätä visiota kohti.\nOmalta valmennusuraltani löydän kausia, jolloin visio ja tavoitteet ovat olleet\nvahvasti läsnä. Ja näin jälkikäteen tarkasteltuna voi todeta, että noina kausina tulokseen joko päästiin, tai missattiin sitten piirun verran.\nEsimerkiksi vuonna 2002 Jere Hård voitti maanosamestaruuden ylivoimaiseen\nnäytöstyylin. Tuolla kaudella koko tekeminen kilpailuja ja harjoittelua myöten tähtäsi tuota kilpailua varten. Koko kausi oli kuin kirjailijan luomisprosessi, jossa kilpailuhetkellä vain painettiin ”print”- nappulaa valmiin kirjan tulostamiseksi. Visio\neli siis jo jokaisena harjoituspäivänä.\nKONTROLLIN elementillä tarkoitan sitä, että tunnemme olevamme oman laivamme ruorissa. Voimme päättää mihin laivan ohjaamme. Tiedämme, miten laiva\nkäyttäytyy. Arvaamista ja epäröintiä on mahdollisimman vähän. Jokaisen muotivillityksen perässä ei lennetä.\nAikaisemmin kontrolloin valmennusta perinteisesti kausisuunnitelman kautta.\nHyvä suunnitelma takasi sen, että pystyin nukkumaan yöni levollisin mielin. Teimmehän oikeita asioita oikeaan aikaan. Kontrollin elementti on edelleen läsnä valmennuksessani samalla voimalla. Nyt ajattelen kontrollia ennemminkin kilpailun\nkautta. Uinti ei ole harjoittelulaji, se on kilpailulaji. Näin ollen jokaisen harjoituksen täytyy realisoitua jollakin linkillä itse kilpailua varten.\nKEHITTYMISEN elementti on tärkeä, mutta paradoksaalinen. Aikuisurheilija ui,\nheittää ja juoksee tuloksensa nuorena aikuisena. Mutta tämän jälkeen hän saattaa\nmennä eteenpäin ominaisuuksissa, mutta ei enää absoluuttisessa tuloksessa.\nMissä kehittyminen silloin mitataan? Amerikkalainen tapa on mielestäni toimiva:\nriittää, kun koettaa parantaa kauden parastaan. Ja jos onnistuu pääkilpailuissa parantamaan sitä paljon, voi tulokseen olla tyytyväinen. Näin kehittyminen ei ole välttämättä negatiivisviritteinen vertailu, jossa verrataan aina siihen parhaaseen tulokseen.\nKUULUMINEN on melkein keskeisin urheiluvalmennuksen elementti. Ainakin\nuinnin kaltaisessa lajissa. Kuulumisella tarkoitan sitä tunnetta, että kuulut johonkin\nporukkaan, lajiin, seuraan tai seutukuntaan. Mitä vahvempi kuuluvuuden tunne,\nsitä vahvempi voi visiokin olla – miksi tämän jutun tekeminen on tärkeää?\nJa loppuun vähän asian vierestä. Olin viikonloppuna puhumassa Urheilijasta\nValmentajaksi – koulutuksessa valmennusfilosofiaa. Sanoin siellä ottavani puheeksi\nja haastavani yksilö- ja joukkuelajiurheilijat yhdistyksissään myöskin valmentajien\nasialle. Näppituntumani työnohjauksessa on, että aika iso osa valmentajakunnasta\ntekee valmennusta liian pirstaleisella toimenkuvalla, liian pitkällä työajalla sekä\nliian pienillä resursseilla.\nSuomen Valmentajat sekä ammatti- ja yhdistyspuolella ajavat etujamme. Mutta\nvahva tuki urheilijoilta olisi myös tervetullutta. Urheilijoiden on saatava hyvää valmennusta. Se on perusoikeutenne. Hyvä valmennus voi toteutua vain, jos valmentaja pystyy toimimaan myös yllä mainitsemieni elementtien suuntaisesti: hän tietää miksi tätä tehdään, hänellä on pystyvyyden ja kontrollin tunnetta omaan työhönsä, hän tuntuu kehittyvänsä koko ajan osana omaa lajiaan. Kun urheilijat pitävät huolta omista oikeuksistaan, uskon niiden olevan samansuuntaisia valmentajien toiveiden kanssa. ●\n1 • 201313asko härkönen\nSuomen OlympiakomiteaVuoden valmentajaUrheiluvuoden 2012 gaala oli upea\ntapahtuma, jossa jaettiin hienolla\ntavalla palkintoja ansioituneille\nurheilijoille ja urheilutoimijoille.\nValinnat aiheuttavat aina luonnollisesti parran pärinää. Tänä vuonna eniten puhuttivat tietysti vuoden urheilijavalinta, mutta myös\nHyvän sytykkeen tämän jutun kirjoittami-Kuva: Ralph Larmannselle antoi menestyneen huippu-urheilijan, hienon ihmisen ja toistaiseksi lyhyen, mutta menestyksekkään uran valmentajana tehneen Sami\nHyypiän valinta vuoden valmentajaksi. Se kirvoitti monissa pöydissä ja käytävillä keskustelun\nvalintaperusteista ja samalla myös pohdinnan\nsiitä, että millainen käsitys urheilutoimittajilla,\n-johtajilla ja suurella yleisöllä on valmentajan\ntyön vaativuudesta ja siitä, kuinka tullaan huippuvalmentajaksi. Muitakin menestyneitä ja\npidemmän uran tehneitä valmentajia olisi ollut\ntarjolla.Valmentajan työn vaativuus\nKuinka vaativaa valmentajan työ oikeastaan on\nja millainen on tie osaavaksi valmentajaksi. Millainen koulutus huippuvalmentajilla yleensä on?\nKuinka pitkäaikainen valmennuskokemus tarvitaan, jotta valmentaja on kyvykäs valmentamaan menestyksekkäästi? Entä pitääkö huippuvalmentajalla olla huippu-urheilijan ura takanaan? Millä itse asiassa mitataan valmentajan\nosaamista? Tuloksilla tietenkin, mutta onko joskus myös niin, että hyvät urheilijat tekevät hyvän\nvalmentajan? On paljon valmentajia, jotka tekevät puutteellisissa olosuhteissa, puutteellisilla\nresursseilla ja ehkä ei aivan huippulahjakkailla\nurheilijoilla hyvää tulosta.\nUrheiluhistoriassa on esimerkkejä monenlaisista poluista huippuvalmentajaksi. Yhteistä\nhuippuvalmentajan työlle on kuitenkin työn vaativuus. Valmentajan tulee vaatia itsellään vähintään yhtä paljon kuin urheilijoiltaan.\nHuipputasolla valmentajien työ sisältää kovia\nmenestysodotuksia. Valmentajalla pitää olla hyvä\nstressinsietokyky. Työn kuormittavuutta lisäävät\niso matkavuorokausien määrä ja epäsäännölliset työajat, jotka ajoittuvat paljon iltoihin ja viikonloppuihin. Joissakin lajeissa huipputason valmentajat voivat saada hyvän korvauksen työstään, mutta potkut työstä voivat tulla ilman sen\nkummempaa varoitusta. Ammattivalmentajien\nkeskipalkka Suomessa on kuitenkin vain noin\n2700 euroa / kuukausi. Harvoilla valmentajilla\npalkka sisältää ilta-, viikonloppu- tai ylityökorvauksia. Joissakin lajeissa voi saada tulosbonusta,\nmutta sekään ei ole kovin yleistä.141 • 2013Huipputasolla valmentajan on syytä varautua\nmyös julkisuuteen, joka on menestyksen hetkellä\nmiellyttävää, mutta toisaalta epäonnistumisten\nkohdatessa hyvinkin rankkaa ja epäasiallista.Osaaminen ja työn arvostus\nTämän päivän paljon käytetty termi on osaaminen. Kuinka tuo osaaminen hankitaan? Suomessa arvostetaan koulutusta lähes kaikilla työelämän aloilla. Toisaalta ilman kokemusta hyväkään koulutuksen kautta hankittu osaaminen ei\ntuota huipputulosta. Tarvitaan sekä kokemusta,\nettä koulutusta. Molempien hankkiminen vaatii\nvalmentajalta hyvää motivaatiota, paljon pitkäjänteisyyttä, kärsivällisyyttä ja toimimista mukavuusalueen ulkopuolella.\nHuippu-urheilun muutostyön myötä urheilija on nostettu vahvasti keskiöön. Hyvä niin. Sen\nlisäksi kaipaisin paljon keskustelua valmentajan\nroolista urheilijan tukena. Valmentajien kouluttautumismahdollisuuksia ja toimintaedellytyksiä pitää edelleen parantaa. Valmentajien työsopimusten tekoa pitää edelleen kehittää niin, että\npalkka, työterveyshuolto, vapaapäivät ja lomat\novat samalla tasolla kuin muissakin perinteissä\nja arvostetuissa ammateissa.\nTavoitteena tulee olla valmentajien ammatin\nnouseminen palkkauksen, toimintaedellytysten\nja arvostuksen suhteen samaan tasoon opettajien ammatin kanssa. Näin erityisesti lasten ja\nnuorten valmennuksen osalta. Huippuvaiheen\nvalmennus lienee selvemmin rinnastettavissa\nyrittäjän työhön, jossa on tulosvastuu kovine\nmenestyspaineineen ja sen myötä myös paremmat korvaukset.\nHyvä osoitus valmentajan työn arvostuksesta\ntuli fiksulta, vuoden urheilijaksi valitulta Tuuli\npetäjä-Sireniltä, kun hän kiitospuheessaan lämpimästi muisti hienoja valmentajiaan, lajivalmentaja Curro manchonia ja fysiikkavalmentaja mika Saarta.Vielä valinnasta\nSami Hyypiä ehdotti itselleen ”Vuoden läpimurtovalmentajan titteliä” ja totesi, että Suomessa\non useita pitkän ja menestyksekkään uran tehneitä valmentajia, jotka olisivat hänen mielestään ansainneet vuoden valmentajatittelin. Valmentajan ammatin arvostamisen kannalta vuoden valmentaja valinnassa pitäisi arvioida paitsi\nkyseisen vuoden saavutuksia, niin myös näyttöjä\nLopuksi täytyy ilolla todeta, että Vuoden\ntaustavoima –palkinto meni mielestäni oikeaan osoitteeseen. leo pusan urheilijat ovat saavuttaneet ainutlaatuista huippu-urheilumenestystä ja toisaalta hän on tehnyt hienoa nuorten\nurheilijoiden kasvatustyötä keihäskoulunsa puitteissa. ●1 • 201315Koripallon\nHenrik Dettmann on perustellusti yksi kansainvälisesti\nmenestyneimmistä suomalaisista joukkuepalloiluvalmentajista,\njos ei menestynein. Koripallon MM-kisojen pronssi Saksan\npäävalmentajana nostaa Dettmannin yhdeksi suurimmista Suomessa.\nTeksti\tJukka Lahtinen\nKuva\tSuomen KoripalloliittoL ähtö Saksaan oli pitkän harkinnan tulos, Dettmann oli jo\npitkään miettinyt lähtevänsä\n– Haaveesta alkoi tulla\ntotta, kun vuoden 1995 EMkisojen jälkeen sain tarjouksen Saksan lii16 1 • 2013tolta. Sopimus tuli valmiiksi vuoden\n1996 aikana, mutta se julkistettiin vasta\nkeväällä 1997. Neuvotteluprosessi itse oli\nhelpohko, koska molemmat halusivat\nSaksan koripallo oli 1997 lähes urheilullisessa selvitystilassa. Maan Euroopan\nranking oli vasta 12:s. Uuden päävalmentajan vastuulla olivat A-maajoukkueen\nvalmennus ja valmennuspäällikön tehtä-vät. Näiden lisäksi hän toimi valmentajakoulutuksen neuvonantajana. Dettmann\nvaati ja sai huippuolosuhteet työlleen ja\nse antoi toimintaedellytykset.\n– Motiivini lähtemiselle Saksaan oli\niso haaste ja uuden oppiminen. Samalla\nse oli irtiottoa Suomesta, jossa valmentajia ei arvostettu mielestäni riittävällä\nSiirtyminen Saksaan tapahtui Henrik\nDettmannin mielestä hyvin. Liitto avusti\nuuden kodin etsinnässä, mutta lopulta\nvalmentaja etsi itse mieleisensä kodin.\nLiitto hoiti kuitenkin muuton kokonaan Suomesta Saksaan. Aluksi paikka oli\nHagen ja myöhemmin Köln.– Minulle jäi hyvin aikaa järjestellä\nlähtöni Suomesta ja liitosta, jossa olin\nollut vuodesta 1992. Saksassa työnantaja\nauttoi käytännön järjestelyissä. Asunto oli\nainoa asia, joka lopulta jäi itseni varaan.Sopeutuminen helppoa\nHenrik Dettmann toteaa, että ensimmäisenä ulkomaalaiset tutustuvat muihin\nulkomaalaisiin, joita Saksan koripallossa\nerityisesti entisestä Jugoslaviasta riitti.\n– Matkapäiviä minulla oli vuodessa\nnoin 150, joten oli helppo tavata ihmisiä työn ohessa ja samalla oma verkosto\nkasvoi luonnollisesti. Kielen oppiminen\nhelpotti tietenkin edelleen asiaa. Kielen oppimiseen meni noin kaksi ja puoli\nvuotta kaiken kaikkiaan. Aluksi puhuin\nenglantia ja muut saksaa. Myöhemmin\nse sitten muuttui lähes kokonaan saksaksi.\nSopeutumista Saksassa helpottivat saksalaisten ystävällisyys ja vieraanvaraisuus.\nHenrik Dettmann toteaakin, että saksalaiset ovat sivistyneitä ja ulkomaalaismyönteisiä sekä osaamista arvostavia. Ainoa\nepäilys valmentajalla kävi mielessä ennen\nensimmäisiä pelejä maajoukkueen kanssa.\n– Mietin kotoa peliin lähtiessäni, että\ntarvitseekohan Suomesta tulleita muuttolaatikoita avatakaan, jos pelit menisivät\nDettmannin mielestä kansalaisuuden\nmerkitys hälvenee huippu-urheilussa tulos ratkaisee.Valmennus ja sen johtaminen\n– Itselläni ei ollut juuri minkäänlaista\nkulttuurishokkia, mutta luulen, että saksalaisilla valmennusfilosofisesti oli. Muuten kulttuuri on hyvin samanlainen kuin\nSaksassa valmennusresurssit olivat\nhyvät ja työrauha taattiin, samoin oma\ntila ja kaikki toimintaedellytykset. Saksassa maajoukkueella ei ollut omaa kotipesää leirityksille, vaan leireily tapahtui\neri puolilla Saksaa.\n– Harjoitusoloista piti joskus taistella,\nmutta aina kuitenkin kaikki tarvittavasaatiin. Maajoukkkueella oli enemmän\nleirejä kuin meillä Suomessa. Leiritystä\nauttoi haastajamaajoukkue. Aluksi pelaajat piti houkutella, mutta ajan kanssa siitä\npäästiin eroon ja kieltäytymisiä ei ollut ja\nsitoutuminen oli korkeaa luokkaa.\n– Harjoittelun laatu oli korkea, koska\npelaaja-aines oli riittävä ja hyvä, hän\nVuonna 2000 joukkueen kehityssuunta näytti alaspäin ja harjoituspelit\nmenivät huonosti. Se aiheutti paineita\npäävalmentajalle ja tekemisen kyseenalaistamista.\nHenrik Dettmann aloitti joukkueen nuorentamisen, jonka seurauksena\ntulokset alkoivat parantua. Nuorentaminen entisestään paransi pelaajien sitoutumista ja joukkue saavuttikin vuoden\n2001 EM-kisoissa välieräpaikan ja pääsi\nvuoden 2002 MM-kisoihin Yhdysvaltoihin. MM-kisoissa joukkue eteni pronssiotteluun, jossa se voitti Uuden-Seelannin. Seurauksena oli Henrik Dettmannin valinta Saksan vuoden koripallovalmentajaksi ja Suomessa vuoden valmentajaksi. Henrikillä oli joukkueessa yksi\nNBA-pelaaja, Dirk Nowitzki, jonka rooli\njoukkueessa oli erittäin tärkeä.\n– Dirkin merkitys oli joukkueelle\nsuuri, mutta mielestäni pelasimme\n2002–2003 parasta peliämme MM-kisojen jälkeen ilman hänen mukanaoloaan.\nJoukkue oli siis hitsautunut vahvaksi ja\nvoittavaksi, vaikka tähti ei aina mukana\n– Johtamistavasta on pakko sanoa,\nettä on parasta olla oma itsensä joka\ntilanteessa. Se tuo parhaan tuloksen ja\nluo luottamusta.Maajoukkueesta seuratasolle\nHenrik Dettmannin maajoukkuevalmennus päättyi vuoteen 2003. Vuodet 20042006 hän valmensi seuratasolla Saksassa,\nensin Bundesliigassa pelannutta Mitteldeutscheria ja myöhemmin BS/Energy\nBraunschweigia. Mitteldeutscher voitti\nvuonna 2004 FIBA EuroCupin. Samaan”Johtamistavasta on pakko\nsanoa, että on parasta olla\noma itsensä joka tilanteessa.\nSe tuo parhaan tuloksen ja\naikaan Dettmann valittiin Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi uudelleen\nVuoden 2010 aikana hän valmensi\nlyhyen ajan Ranskan pääsarjassa JDA\nDijon -joukkuetta. Itse valmennustyön\nlisäksi Henrik Dettmann on toiminut\nvuosia FIBA:n kouluttajana. Häntä rekrytoitiin vuonna 2005 FIBA:n päätoimiseksi\nkouluttajaksi, mutta viime hetkillä Henrik\npäätti olla ottamatta vakanssia, koska hän\n– Kouluttaminen on motivoivaa,\nkoska aina voi oppia itsekin uutta ja\nvedän mielelläni ei-perinteisten teemojen koulutuksia. Nykyisin koulutan\nvähemmän, koska ne järjestetään kesäisin ja oma aikani menee silloin maajoukkueen kanssa.\nHenrik Dettmann suosittelee kaikille valmentajille ulkomaankokemusten\nhankkimista. Hänen mielestää sinne jopa\npitää mennä. Mutta ulkomaille on mentävä ilman ennakkoehtoja ja nöyränä.\n– Ehdoton edellytys on kielitaito.\nKoripallossa pärjää pitkälle englannilla.\nUlkomailla oppii ymmärtämään, että\nmaailmat ja kulttuurit ovat erilaisia. Iso\nSuomessa on pientä maailmalla. Samalla\nnäkee ja oppii sen, mikä on olennaista.\nOppii pelkistämään ja näkemään ison\n– Nuoren valmentajan kannattaa liimautua kokeneen valmentajan viereen\nja imeä osaamista ja kasvaa itse valmentajana. Samalla matkalla oppii arvostamaan inmateriaalisia arvoja, ei pelkästään\nrahaa. Ja kaiken kaikkiaan oppii, miten\nselvitä jokapäiväisestä elämästä. Se antaa\nitseluottamusta. ●1 • 2013 17TUTKITTUA\nNäyttöön perustuvia suosituksia\nNuorten urheilu on kehittynyt\nlapsilähtöisestä, vapaasta ja\nviihtymiseen tähtäävästä leikistä\nja päämäärähakuiseen urheiluspesifien taitojen kehittämiseen.\n181 • 2013teksti Sami Kalaja\nkuvat Jussi Salminen / UimaliittoTämä kehitys saattaa aiheutua yhteiskunnan lisääntyneestä ar vostuksesta\nkohtaan. Menestyvät urheilijat nauttivat paitsi arvostuksesta myös taloudellisista etuuksista.Tämän vuoksi lukuiset urheilevat lapset\nja nuoret pyrkivät eliittitasolle.\nHuipulle tarvittavan harjoittelun määrästä on keskusteltu pitkään. Ericsson ym.\nmäärittelivät musiikin huipputasolle yltämisen edellyttävän 10 000 tuntia harjoittelua kymmenen vuoden aikana. Harjoittelu on todennäköisesti tehokkaampaa,\njos se aloitetaan jo varhain.\nToisaalta eräät tahot uskovat eliittitason olevan saavutettavissa vähäisemmälläkin harjoittelulla ja että intensiivinen harjoittelu on tehokkaampaa myöhäisempinä\nEliittitason nuorten urheilijoiden tarkastelu osoitti vanhempien olevan merkittävin vaikuttaja urheilemisen aloittamiselle, kun taas valmentajat olivat voimakkain vaikuttaja intensiivisen harjoittelun\nVastaavasti 153 yliopistovalmentajalle\ntehty tutkimus osoitti valmentajien olevan suurin vaikuttaja yksittäiseen urheilulajiin erikoistumiselle. Tämä saattaa aiheuttaa katkoksen; vanhempi ohjaa lapsen\nlajin pariin, seurauksena on menestystä\nja valmentaja rohkaisee erikoistuneeseen\nharjoitteluun paremman menestyksen\nsaavuttamiseksi. Vanhempi saattaa arvostaa ja kannustaa lisääntyvään harjoitteluun, eikä tahdo häiritä lapsi-valmentaja\n-suhdetta ja olettaa, että tämä polku on\nmenestymisen kannalta tarpeellinen.Lajiin erikoistumisen\nLajiin erikoistuminen on määritelty\nintensiiviseksi ympärivuotiseksi yhden\nlajin harjoitteluksi ilman muita lajeja.\nTästä määrittelystä on variaatioita.\nOn olemassa näkemyseroja siitä,\nkuinka suurta harjoittelumäärää intensiivinen tarkoittaa ja onko ympärivuotisuus\ntai muiden lajien poisjättäminen välttämätöntä erikoistumisen luokittelulle. On\npuhuttu sen puolesta, että määritelmän\ntulisi sisältää minimiharjoittelumäärä,\nkun toisaalta on esitetty, että erikoistuminen on yksinkertaisesti ympärivuotista\nyhden lajin harjoittelua riippumatta harjoittelun määrästä.\nEricsson ym. esittivät kolme vaihetta\nmatkalla erityisosaajaksi; 1) aloittaminen\nnuorella iällä, 2) erikoistuminen ja osallistumisen lisääminen, ja 3) omistautunut täysipäiväinen sitoutuminen.\nCote ym. luonnehtivat intensiivisen harjoittelun tavoitteeksi suorituksen\nparanemisen (deliberate practise), joka\non vastakohta aktiivisuudesta nauttimiselle (deliberate play). Soberlak ja Cote\nerottivat eliittikiekkoilijoilla seuraavat\nvaiheet kokeileminen (ikävuodet 6 –12),\nerikoistuminen (ikävuodet 13 –15) ja\npanostaminen (ikävuodet 16 eteenpäin).Eliittitason nuorten urheilijoiden osalta valmentajat olivat voimakkain vaikuttaja intensiivisen\nharjoittelun suhteen.Nämä määritelmät eivät huomioi\nurheilijoita, jotka harjoittelevat intensiivisesti ja paljon yhtä lajia koko vuoden, mutta silti kilpailevat muissa lajeissa\nsamanaikaisesti, eivätkä niitä urheilijoita,\njotka harjoittelevat intensiivisesti tietyt\najat vuodesta. Lopputuloksena voidaan\ntodeta, että urheilulajiin erikoistuminen\non syytä määritellä jatkumon avulla.\nMeneillään olevassa tutkimuksessa selvitellään nuorten urheilijoiden (8 –18 v.)\nerikoistumisastetta urheiluun osallistumiskyselyn perusteella. Alustava aineisto\nkertoo, että relevantein kysymys on\novatko urheilijat lopettaneet muita lajeja\nkeskittyäkseen yhteen lajiin. Tämä faktori selitti 38 % varianssista urheiluun\nerikoistumisasteikolla. Seuraavaksi relevantein kysymys oli (selitysaste 32 %),\nettä onko lapsi viettänyt enemmän kuin\nkolme neljäsosaa harjoitteluajastaan\nyhden lajin parissa. Myös ympärivuotisuus ja oman alueen ulkopuolella kilpaileminen olivat hyviä erikoistumisen\nYhdysvalloissa organisoituun urheilutoimintaan osallistuminen kuusivuotiailla ja\nsitä nuoremmilla on lisääntynyt 9 %:sta\n12 %:iin aikavälillä 1997 –2008. Enemmistö (77,7 %) lukiovalmentajista raportoi yhteen lajiin erikoistumistrendin kasvavan. Lisätodiste varhaisen erikoistumisen yleistymisestä on 7–8 -vuotiaiden\nmatkustamista edellyttävien pelisarjojen määrän lisääntyminen sekä nuorten\nolympiaurheilijoiden määrän kasvu.\nYhteen lajiin erikoistuminen näyttää\nlisääntyvät iän myötä. 519 USAn Tennis-liiton junioria käsittänyt tutkimus osoitti,\nettä 70 % pelaajista oli tehnyt päätöksensä erikoistua tennikseen keskimäärin 10,4 vuoden iässä. Erikoistumisaste\nlisääntyi asteittain 14 ikävuoden jälkeen;\n18-vuotiaista 95 % oli erikoistunut tennikseen. Kuitenkin viihtyvyys ja tyytyväisyyslukemat laskivat yli 14-vuotiailla\npelaajilla (p < 0.01).\nTosiasia on se, että vain harvat saavuttavat eliitti- tai ammattilaistason. Alle 1 %\n6 –17 -vuotiaista nuorista urheilijoista\npääsee eliittitasolle koripallossa, jalkapallossa, baseballissa, sofballissa tai amerikkalaisessa jalkapallossa. Aineistot ovat\nsamanlaiset myös Saksassa ja Australiassa.\nOn yleisesti hyväksytty näkökanta, että\nmäärätietoisen harjoittelun määrä korreloi positiivisesti saavutustasoon sekä\nyksilö- että joukkueurheilussa. Keskustelunaihe on, että pitääkö tämän harjoittelun alkaa jo varhaislapsuudessa ja pitääkö\nmuut lajit jättää pois. Näille teorioille on\nvarsin vähän tutkimuksellista tukea.Varhainen vs. myöhäinen\nParhaat muusikot harjoittelivat yksin\n10 000 tuntia, kun heidän vähemmän\nmenestyneet kanssakumppaninsa saivat kasaan vain 7000 tuntia tai vähemmän. Samaan aikaan heidän biologisessa\nja kognitiivisessa kehityksessä oli kriittisiä ajanjaksoja. Muusikot aloittivat harjoittelun noin viiden vuoden iässä. Ne,\njotka aloittivat myöhemmin, eivät saanet kurottua eroa umpeen.\nUrheilun parissa tehty tutkimus ei ole\nosoittanut varhaisen intensiiviharjoittelun\nolevan välttämätöntä eliittitason saavuttamiseksi kaikissa lajeissa (Taulukko 1.)\n1 • 2013 19taulukko 1. evidenssiä eliittitasoon tähtäävän varhaisen erikoistumisen puolesta ja vastaanerikoistuminen\n12 vuoden jälkeenalkuerikoistuminenalkumoniPuolinen\nlaPsuustutkimusurheilulajiurheilijatHume et al rytminen voimistelu 106 eri tasoilta Law et al rytminen voimistelu 6 eliitti 6 subeliitti Helsen et al miesten jalkapallo miesten maahockey 33 kansainvälistä, 39 valtakunnallista, 52 alueellista Hodges & Starkes paini 21 eliitti, 21 seurataso Soberlak & Cote miesten jääkiekko 4 eliitti, Carlson miesten ja naisten tennis 10 eliitti, 10 lähes eliitti Lidor & Lavyan eri lajeja, miehet ja naiset63 eliitti, 78 lähes-eliitti Gullich & Emrich olympialajit 1558 saksalaista urheilijaa olympia- ohjelmasta Moesch et al urheilulajit, joissa mitataan cm,g, s 148 eliitti, 95 lähes-eliitti Baker et al miesten ja naisten maahockey, miesten koripallo,\nnaisten verkkopallo15 eliitti, 13 lähes-eliitti Barynina &\nVaitsekhovskimiesten ja naisten\neliittiuimaritWall & Cote poikien jääkiekko 8 junioriliigan pelaajan vanhemmat (keski-ikä 13,9 v) ja 4 ex junioriliiga\n14,5 v)Näiden tutkimusten aineisto on rajallinen, koska tutkittuja lajeja oli vähän,\notokset olivat pieniä ja tutkimusasetelma\noli retrospektiivinen. Vain harvoissa tutkimuksissa intensiiviharjoittelu oltiin aloitettu ennen 12. ikävuotta. Kahdessa tutkimuksessa osoitettiin, että eliittitason\nurheilijat olivat aloittaneet intensiivisen\nharjoittelun jo varhain; molemmat tutkimukset käsittelivät rytmistä voimistelua.\nVoimistelussa urheilu-uran huippuvaihe\ntoteutuu ennen kehon täydellistä kypsymistä, minkä vuoksi tarvitaan intensiivistä\nharjoittelua jo ennen murrosikää.\nKontrastina edelliselle, muiden lajien\nurheilijoista eliittitason urheilijat aloittivat todennäköisemmin intensiivisen harjoittelun myöhemmin kuin ne urheilijat,\n12 vuotta1 • 2013jotka eivät yltäneet huipulle. Maailmanluokan urheilijat myös aloittivat kilpailemisen myöhemmin, kilpailivat myös\nmuissa lajeissa ja tulivat tyypillisesti valituiksi liittojen ohjelmiin vanhempina\nkuin kansallisen tason urheilijat. Hiljattain\ntehtiin Tanskassa tutkimus, jossa koehenkilöinä oli 148 eliittiurheilijaa ja 95 lähes\neliittiurheilijaa (keski-ikä 24,5 v; yleisurheilu, painonnosto, pyöräily, soutu, uinti,\nhiihto). Eliittiryhmä aloitti intensiiviharjoittelun myöhäisemmällä iällä ja harjoitteli omaa lajiaan vähemmän ennen 15:ttä\nikävuotta lähes eliittiryhmään verrattuna.\n18 vuoden iässä molemmille ryhmille oli\nkertynyt sama määrä harjoittelua, mutta\n21 vuoden iässä eliittiryhmä oli harjoitellut enemmän. Muihin lajeihin osallistu-misessa ei ollut eroja, eikä muihin lajeihin osallistuminen ennustanut menestystä.\nKyseessä olleet lajit edellyttävät suurta\nfyysistä ja aerobista kapasiteettiä ja niissä\non vähemmän teknisiä ja taktisia vaatimuksia kuin palloiluissa tai taitolajeissa\n(voimistelu ja taitoluistelu). Vaikka aerobinen harjoittelu aikaansaakin joitain vasteita lapsuudessa, ovat nämä adaptaatiot\nvähäisempiä kuin adaptaatiot nuoruusiässä.Varhainen vs. myöhäinen\nUseimmissa lajeissa monipuolinen lapsuus johtaa todennäköisesti menestykseen. Kysely 376 naispuoliselle urhei-Nuorten urheilijoiden erikoistuminen\tTutkimuksen johtopäätöksetVoimisteluharjoittelun määrä vaikutta menestykseen. Kaikki voimistelijat harrastivat\nmuitakin lajeja, ei eroja eliitin ja subeliitin välillä. Viihtyminen voimistelussa oli vahva\nEliitti ja subeliitti aloittivat intensiiviharjoittelun samanikäisinä, mutta eliitti harrasti\nmuita lajeja vähemmän ikävuosina 4 –16 ja harjoittelua oli 16-ikävuoteen mennessä\nJalkapalloilijat aloittivat 5 vuotiaana, maahockeypelaajat 9 vuotiaana. Eri tasoisten\nurheilijoiden harjoitusmäärät samat 12 ikävuoteen asti. 12 ikävuoden jälkeen kv tason\npelaajat harjoittelivat kansallisen tason pelaajia enemmän, ja kansallisen tason pelaajat\nenemmän kuin aluetason pelaajat.\nEliittipainijat harjoittelivat seuratason painijoita enemmän 16 ikävuoden jälkeen.\nKoska kaikki aloittivat intensiiviharjoittelun 13,2 vuoden iässä, aikaisen intensiiviharjoittelun vertaaminen ei ollut mahdollista.\nEliittipelaajat lisäsivät harjoittelun intensiteettiä nuoruusiässä ja harrastivat muita\nEliittipelaajat aloittivat intensiiviharjoittelun ja erikoistuivat myöhemmin\n(13 –15 ikävuoden jälkeen) kuin lähes-eliittipelaajat (11 v).\nEliittiurheilijat aloittivat intensiiviharjoittelun 12 ikävuoden jälkeen todennäköisemmin\nkuin lähes-eliittiurheilijat. Eliittiurheilijat olivat harrastaneet useampaa kuin yhtä lajia\nEliittiurheilijat aloittivat intensiiviharjoittelun ja kilpailemisen myöhemmin kuin läheseliitti (11,4 vs 10,2 v ja 13,1 vs 12,0 v). Eliittiurheilijoista useampi osallistui <1 lajiin 11\nvuotiaasta alkaen (64 %) kuin lähes eliitti (50 %).\nEliittiurheilijat aloittivat intensiiviharjoittelun myöhemmin kuin lähes-eliitti.\nLähes-eliitti harjoitteli enemmän ikävuosina 9, 12 ja 15, kun taas 21 ikävuoteen\nmennessä eliitti oli harjoittelut enemmän.\nEliitti harjoitteli enemmän lajispesifiä harjoittelua 12 ikävuodesta eteenpäin.\nMolemmat ryhmät aloittivat intensiiviharjoittelun 12 vuoden iässä, joten varhaisen\nintensiiviharjoittelun vertailu ei ollut mahdollinen. Eliitti harjoitteli useampia lajeja koko\nuransa ajan kuin lähes-eliitti.\tUimarit, jotka erikoistuivat ennen ikävuotta 11, olivat vähemmän aikaa maajoukkueessa\nja lopettivat aikaisemmin kuin myöhään erikoistuneet.\nPudokkaat aloittivat jään ulkopuolisen oheisharjoittelun aikaisemmin (11,75 vs 13,8 v)\nja viettivät enemmän aikaa oheisharjoittelussa (107 vs 68 tuntia vuodessa).\nMolemmat ryhmät harrastivat yhtä paljon muita lajeja (4,75) ikävuosina 6 –13.• = tutkimusnäyttöä hyödyistä, alku = intensiivisen harjoittelun aloittaminen\nlijalle osoitti enemmistön hankkineen\nensikokemuksensa organisoidusta urheilusta muussa kuin omassa lajissaan. Vain\n17% oli aloittanut nykyisessä lajissaan,\nvaltaosa osallistui samanaikaisesti yksilölajeihin (uinti, yleisurheilu, uimahypyt, tennis ja golf).\nHuipputason koripalloilijoilla, verkkopalloilijoilla ja maahockeyn pelaajilla\nhavaittiin, että mitä useammassa lajissa\nurheilija oli ollut mukana kehitysvuosinaan (ikävuodet 0 –12), sitä vähemmän\ntarvittiin lajispesifiä harjoittelua eksperttitason saavuttamiseen heidän omassa\nlajissaan. Tämä selittyy taitojen siirtovaikutuksella lajista toiseen, etenkin osallistumisen alkuvaiheissa. Aikainen monipuolisuus, jota seuraa erikoistuminensaattaa johtaa parempaan viihtymiseen,\nvähempiin loukkaantumisiin ja pitempään lajin parissa pysymiseen sekä on\nyhteydessä menestymismahdollisuuksiin.Muita menestystä tukevia\nKun verrattiin ammattilaistasolle yltäneitä eliittijalkapalloilijoita palloilijoihin,\njotka eivät tälle tasolle yltäneet, havaittiin\nhuipulle päässeiden osallistuneen muita\npelaajia enemmän organisoimattomaan\njalkapallopelailuun ikävuosina 6 –12.\ntai muihin lajeihin osallistumisessa ei\nhavaittu eroja edellä mainittujen ryhmien välillä. Tämä antaa olettaa, että eliitti\nhakeutui strukturoimattoman jalkapallo-pelailun pariin vapaa-ajallaan. Tätä tukee\ndata, jonka mukaan urheilussa viihtyminen ja sisäinen motivaatio ennustavat\nmenestymistä. Menestyneillä tennispelaajilla on usein pitkäaikainen valmennussuhde saman valmentajan kanssa ja\nvähemmän yleisiä vaatimuksia menestymiselle kuin samanikäisillä muilla pelaajilla.\nYhden lajin intensiivisen harjoittelun\nriskeihin kuuluvat haitallinen psyykkinen stressi ja ennenaikainen kilpaurheilusta poisvetäytyminen. Olemassa olevan\ndatan mukaan intensiivinen harjoittelu\nja erikoistuminen saattavat olla itsenäisiä\nNuorten huippu-urheilijoiden riski loukkaantua intensiivisessä harjoittelussa\nIso-Britanniassa oli suhteellisen matala\n(loukkaantumisia < 1 / 1000 harjoittelutuntia) ja vakavia vammoja oli vain muutama. Harjoittelumäärät olivat tavallisesti\nalle 16 tuntia viikossa, mikä on vähemmän kuin intensiivisesti harjoittelevilla\nKymmenen vuoden seuranta osoittaa,\nettä loukkaantumisriski on merkitsevästi\nkorkeampi kansainvälisen tason urheilijoilla (87,5 %) ja kansallisen tason urheilijoilla (64,0 %) kuin paikallisen tason\nurheilijoilla (16,7 %) tai harrastelijoilla\nSuuremmat harjoitusmäärät voivat lisätä loukkaantumisriskiä useissa\nlajeissa. 2721:n high-school –urheilijan joukossa merkittävin riskitekijä loukkaantumisille oli lisääntynyt harjoittelu.\nHarjoittelun määrän ja loukkaantumisriskin välillä vallitsi lineaarinen yhteys,\njossa loukkaantumisriski lisääntyy merkitsevästi, kun harjoitellaan yli 16 tuntia viikossa. Kilpailujen kumuloituminen\nsisältää myös merkittävän riskin; lääketieteellisistä syistä kilpailuista poisjäännit\nlisääntyivät kansallisen tason tennispelaajilla, kun he pelasivat enemmän kuin\nviisi peliä vuodessa nk. supernationalturnauksissa. Niillä pelaajilla, jotka erikoistuivat ainoastaan tennikseen, loukkaantumisriski oli 1,5 -kertainen. Kymmenen vuoden seurantatutkimuksessa\n481 nuorella (9 –14 v.) baseballpelaajalla\nhavaittiin, että niillä syöttäjillä jotka syöttivät yli 100 vuoroparia vuodessa, loukkaantumisriski oli 3,5 -kertainen. Toisissa\ntutkimuksissa on havaittu merkitsevästi\nkohonnut riski joutua olkapää- tai kyynärpääleikkaukseen, mikäli syöttämistä\noli yli kahdeksan kuukautta vuodessa.\nIntensiivisen harjoittelun ja erikoistumisen aiheuttamat loukkaantumisriskit\nsaattavat riippua iästä, tasosta jolla kilpaillaan, kasvunopeudesta ja kehon kypsy1 • 2013 21Nuorten urheilijoiden erikoistuminenUseissa lajeissa on kuitenkin tarkoituksenmukaista myöhästyttää yhteen lajiin keskittynyttä\nintensiiviharjoittelua nuoruusiän loppuun.misen vaiheesta. Korkeampia loukkaantumislukuja löydettiin yli 13-vuotiailta\nurheilijoilta korkeammilla kilpailutasoilla.\nMurrosikäiset voimistelijat ovat erityisen\nloukkaantumisherkkiä nopean pituuskasvun vaiheessa. Murtumien riski on suurinta kasvupyrähdyksen aikaan.Stressi ja urheilun\nVarhainen erikoistuminen saattaa johtaa loppuun palamiseen ja urheilemisen\nlopettamiseen. Aikaisin erikoistuneet\nuimarit olivat lyhyemmän ajan maajoukkueessa ja lopettivat uinnin aikaisemmin\nkuin uimarit, jotka erikoistuivat myöhemmin.\njotka lopettivat pelaamisen, olivat aloittaneet jään ulkopuolisen oheisharjoittelun aikaisemmin ja tekivät oheisharjoittelua enemmän kuin pelaajat, joiden\nRetrospektiivisessä kymmenen vuoden katsauksessa yksi viidestä eliittitason kilpaurheilijasta ilmoitti lopettamisensa syyksi loukkaantumisen. Rytmisessä voimistelussa varhain erikoistuneet\nja enemmän ikävuosien 4 –16 välillä harjoitelleet voimistelijat arvioivat terveytensä heikommaksi ja kokivat vähemmän\n22 1 • 2013viihtymistä. Junioritennispelaajat, jotka\npaloivat loppuun aikaisin, panostivat\nvähemmän harjoitteluunsa ja saivat vanhemmiltaan kritiikkiä ja odotuksia. Eliittitason venäläiset uimarit, jotka lopettivat\nuinnin, kertoivat pääsyiksi lopettamiselle\npsyykkisen väsymisen, yleisen terveydentilan ja vaikean kuormittuneisuuden.Johtopäätökset\nUrheilulajiin erikoistuminen on jossain\nmäärin tarpeen eliittitasolle pääsemiseksi. Useissa lajeissa on kuitenkin tarkoituksenmukaista myöhästyttää yhteen\nlajiin keskittynyttä intensiiviharjoittelua\nnuoruusiän loppuun, että optimoidaan\nmenestyminen samalla kun minimoidaan\nloukkaantumisriski ja psyykkinen stressi.\n1. Yhden lajin intensiivinen\nharjoittelu on tarpeen eliittitasolle\nkehittymisen kannalta. Useimmissa\nlajeissa tämän tehoharjoittelun tulee\nalkaa myöhäisessä nuoruusiässä\n2. Intensiivistä yhden lajin erikois\tharjoittelun alkamista tulisi\nviivästyttää nuoruusiän loppuun,\njotta pienennetään loukkaantumis\triskiä ja haitallista psyykkistä stressiä.Pohdinta\nSuomalainen urheilujärjestelmä rakentuu urheiluseurojen varaan. Nykyaikana\nyhä useammat seurat ovat erikoisseuroja,\njotka keskittyvät yhteen tai muutamaan\nurheilulajiin. Koululaitos puolestaan on\nneuvolatoiminnan ohella ainoa instituutio, joka tavoittaa käytännössä koko ikäluokan. Toimivalla urheiluluokkajärjestelmällä on mahdollista luoda asetelma,\njossa urheiluseura vastaa lajiharjoittelusta\nja koulu tarjoaa tarvittavan monipuolisuuden ja tasapainoista fyysistä ja psyykkistä kasvua tukevan ympäristön.\nKaikille menestyville urheilumaille on\nyhteistä koululaitoksen voimakas mukanaolo urheilutoiminnassa. Etenkin yläkouluiässä Suomessa on iso aukko tässä\nkohdassa. Sekä menestymisen että terveysnäkökulmien vuoksi koululaitoksen\nselkeästi nykyistä suurempi rooli nuorten valmentautumisessa olisi enemmän\nkuin toivottavaa. ●Muokattu alkuperäislähteestä:\nJayanthi,N., Pinkham, C., Dugas, L.,\nPatrick, B. & LaBella, C. (2012).\nSports Specialization in Young Athletes:\nSports Heath. October 25.2012,\ndoi: 10.1177/1941738112464626.välin pelejä, puhumattakaan 1980-luvun\npelejä, ne näyttävät todella hitailta, lähinnä\nseisomiselta. Siksipä kuntoutuksen tähtäin\non tulevaisuuden haasteissa. Näihin haasteisiin pyrin omassa työssäni vastaamaan\njo nyt, Koivisto kertoo.Jokereiden kuntoutusvastaava\nJarmo Koivisto hakee lisätehoja\nkuntoutukseen Method Putkisto\nHuippuliikkuja menetelmästä.liikkuvuuden ja\ntasapainon parantamistapeli kovenee\nsuunnittelu on moniammatillista\nyhteistyötä. Tiimiin kuuluu lääkäri,\nfysioterapeutti ja hieroja.\nteksti Annette Lindahl\nkuvaKai Sairanen– Kovan pelin tueksi olen löytänyt toimivan, pehmeän metodin, Method Putkisto\nHuippuliikkujan. Se kulkee mukanani jääkiekon oheisharjoitteluna, kertoo Jarmo\n”pire” Koivisto, Jokereiden kuntoutusvastaava. MP:n huippuliikkujamenetelmän tulokset ovat mitattavia, siksi se sopivat hyvin urheilijalle\nKehonkäytön vaatimukset ovat jääkiekossa korkealla. Jääkiekkoilija pelaa\nnykyään kymmenen, viisitoistakin\nvuotta ammattilaistasolla, mikä on paljon pidempään kuin vielä kymmenisen\n– Kehon pitää kestää hyväkuntoisena,\nvaikka peli vaatii keholta nyt paljon enemmän kuin 90-luvun puolessa välissä.\n– Väite, että peli nopeutuu vielä nykyisestä saattaa kuulostaa uskomattomalta,\nmutta kun tänään katsoo -90-luvun puoli-valmennuksen\nMethod Putkisto huippuliikkujaohjaajat ovat liikkeenrakentamisen valmentajia ja liikeanalyysin asiantuntijoita ja sijoittuvat taitolajien/urheiluvalmentajien rinnalle ja tueksi.\nMethod Putkiston kehittäjä on\nsuomalainen marja Putkisto.\nMenetelmä tavoittelee oman\nkehon optimitasapainoa (eroaa lajin\nvaatimuksista) ja liikkumisen perusteiden hallintaa. Se opettaa korjaamaan, tukemaan ja hallitsemaan selkärangan liikkeitä, myös vauhdissa.\nSe harjoittaa kehon ydintuesta vahvan ja dynaamisen kaikkien fyysisten\nsuoritusten perustaksi ja tueksi vapauttaen kehon liikumaan.\nMethod Putkisto & MP Huippuliikkuja – ohjaajakoulutuksen 2013 HAKU on käynnissä.\nwww.methodputkisto.com– Tutustuin eri vaihtoehtoihin ja peilasin\nniitä omaan osaamiseeni. On erilaisia\nohjelmia kehon hallintaan, on joogaa, on\npilatesta ja sitten tämä Method Putkisto.\nMP osoittautui sopivaksi näille huippuurheilijoille sekä kuntoutukseen, että\nkehonhallinnan taidon lisäämiseen, Koivisto kertoo. MP harjoitusohjelmien tärkein tavoite on parantaa kehon liikkuvuutta, tasapainoa ja sen hallintaa.\nJääkiekkoilijoiden kropan kunnon lähtötaso on luonnollisesti korkea ja psyykkinen motivaatio kuntoutumiseen huipussaan. Varmaa on, että mitä paremmin\npelaaja tuntee oman kehonsa, sen parempi.\nTähän sijoittuu Method Putkiston ydin, se\nopettaa uuden tavan käyttää kehoa - myös\nKoivisto käyttää kuntoutuksissa Method Putkisto Huippuliikkuja menetelmää.\n– Se on nyt opiskelun myötä jatkuvasti\nläsnä työssäni – kuin myös omassa liikkumisessani. Ohjaan pelaajia MP:n ajattelumallin kautta. Kyseessä on siis enemmänkin tapa lähestyä liikettä kokonaisvaltaisesti kuin joku irrallinen liikuntamenetelmä.\n– Laitan ensin urheilijan liikkumaan,\njolloin näen millä tasolla ajatus liikkeessä\non ja lähden sitten ohjailemaan liikettä.\nOivalluksen pitää tulla urheilijalle itselleen. Hänen pitää oppia uusia tapoja tuntea omaa kehoaan ja tehdä kehollaan\nuusia juttua, Koivisto summaa.Tiimityöskentelyä\nTunnusomaista huippu-urheilulle tänään\non tiimityöskentely, joka kuitenkin lähtee\n– Kun kuntoutuksessa huomioidaan\nyksilölliset haasteet ja mahdollisuudet,\njoukkueesta tulee vahva. Panostan ja\nrajaan oman työni tähän joukkueeseen ja\nsen jokaisen jäsenen hyvinvointiin. On\ntärkeää ennalta ehkäistä rasitusvammat ja\ntukea pelaajien fyysistä kehitystä. Kaiken\nmitä me täällä teemme pitää näkyä positiivisina tuloksina jäällä. Kuntoutustapauksissa puhutaan yleensä muutaman viikon tai parin kuukauden jutuista koko\nkauden kestäviin projekteihin asti. Kun\nurheilija huomaa, että kuntoutuksesta on\nhyötyä, hän motivoituu osallistumaan\nprosessiin aktiivisesti ja alkaa oppia uutta,\nJarmo Koivisto kiteyttää. ●\n1 • 201323itsensä kehittämistä ja\nja voimavarojen säätelyä\nValmentaja-lehdessä 5/2012 kerrottiin Cotén & Gilbertin (2009)\nvalmennusosaamisen mallista, jota mukaellen on kehitteillä myös\nsuomalaisen valmennusosaamisen malli.\nteksti Paula Arajärvi ja Terhi Lehtoviita\nkuvat Mäkelänrinteen urheilulukioValmentajan osaaminen jaetaan mallissa kolmeen alueeseen, jotka ovat urheiluosaaminen, ihmissuhdeosaaminen sekä valmentajan itsensä kehittämisen taidot. Näistä valmentajan itsensä\nkehittämisen taidot toimivat pohjana kaikelle osaamiselle ja oppimiselle. Lisäksi\nvalmentajan henkiset voimavarat on erittäin merkittävänä valmennusosaamisen tekijänä nostettu ehdolle kokonaan\nomaksi osaksi mallia.\nPääkaupunkiseudun urheiluakatemiassa aloitettiin yhteistyössä allekirjoittaneiden kanssa viime syksynä kaksi valmentajan itsensä kehittämisen taitoja kartuttavaa koulutusohjelmaa, jotka jatkuvatedelleen kevään puolella. Toinen ohjelmista käsittelee lajivalmentajan taitavuuden kehittymistä psyykkisen valmennuksen toteuttajana, ja toinen valmentajan\ntyöhyvinvointia ja henkisten voimavarojen taitavaa hallintaa.\nOhjelmien avulla kehitetään rakenteita\nja malleja urheiluakatemian valmentajien\n– Rakennamme valmentajille työyhteisöä, joka tukee valmentajien ammatillista identiteettiä, kehittymistä ja työssä\njaksamista. Koulutusohjelmat tarjoavat valmentajalle luonnollisen foorumin\ntavata muiden lajien valmentajia. Lähellä\narjen työtä olevat toimintatavat vahvistavat\nyhteisöllisyyttä ja yhteisön merkityksellisyyttä. Toimiva työyhteisö on työn tuottavuuden näkökulmasta keskeistä, sillä\nosaava, hyvinvoiva ja innostunut valmentaja on urheiluorganisaatiossa keskeinenmenestystekijä, summaa pääkaupunkiseudun urheiluakatemian toiminnanjohtaja Simo Tarvonen.lajivalmentaja psyykkisenä\nPsyykkisen valmennuksen ohjelmassa on\nmukana kymmenen pääkaupunkiseudun\nurheiluakatemian valmentajaa kahdeksasta eri lajista. Ohjelman materiaalina\nkäytetään psyykkisen valmennuksen työkalupakkia, TrainingFocusta. Se on tietoja materiaalipankki verkossa, jonka avulla\nlajivalmentaja voi tuoda hyvin käytännönläheisesti psyykkisen taitavuuden\nkehittämisen osaksi urheilijan laadukasta\narkivalmennusta ja kilpailemista.\nAkatemian ohjelmaan osallistuva valmentaja saa käyttöönsä kahdeksan urheilijan psyykkisiin ominaisuuksiin ja taitoihin liittyvää teemaa harjoituksineen. Harjoitteet jakautuvat eri tasoille valmiuksien\nkehittämisestä lajin kansainvälisen huippusuorituskyvyn ja suoritusvarmuuden\nValmentaja tutustuu materiaaliin, valitsee kiinnostavan ja sopivan teeman, kuten\nitseluottamuksen, motivaation tai kilpailemisen kehittämisen, ja lähtee toteuttamaan harjoitteita omille urheilijoilleen.\nMateriaali tarjoaa harjoitteiden toteuttamiseen tarkat ohjeet. Valmentajat oppivat myös soveltamaan harjoitteita ja luomaan itse uusia toimivia tapoja saavuttaa\ntyöskentelymallitMäkelänrinteen koripallon valmennusasioita käyvät läpi valmentajat Juha Dahlström, Anton\nMirolybov sekä fysiikkavalmentaja Jukka Aho.241 • 2013Ohjelmassa hyödynnetään erilaisia työskentelymalleja, joista olennaisimmat ovat\nolleet harjoitustapaamiset sekä ryhmätapaamiset. Ohjelmaan osallistuneet valmentajat ovat olleet tyytyväisiä ryhmässä\n– Ryhmätapaamiset ovat loistavia tilaisuuksia oppia asioita, joita ei oppikirjoista\nlöydy. Ne ovat ohjelman paras anti – on\ntodella tarpeellista jakaa osaamista toisten\nlajien valmentajien kesken, kuuluivat valmentajien kommentit.\nHarjoitteiden toteuttaminen urheilijoille johtaa suoraan harjoiteltavien taitojen kehittymiseen. Sen lisäksi harjoittelu johtaa luonnollisilla tavoilla valmentajien ja urheilijoiden itsetuntemuksensekä vuorovaikutuksen lisääntymiseen ja\nAsiantuntijoiksi lajien psyykkisten vaatimusten hallinnassa nousevat valmentajat\nitse, jotka tekevät projektissa itsenäistä työtä.\n– Psyykkisen valmennuksen asiat ovat\nentistä enemmän mielessä, kun suunnittelen ja arvioin omaa tekemistä. Tunne\nasian tärkeydestä on vahvistunut entisestään, valmentajat kertovat.Arki on kiireinen\nvaatii ajallista ja henkistä panostamista.\nRatkaisevaa on valmentajan oma halukkuus. Huippuvalmentajan ominaisuus on\njatkuva kehittymisen halu, jonka rinnalla\ntulee kyky hyväksyä oma riittämättömyys\nja kyky olla myös tyytyväinen omaan toimintaansa.\nAjan löytäminen uudenlaisen työskentelyn lisäämiseksi omaan valmennuskokonaisuuteen ei aina ole helppoa. Motoksemme on harjoitteiden toteuttamisessa\nmuodostunut lause: Vähemmän on enemmän – kehittymisprosessi kestää koko valmentajan uran ajan ja kiirettä ei ole. Toistaminen on tärkeää ja sitä kautta tulevat\ntulokset varmasti näkyviin.”Ryhmätapaamiset ovat\nloistavia tilaisuuksia oppia\nasioita, joita ei oppikirjoista\nlöydy. Ne ovat ohjelman\nparas anti – on todella\ntarpeellista jakaa osaamista\ntoisten lajien valmentajien\nOhjelman lopullisena tavoitteena on,\nettä kokonaisuus johtaa vähitellen rutiininomaisiin tapoihin psyykkisen valmentautumisen toteuttamisessa. Tämä puolestaan johtaa näkyviin tuloksiin urheilijan suorituskyvyssä. Valmentajat osaavat taitavan arvioinnin ja luovan ajattelun\nmyötä soveltaa osaamistaan lajinomaisesti\nUrheilijat saavat työskentelyn myötä\nkäyttöönsä myös työkaluja, jotka helpottavat mahdollisten haasteiden kohtaamista\nTyöhyvinvointiohjelma käynnistyi kaikille\npääkaupunkiseudun urheiluakatemian valmentajille suunnatulla työhyvinvointikyselyllä. Kyselyn tuloksien pohjalta rakennettiin urheiluakatemian työhyvinvointiohjelma. Syksyn ohjelmaan osallistui kah-Mirka Dettmann ”koutsaa”.deksan valmentajaa kuudesta eri lajista.\nOhjelman tavoitteena oli tutkia ammattivalmentajan työn voimavara- ja kuormitustekijöitä sekä niiden hallintaa. Lisäksi\npyrittiin kehittämään valmentajien yhteisöllisyyttä ja lajien ylitse tapahtuvaa vuorovaikutusta. Pilottiohjelmasta haettiin\nkokemuksia huippuvalmentajuuden pysyvään kehittämiseen osana urheiluakatemiarakenteita.\nTyöhyvinvointiohjelma tarjoaa valmentajille foorumin, jossa pysähdytään tarkastelemaan, mitä valmentajan arkeen kuuluu. Työhyvinvointiteemoja tarkastellaan\nomasta kokemusmaailmasta käsin teoreettisiin viitekehyksiin peilaten. Tapaamiskerroilla päästään pureutumaan konkreettisesti siihen, mitä ammattivalmentajan työ\non tänä päivänä.\nSyksyn ohjelmaan osallistunut valmentaja kommentoi:\n– Opin konkreettisesti tarkastelemaan,mikä vie energiaa ja mikä tuo energiaa.\nTyöhyvinvointiteema on laaja, ja sen\nvoi rajata vaikkapa sisäisiin tekijöihin, eli\nasioihin, joihin voi itse vaikuttaa. Tällaisiksi teemoiksi nousevat esimerkiksi ajankäytön hallinta, työn ja vapaa-ajan tasapainottaminen sekä perustehtävän kirkastaminen ja työnimu. Työnimun ollessa\nhallittua, se tuo elinvoimaa ja tuloksia,\nmutta hallitsemattomana se voi polttaa\nihmisen loppuun. Akatemian ohjelmassa\nvalmentajan tärkeiksi havaitsemia teemoja\nharjoitellaan käytännön työkaluilla kotitehtävinä.\nYhtenä peruskysymyksenä pohdimme\nsyksyn aikana, miten jaksamme valmentaa intohimoisesti eläkepäiviin asti. Valmentajan oma hyvinvointi heijastelee\nurheilijan tekemisessä. Pysähtymiseen,\noman ajankäytön suunnitteluun ja fokuksen kirkastamiseen on hyvä varata aika\n1 • 2013 25Kainuussa urheilijalle\non tarjolla kattava polku\nKainuulaisella urheiluoppilaitostoiminnalla on pitkä historia.\nLiikuntalukion ja urheilulukion\nkautta se on kehittynyt\nTeksti\tJanne Vuorinen\nKuvat\tVuokatti UrheiluakatemiaV uonna 1976 Sotkamon\nlukiossa aloittivat ensimmäiset lumilajien liikuntalukion oppilaat. 1994\nSotkamon lukiosta tuli\nyksi ensimmäisistä virallisista urheilulukioista. Sotkamon urheilulukion suorittaneita nykyisiä huippuurheilijoita ovat mm. Kaisa Mäkäräinen,\nMari Laukkanen, Krista Lähteenmäki,\nKerttu Niskanen, Enni Rukajärvi, Peetu\nPiiroinen ja Markus Malin.\nEri vaiheiden jälkeen seuraava suurempi harppaus tapahtui vuonna 2010,\nkun urheiluoppilaitostoiminta laajentui\nakatemiatoiminnaksi ja valmennuksen\npiiriin tulivat mukaan Sotkamon Tenetin yläkoulu, Vuokatin urheiluopisto,\nKainuun ammattiopisto, Kajaanin lukio,\nKajaanin ammattikorkeakoulu ja Kainuun\nPrikaati.26 1 • 2013Nykyisiä akatemialaisia ovat mm.\nuimari Jenna Laukkanen, maastohiihtäjä Iivo Niskanen, tuore kaksinkertainen\nlumilautailun maailmanmestari Roope\nTonteri ja mäkihyppääjä Jarkko Määttä.\nOma lukunsa on myös Sotkamon Jymy,\njonka lähes kaikki pesäpalloilijat ovat akatemian valmennussysteemin käyneitä.Urheilijoita ympäri Suomea\nTällä hetkellä Vuokatti Urheiluakatemiassa on kaikkiaan 390 urheilijaa. Akatemian keihäänkärkilajit ovat maastohiihto,\nampumahiihto, mäki-yh, lumilautailu ja\npesäpallo. Toimintaympäristö on poikkeava, koska urheilijoista 80 – 90 prosenttia hakeutuu akatemiaan Kainuun ulkopuolelta, noin 70 eri paikkakunnalta.\nTämän valtakunnallisen tehtävän lisäksi\nakatemiassa on aktiivisesti rakennettu Sotkamossa ja Kajaanissa toisen asteen oppi-laitosten, Kainuun Prikaatin ja seurojen\nkanssa toimintamallia, jolla voidaan tukea\nvarsinkin joukkuelajien toimintaa alueellisesti.\nNuorten urheilijoiden tullessa ympäri\nSuomea toimintamallin rakentaminen vaa-tii erityistä huomiota, jotta nuori urheilija\nkykenisi menestyksekkäästi yhdistämään\nopiskelun ja kansainväliselle huipulle tähtäävän kilpaurheilun.\nJotta akatemia voi olla nuoren ja hänen\ntaustajoukkojensa luottamuksen arvoinen,\nammattimaisen valmennuksen ja opetuksen ohella täytyy olla jatkuva prosessi\nkehittää turvaverkkoa urheilevan nuoren\nympärille. Asumisen, terveydenhuollon,\nasiantuntijapalveluiden ja ensiluokkaisten\nharjoitusolosuhteiden vaaliminen vaatii\njatkuvaa uusiutumista kaikilta alueen toimijoilta, ennen kaikkea akatemiavalmentajilta.\nHaasteita toki on, mutta vahvasti etukenossa ja ’urheilija keskiössä’ -teemalla\nedetään. Onneksi Sotkamo ja Vuokatti\nhengittävät urheilua.Väki vaihtuu viikoittain\nVuokatissa akatemiatoiminta jalkautuu\nurheilijan poluksi alakoulun 5 – 6 luokkien leirikokeilussa, jossa teemana on\n”päivä urheilijana”. Yläkoulussa Sotkamossa ryhmä nuoria on mukana urheiluvalmennuksessa, jota tarjotaan kolmena\naamuna viikossa. Johtava ajatuksena on\nLisäksi Tenetin yläkoulussa vaihtuu\nväki viikoittain, kun eri lajien nuoret\nurheilijalupaukset saapuvat leireilemään\nVuokattiin. Lajiliitoissa tämä ’pioneerileiritysmalli’ on herättänyt suurta kiinnostusta.\nIhmetellä täytyy, että useimmilta lajiliitoilta puuttuu systemaattinen valmennusjärjestelmä yläkouluikäisille nuorille.Nuorten urheilijoiden tullessa ympäri Suomea toimintamallin\nrakentaminen vaatii erityistä huomiota, jotta nuori urheilija\nkykenisi menestyksekkäästi yhdistämään opiskelun ja\nkansainväliselle huipulle tähtäävän kilpaurheilun.\nKouluvuoden aikana nuori / lajiryhmä\nleireilee 3 – 6 kertaa vuodessa, viikko kerrallaan, ja harjoittelee Vuokatin urheiluopiston huippuolosuhteissa. Samalla opiskelu hoidetaan Tenetissä yhdysopettajan\nToisella asteella toiminnan keskiössä\non Sotkamon urheilulukio. Lukujärjestysrakenteilla ja päätoimisten ammattivalmentajien avulla akatemia pystyy tarjoamaan kattavan päivittäisvalmennuspaketin kärkilajien urheilijoille. Ohjattuja\nharjoituksia on vähintään 5 – 8 kertaa viikossa ja ne sisältävät yleisvalmennusta eri\nOleellista on akatemian koordinointivastuu urheilijan arjen kokonaisuudessa.\nLisäksi käytännön harjoittelua tuetaan\nmm. valmennusopin opinnoilla. Kajaanissa on järjestetty valmennusta niin lukiossa kuin ammatillisella puolella jääkiekossa, jalkapallossa ja salibandyssä.Akatemia on luonteva jatko\nToisen asteen jälkeen Vuokatti Urheiluakatemia organisoi akatemiavalmennusta\nKajaanin ammattikorkeakoulun ja Kainuun prikaatin yhteisissä valmennusryhmissä. Kokemukset ovat olleet erinomaisia ja toiminta on hyvin luonteva jatkourheilijan polussa. Uuden piristysruiskeen alueen urheilutoimintaan tuo Kainuun Prikaatissa 2014 lumilajien osalta\naloittava puolustusvoimien urheilukoulu.\nNuorelle urheilijalle pystytään tällä\nhetkellä tarjoamaan kokonaisuus, joka\nmahdollistaa kehittymisen kansainväliselle huipulle. Avainasemassa on ollut\npäätoimisten ammattivalmentajien palkkaaminen. Valmentajapoolin kirjoilla on\n21 valmentajaa, joista yhteispalkkausmallissa toimii 16 valmentajaa päätoimisena.\nKokonaisuudessaan Vuokatti Urheiluakatemian toimintabudjetti on noin miljoona euroa. Päätoimisten valmentajien\nmäärän lisääminen ja valmentajuuden\nkehittäminen ovat tulevaisuuden keskeisiä tavoitteita.\nVuokatti Urheiluakatemia, Vuokatin\nurheiluopisto, Kainuun Prikaati, Jyväskylän yliopiston Snowpoliksen yksikkö\nja alueen oppilaitokset ovat tekijöitä, joiden ympärille on mahdollisuus kehittää\nentistä vahvempi huippu-urheilun osaamiskeskus, varsinkin talvilajeissa.\nYhteisenä tavoitteena on kehittää Vuokatista entistä merkittävämpi huippuurheilun osaamiskeskittymä ja samalla\nluoda ensiluokkainen ympäristö urheilijoille. ●\n1 • 2013 27SAVALin toimisto\nAvoinna: klo 8.30 – 16.00\nKäyntiosoite: Asemapäällikönkatu 12 b, (5. krs)\nPuhelin: (09) 2510 1370\nSähköposti: toimisto@saval.fi • Internet: www.saval.fi\nPekka Potinkara, puh. (09) 2510 1375,\n•\tUrheilualan edunvalvonta\n•\tAkavan aluetoiminta\nKari Saarinen, puh. (09) 2510 1330,\nKyllikki Kivijärvi, puh. (09) 2510 1320,\n•\tJäsenedut ja mökkivaraukset\nTiina Lappalainen, puh.(09) 2510 1370,\n•\tJäsentietojen muutokset\n•\tOppaiden ja kalentereiden tilaukset\nLeena Vänni, puh. (09) 2510 1335,\n•\tTiedotus ja tutkimus\nTyösuhdeasiamies Heikki Kähkönen\nPäälakimies Heikki Meskanen\nPuh (09) 2510 1350 (klo 8.30 – 13)\n•\tTyöttömyyseläke ja ns. pakettiratkaisutSuomen Ammattivalmentajat SAVAL ry:nKEVÄTKOKOUS\nAika: 23.4.2013 klo 16.00\nPaikka: Valo-talo, 2. krs / Sisu-kabinetti\nYhdistyksen säännöt löytyvät jäsensivuilta\nH a ll i t u sTulevia tapahtumia\n•\tAsiantuntijasta esimieheksi -koulutuskokonaisuus\n27.2, 13.3, 20.3. HelsinkiIAET-kassa•\tAslak-kuntoutuskurssi YTYn ja SAVALin jäsenille,Ratavartijankatu 2, 00520 Helsinki\nKäyntiosoite: Ratavartijankatu 2 B, (4. krs)\nPuhelinpalvelu puh. (09) 4763 7600\n(ma - to klo 10 – 15, pe 10 – 13)\nTarkista palveluajat kassan sivuilta www.iaet.fi\tlyhyt kurssi aloituspäivä 12.3. OuluAmmatinharjoittajien ja\nYrittäjien Työttömyyskassa AYT\nKäyntiosoite: Ratavartijankatu 2 B, (1. krs)\nPuhelin (09) 2535 3100\nMaksuton palvelunumero 0800 - 9 - 0888\n(ma - to klo 9 – 16, pe 9 – 13)\nasiakaspalvelu@ayt.fi • www.ayt.fi28 1 • 2013•\tYTYn kevätkokous 18.4. Jyväskylä\n•\tSAVALin kevätkokous 23.4. Helsinki\n•\tAslak-kuntoutuskurssi YTYn ja SAVALin jäsenille,\npitkä kurssi aloituspäivä 13.5. Oulu\n•\tTyösuhdeilta aiheena tuotannollistaloudellinen\nirtisanominen 21.5. Helsinki\nLisätietoja ja ilmoittautuminen jäsensivujen kautta.S AVA LKuva: Sakari Röyskö / Suomen UrheilugaalaSAVAL on kymmenvuotias\nValmentajien ammatillisen järjestäytymisen ensimmäistä vuosikymmentä\njuhlistettiin Urheilumuseolla marraskuussa syyskokouksen jälkeen järjestetyssä tilaisuudessa. Paikalla oli kolmekymmentä yhdistyksen toimintaan sen\nalkutaipaleella vaikuttanutta ja nykyisin toiminnan ytimessä mukana olevaa henkilöä.\nJuhlakilistelyjen lomassa käytiin\nkeskusteluja edunvalvonnan saavutuksista aina ammattivalmentajien asemaan ja arvostukseen saakka. Pohdittavaa riitti myös suomalaisen valmennuksen tulevaisuuden näkymistä urheilumme muutoksessa. SAVAL perustettiin\nkymmenen vuotta sitten valmentajakunnasta lähteneestä tarpeesta. Yhdessä\noli helppo todeta, että vaikka vuosien varrella paljon on ehtinyt tapahtua, tekemistä riittää vielä. Kiitos kaikille mukana olleille, tästä on hyvä jatkaa seuraavalle vuosikymmenelle. ●Valmentajien valmentaja Kallu\nTuominen haastoi kaksi Mikaa,\nLehtimäen ja Kojonkosken,\nSAVALin syyskokous valitsi Anuliisa Uotilan jatkamaan yhdistyksen\npuheenjohtajana seuraavan kaksivuotiskauden. Uotila on johtanut ammattivalmentajia vuodesta 2007 alkaen.\nErovuorossa olevista hallituksen jäsenistä Mika Lehtimäki ja Matti Heikkilä valittiin uudelleen hallitukseen.\nToimikautensa toisen vuoden hallituksessa jatkavat Pirkko Haapala, Jukka\nVakkila ja Antti Koskelainen. Uutena\njäsenenä hallitukseen valittiin voimisteluvalmentaja Mika Holopainen Jyväskylästä.\n– Olen ollut SAVALin jäsen lähes sen\nperustamisesta lähtien ja kokenut valmentajien ammatillisen edunvalvonnan itselleni tärkeäksi asiaksi. Haluan\nolla mukana edistämässä valmentajien\nasioiden edistämisestä omalla panoksellani, toteaa Holopainen. ●Työehtosopimuksen mukainen\nUrheilujärjestöjä koskevan työehtosopimuksen mukainen seuraava palkantarkistusten ajankohta on 1.4.2013,\njosta lukien peruspalkkoja korotetaan 0,8 %. Lisäksi\ntyöehtosopimuksessa on kirjaus paikallisesti neuvoteltavasta 1,1 %:n järjestelyerästä. Mikäli järjestelyerästä\nei työpaikoilla paikallisesti neuvotella, tulee palkkoja\n1.4.2013 lukien korottaa 1,9 %. TES-kausi on voimassa\n31.3.2014 saakka.S AVA LKorotukset koskevat niitä ammattivalmentajia, joiden\ntyönantaja on valtakunnallinen tai alueellinen urheilujärjestö, työnantaja on muutoin järjestäytynyt Palvelualojen Työnantajat PALTAan tai joiden työsopimus\non erillisellä kirjauksella liitetty työehtosopimukseen.\nTES löytyy kokonaisuudessaan SAVALin jäsensivuilta\nwww.savalintra.fi > Edunvalvonta > Työehtosopimukset.1 • 2013 29urheilijarahaston tulot\neivät yleensä vaikuta valmentajan\nteksti Pekka Potinkara ja Leena Vänni\nkuvaFotolia.comSuomen Ammattivalmentajien neuvontaan on\ntullut tänä syksynä puheluita liittyen urheilijarahaston ja ulkomaisten rahastojen vaikutuksesta ansiopäivärahaan. Koska rahastoja on\nmonenlaisia, ne vaikuttavat työttömyyspäivärahaan eri tavoin.\nKarkeasti jaotellen urheilijauran aikana itse säästetyt varat urheilijarahastoon vastaavat yksilöllistä eläkevakuutusta. Nämä eivät vaikuta työttömyysturvaan.\nJos taas työnantaja järjestää lisäeläkkeen, se vaikuttaa\nvähentävästi työttömyysturvaan. Jokainen tapaus tutkitaan työttömyyskassassa erikseen, koska eläkkeitä ja\ntuloja on monenlaisia.\n– Eri rahastojen nimikkeet eivät kerro koko totuutta\nja asioiden selvittäminen kassassa jälkikäteen vuosien301 • 2013takaa saattaa viedä paljon aikaa ja viivästyttää päivärahahakemusten käsittelyä. Lisääntynyt ulkomailla työskentely tuo tullessaan entistä monimutkaisempia työttömyysturvaratkaisuja. Siksi olisi toivottavaa, että ihmiset säilyttäisivät kaikki rahastoihin liittyvät dokumentit,\nIAET-kassan lakimies elina Johansson sanoo.\nEsimerkkitapauksina neuvonnassamme on ollut\nulkomailta tapaturmaeläkettä saava valmentaja sekä\nulkomaisesta urheilijarahastosta tuloja nostava valmentaja. Ensimmäisessä tapauksessa työnantajan maksaman\ntapaturmaeläkkeen korvaus vähentää työttömyyskorvausta, kuten kaikki muutkin maksettavat eläkkeet. Tällöin työttömyyskassajäsenyyden hyöty riippuu eläkkeen\nmäärästä. Jälkimmäisessä tapauksessa urheilijarahaston\ntulot eivät vaikuttaneet työttömyysturvaan.\nVaikka urheilijaeläke ei koskisi sinua valmentajana\nhenkilökohtaisesti, asia saattaa olla hyvinkin ajankohtainen urheilijoillesi. ●S AVA Lpalkansaajalla on jälkisuoja\nKun palkansaajakassan jäsen\nryhtyy yrittäjäksi, tulee eteen\njatkumisesta. Näitä tilanteita\nvarten on säädetty niin sanotusta\njälkisuojasta, jonka turvin\nalkaessa yrittäjäkassaan siirtyvälle\nei tule katkoa työttömyysturvaan.välillä menettää aiemmin kertyneen työssäoloehdon, joka on yksi päivärahan saamisedellytyksistä.\n– Ota yhteyttä AYT-kassan maksuttomaan palvelunumeroon 0800-9-0888,\nniin varmistetaan yhdessä paras hyöty\nmukaan palkansaajakassasta, Aapro ohjeistaa yrittäjäksi ryhtyvää.aapro\nkassanjohtajaksiteksti Pekka PotinkaraYritystoiminta voi alkaa tuotannollisen ja taloudellisen toiminnan aloittamisesta, yrityksen rekisteröintitoimista\ntai esimerkiksi jo toimitilojen\nvuokrasopimuksen tekemisestä lähtien.\n– Yrittäjä on ansioturvan piirissä, kun\nkassajäsenyys AYT-kassassa varmistetaan\nriittävän ajoissa. Kassajäsenyyden vaihtamisen kanssa viivyttelevä voi joutua\npahimmillaan ansioturvan ulkopuolelle\n1,5 vuodeksi, kertoo Ammatinharjoittajien ja yrittäjien työttömyyskassan kassanjohtaja Sami aapro.\nJälkisuojan toteutumisen edellytyksenä\non se, että palkansaajakassan jäsenmaksu\non maksettu yrittäjäkassaan liittymiseen\nsaakka. Jälkisuoja-aikana voi uudelleen\npalkkatyöhön siirtyvä yrittäjä myös palata\ntakaisin palkansaajakassan jäseneksi jatkuvan päivärahaoikeutensa säilyttäen. Yli\nkuukauden katkoksella kassajäsenyyksienOTK sami aapro nimitettiin Ammatinharjoittajien ja yrittäjien työttömyyskassan (AYT) kassanjohtajaksi 1.1.2013 alkaen. Aiempi kassanjohtaja antero\ntala siirtyi viettämään ansaittuja eläkepäiviä helmikuun alusta lähtien.\nOikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittanut Aapro toimi aiemmin\nTyöttömyyskassa Nomitin kassanjohtajana sekä IAET-kassan palveluksessa\nmm. kassan lakimiehenä ja kehitysvastaavana.\nAYT-kassa on vuodesta 1995 lähtien toiminnassa ollut yrittäjille tarkoitettu työttömyyskassa, joka maksaa\ntyöttömäksi jääneille jäsenilleen ansiopäivärahaa. Yrittäjien työttömyysaste\non viime vuosina ollut 3 – 4 %. ●Palkansaajakassan jäsenenä\ntyössäoloehto täyttynytyrittäjyys alkaa\njäsenenäEro palkansaajakassasta ja\nliittyminen AYTkassaanOikeus palkansaajan päivärahaan\n18 kk:n ajalta, jos jää työttömäksi18 kk:n katko työttömyysturvaan. Oikeus päivärahaan\nvasta 18 kk kuluttua, kun\nyrittäjän työssäoloehto täyttyy.Liittyy heti AYT-kassan jäseneksiEnsimmäiset 12 kk oikeus palkansaajan päivärahaan. Yrittäjän\ntyössäoloehto täyttyy 12 kk\nkuluttua, jolloin syntyy oikeus\njäsenenä jatkaa x kkJos x >1 kk, oikeus palkansaajan\npäivärahaan, kunnes yrittäjyyttä\non kestänyt 18 kuukautta.S AVA Lyrittäjyyttä 18 kkEi katkoa työttömyysturvaan.\njatkuu.Liittyy AYT-kassan jäseneksi x kk:n jälkeenKatko työttömyysturvassa,\nkunnes AYT-kassan jäsenyyttä\n18 kuukautta. Oikeus päivärahaan vasta kun 18 kuukautta\nAYT-kassan jäsenenä.muista nämä asiat\nyritystoiminnan alkaessa ovat:\n1. Ota yhteyttä AYT-kassaan viimeistään\n2. Myös AYT-kassan jäsenenä olet\noikeutettu palkansaajan päivärahaan\n3. Mikäli liityt AYT-kassaan kuukauden\nkuluessa yritystoiminnan alkamisesta,\nvoit saada yrittäjän 18 kuukauden\ntyössäoloehtoon 6 kuukauden\nhyvityksen, jolloin yrittäjän työssäoloehtosi täyttyy jo 12 kuukaudessa.\nPalkansaajakassan jäsenellä, joka\naloittaa yritystoiminnan on käytännössä\nseuraavat vaihtoehdot käytettävissään:\n1. Aloittava yrittäjä liittyy AYT-kassaan\n•\tKuukauden sisällä:\nEnsimmäiset 12 kuukautta päivärahaa\nmaksetaan palkansaajan tulojen mukaan\nja tämän jälkeen yrittäjätuloon perustuen.\n•\tYli kuukauden kuluttua:\nEnsimmäiset 18 kuukautta päivärahaa\nmaksetaan palkansaajan tulojen mukaan.\nTämän jälkeen tulee katko työttömyysturvaan, kunnes AYT-kassan jäsenyyttä on\n2. Aloittava yrittäjä jää jäseneksi\nTämän jälkeen palkansaajakassasta on\nerottava.Tulee katko työttömyysturvaan\nkunnes liittyy AYT-kassaan ja on jäsenenä\nKun yrittäjä liittyy AYT-kassaan, hän valitsee itse työttömyysturvansa tason ja jäsenmaksunsa suuruuden. Jäsenmaksu on\nriippuvainen eläkevakuutuksen tasosta.\nEsimerkiksi 20 000 euron vuotuisella työtulolla jäsenmaksu on vain 22,49 euroa\nkuukaudessa (vuosijäsenmaksu 269,80\n– Tällä jäsenmaksulla saa työttömyystilanteessa päivärahaa 52,74 euroa päivässä ja jäsenmaksu maksaa itsensä takaisin hyvin nopeasti, toteaa Aapro. ●Suosittelemme, että uusi yrittäjä\nliittyy AYT-kassaan heti yritystoiminnan käynnistyessä, kuukauden\nkuluessa. Tällöin yrittäjän työssäoloehto täyttyy jälkisuoja-aikana eikä\nansioturvaan tule katkosta. ●1 • 201331Päävalmentaja\nPekka Koskela luottaa monipuoliseen\ntekemiseen ja kaverikoutsaukseen.\nTeksti\tLeena Vänni\nKuvat Patrick ForsblomL umilautailu on lajina vielä suhteellisen nuori, Sotšissa se esiintyy olympialajina vasta viidettä\nkertaa. Lajissa on edelleen nähtävissä vaikutteita surffauksesta\nsekä rullalautailusta ja yleinen kuva lumilautailusta onkin\nrento laji, jossa laskijat halu-avat ennen kaikkea pitää hauskaa yhdessä.\nSuomalaisia on löytynyt lajin huipulta\nalusta asti ja vuosien varrella lumilautailusta on tullut huippu-urheilua siinä kuin\nLumilautamaajoukkueen päävalmentajana Pekka Koskela vastaa huippu-urheilutoiminnasta ja freestylevalmennuksesta.\nValmentamisessa lajin nuoruus näkyy vielä siinä,\nettä harvalla lumilau-tailijalla on henkilökohtaista valmentajaa.\n– Valmennus lumilautailussa on lähtenyt vertaisvalmennuksesta, ”buddy\ncoachingista”, kun kaverit ovat katsoneet\nja kommentoineet toistensa suorituksia.\nBuddy coaching on edelleen vahvasti\nkuvioissa ja iso voimavara, siinä valmennus tulee huomaamatta ja vie molempia\nlaskijoita eteenpäin, Koskela kertoo.Valmentajan tarve vaihtelee\nNykyisillä junioreilla on ollut valmentajat nuoresta saakka, mutta vanhemmille\nlaskijoille kaverit mäessä edelleen usein\n– Valmentajan tarve riippuu laskijasta.\nJotkut laskijat eivät mielestään tarvitse\nvalmentajaa ollenkaan, jotkut tukeutuvat\nvalmentajaan tosi paljon. Suurin osa laskijoista on jotain siltä väliltä. Vaikka valmentajan kanssa voi ja on hyvä tsekata\ntiettyjä juttuja, niin huipuksi kehitytään\najalla, joka vietetään ns. virallisten harjoitusten ulkopuolella. Lumilautailussa\noma harjoittelu on sitä, kun lasketaan\nkavereiden kanssa. Paras yhdistelmä on\nseuratreenit muutaman kerran viikossa,\njolloin katsotaan tekniikkajuttuja, ja muuten vapaata laskemista.Vanhaa olympiahenkeä\nLumilautailussa on Koskelan mukaan jäljellä vielä vanhaa olympiahenkeä. Yhteishenki on hyvää niin kansainvälisesti\nkuin erityisesti suomalaisten laskijoiden kesken.\n– Vaikka laskijat ovat kilpailuhenkisiä ja numerolappu rinnassa\nvarmasti haluavat voittaa, toivotaan omaa onnistumista eikä toisten epäonnistumista. Laskijat kannustavat myös muita onnistumaan,\nmutta tietysti toivovat, että onnistuvat itse vielä paremmin, Koskela\nValokuvat ja videot ovat rullalautailun perintönä aina olleet\nvahvasti läsnä lumilautailussa. Laskuleffoja ja videoklippejä tehdään,\nja laskijoiden arvostus sekä taloudellinen pärjääminen eivät ole\nkiinni kisamenestyksestä. Osa\nlaskijoista keskittyy mieluummin\nkuvaamiseen kuin kisaamiseen.\n32 1 • 2013S AVA L– Suurimman osan tie kuvauspuolelle\non kuitenkin kulkenut kisojen kautta. Esimerkiksi kuvauspuolella kova nimi eero\nettala on ollut aikanaan junnumaajoukkueessa, mutta keskittynyt viime vuosina\nkuvaamiseen. Paluusta maajoukkueeseenkin on puhuttu.Valmentajan kanssa hiotaan\ntekniikkaa, mutta Koskelan\nmukaan huipuksi kehitytään\nmuulla rinteessä vietetyllä\najalla.Fysiikkaa ja tekniikkaa\nLumilautailu ei valmentamisen suhteen\npoikkea muista lajeista.\n– Katsotaan suorituksia ja annetaan\nteknisiä vinkkejä. Paippilaskussa perustekniikan pitää olla kunnossa, jotta pääsee\nilmaan. Myös slopestylessä ponnistustekniikka tuo hyppyihin näyttävyyttä. Asioita\nei kannata tuputtaa, vaan kylvää siemen\noikeaan aikaan ja saada laskijat ajattelemaan, että idea on oma. Vanhemmilla\nlaskijoilla saattaa olla vahvat omat mielipiteet, joita ei pidä jyrätä. Valmentajan\npitää pystyä lukemaan, millä tavoin hän\nsaa asiat läpi kenellekin, eikä valmentajakaan ole aina oikeassa. Omaa työtäni\nhelpottaa pitkä historia monen laskijan\nkanssa, Koskela kertoo.\nLumilautaliitto on pyrkinyt tehostamaan fysiikkavalmennusta ja liitolla on\nnyt vuoden verran ollut yhdistetty fysioterapeutti ja fysiikkavalmentaja.\n– Laskijat löytävät oman, henkilökohtaisen tavan harjoitella, mutta apua saa\nfysiikkavalmentaja Ville rapelilta ja tietysti minultakin.\nKesäharjoittelu sisältää fyysisen kunnon ylläpitoa.\n– Kaikki maajoukkuelaskijat ovat aktiivisia liikkujia, viime vuosina joukkueen\nsisällä suosituin kesälaji on ollut tennis.\nVanhemmilla laskijoilla loma lumilautailusta tulee tarpeeseen, kun takana on laskemista elokuusta toukokuuhun. Kesällä\non pari kertaa viikossa fysiikkatreenit,\njoihin laskijat saavat halutessaan mennä.\nNuoremmille laskijoille laskeminen kesälläkin muun treenaamisen ohella yleensä\nkuuluu ohjelmaan.aikaisemmin valmennukseen\nLumilautailussa huipulla useasti ollaan\nparikymppisenä. Jos kunnon valmennus\nalkaa vasta lukioiässä, ollaan myöhässä\nliikkeellä. Viime vuonna alkoivat yläkoululeirit, joilla lupaavat laskijat yhdistävät\nkoulunkäynnin harjoitteluleireihin Vuokatissa.\n– Yläkoululeireistä on saatu hyvää\npalautetta. Siirtymä urheilulukioon on\nhelpompi, kun on leireillä käydessään\ntottunut harjoitteluun ja oloon Vuokatissa.\nTällä hetkellä useimmilla huippulaskijoilla on taustalla joku toinen laji, jossa he\novat tottuneet harjoitteluun. Ne laskijat,\njotka ovat vain lumilautailleet, eivät ole\ntottuneet harjoittelemaan muuten. Silloin\nS AVA Lurheilulukio, jossa harjoittelua viikossa\non aika paljon, voi olla melko kova\nshokki, Koskela sanoo.\nValmentaja on pienessä organisaatiossa\nmonesti ainoa tukihenkilö reissussa\nmukana. Työnkuvaan kuuluu matkasuunnittelu sekä valmentajana ja joukkueenjohtajana olo, toisinaan myös autokuskin,\nvoitelijan, ja hierojan työt. Matkoilla\nollaan puolet vuodesta.\nSuomen harjoitteluolosuhteisiin parannusta toi viime vuonna valmistunut\nRukan superpaippi. Myös Vuokattiin saadaan kisamittainen superpaippi tänä talvena. Isot, maailmanluokan hyppyrit slopestylen ja big airin harjoittelua varten\n– Hyppyreitä Suomessa on paljon,\nmutta ne ovat jääneet ajasta jälkeen. Viitisen vuotta sitten Suomen hyppyrit olivat\nihan hyvän kokoisia, mutta vaatimukset\novat kasvaneet ja ykköslaskijoille riittävän\nkokoisia harjoittelupaikkoja ei ole, Koskela harmittelee.\nBig air ja slopestyle ovat lähivuosina\ntuoneet menestyksen lumilautailussa.\nPaippien loistaessa poissaolollaan Suomen\nkeskuksista hyppyreitä oli joka törmässä,\nja junioreilla onkin hyvä pohja hyppimiseen. Ihan maailman kärjessä pärjäämiseen tarvitaan kuitenkin myös kotimaahan isompia hyppyreitä.Suunta selvillä\nKoskela itse aloitti lumilautailun -80 – 90\n-lukujen taitteessa Hyvinkäällä ja kiersi\nSuomen kisoja. Myöhemmin hän oli\nmukana perustamassa kotikeskukseensaHyvinkään Sveitsiin lumilautaseura Sputnikkia. Liikunta-ala kiinnosti liikunnanopettajavanhempien poikaa, joten opiskelu liikunnanohjaajaksi Vierumäellä oli\nluonteva välietappi kohti ammattivalmentajan uraa. Opiskelujen ohessa Koskela\npestattiin juniorimaajoukkueen valmentajaksi ja valmistumisen aikoihin Sotkamon lukioon perustettiin lumilautalinja.\nPäävalmentaja Koskelasta tuli 2006.\n– Kun itse aloitin liiton hommissa,\nSuomessa oli lisäkseni kaksi lumilautailun ammattivalmentajaa, nyt ammattivalmentajia on viisi. Kuten muissakin\nlajeissa, seuratoiminnalla ja vapaaehtoisilla on valmentamisessa iso rooli. Aktiivisia seuroja on ainakin Hyvinkään Sputnik, Tampereen Tatra, Helsingin Pakastin\nja Melon, Rovaniemen Mountain Club\nOunasvaara ja Suomen Naislautailijat,\nOmista laskutaidoista on valmentajan\ntyössä hyötyä, sillä laskijat luottavat valmentajaan, joka osaa itsekin laskea.\n– Ei tarvitse olla huippulaskija ollakseen huippuvalmentaja, tämä pätee varmasti joka lajiin. Hyvä esimerkki on ilkka\nlaari, ilkka-eemeli laarin isä. Hänellä\nei ole laskutaustaa mutta poikaansa valmentava isä on ollut innokas oppimaan,\nkäynyt koulutukset ja hänellä on erittäin\nhyvä tietämys lajista.\nKuten usein harrastuksen vaihtuessa\ntyöksi, myös Koskela rentoutuu muiden\nharrastusten kuin lumilautailun parissa.\n– Olosuhteiden pitää olla tosi priimat, että vapaapäivänä tulee lähdettyä\n1 • 201333Puheenjohtajan palsta\nwww.saval.fiValinnat ja keskustelua\nUrheilugaalatapahtuma oli taas kerran antoisa\neikä vähiten siksi, että siellä palkittiin vuoden\n2012 urheilutekoja ja -tekijöitä.Illan aikana kohtasimme tuttuja ja verkostoiduimme.\nPuhuimme monista mielenkiintoisista asioista, kuten\nhuippu-urheilun arvostuksesta, urheilussa syrjäytymisestä, urheilija- ja valmentajavalinnoista sekä urheilun\neriarvoisuudesta. Keskustelun taso ja sävy vaihtelivat\nriippuen siitä paljonko kello oli.\nYhtä kaikki meno Urheilugaalassa oli mahtavaa. Poissa\noli se urheilussa niin usein esiintyvä jurotus.\nKeskustelut vilahtelivat kiihkeinä, myös osin provosoivina, mutta ne olivat tärkeitä, mielenkiintoisia ja hauskoja.\nJokainen sai vapaasti lausua mielipiteensä, pohtia\nyhdessä ratkaisuja ja testata omia ajatuksiaan.Vaikea vertailu\nAvauksissa törmäsimme aina samoihin vaikeisiin asioihin:\nurheilun laajaan kirjoon, moniportaisuuteen, ihmismielen\nyksilöllisen elämän kokemuksen tuomaan taustaan ja vaihteleviin kokemuksiin urheilusta.\nMitä suppeampi kokemus urheilusta henkilöllä on, sitäsuppeampi on näkemys ja uhkaksi nousevat omat värilliset silmälasit. Oma laji nousee ylivertaiseksi kaikkien muiden lajien yläpuolelle.\nUsein saattaa olla vaikea hyväksyä tosiasiaa, että muissakin lajeissa tehdään hurjasti töitä. Tässä oman lajin arvostuksen nostamisessa ovat omaa luokkaansa urheilutoimittajat. Hyvin usein he erikoistuvat ja seuraavat yhtä tai korkeintaan kahta lajia, joista sitten kirjoittavat. Ja näin heistä\ntulee asiantuntijoita, joita ainakin amatööripäättäjät lajien\nkehitysryhmissä ja hallituksissa kuuntelevat usein enemmän kuin lajiasiantuntijoita ja valmentajia.\nÄäriesimerkki on Ruotsista, jossa eräässä lehdessä toimittajan ainoa tehtävä on kirjoittaa vain jalkapalloilija\nZlatan Ibrahimovicista. Vaikka meillä ei olla aivan näin\npitkällä, niin kyllä hiihto- ja jääkiekkotoimittajat alkavat\njoskus lähentyä samaa idealismia. Yhtä lajia seuraavalla toimittajalla on suuri vaara pitää kyseisen lajin urheilijoita,\nilmiöitä ja tekoja ylivertaisina.Huippu-urheilun arvostus\nUrheilun, eri lajien ja yksittäisten urheilijoiden arvostuksesta puhuttaessa on kyse siitä, mihin itse asetamme rajan\nhuippu-urheilun ja perusurheilun välille. Kyse on myös\nsiitä minkälaisen arvon tuo raja sisällämme saa.Kuva: Ralph Larmann34 1 • 2013Method Putkisto - ja\nRaja asettuu eri lajeissa eri tasoille ja koska jokaisen\nomat arvot määrittävät tämän, niin yhteismitallista tai\nabsoluuttista valintaa ei voi tehdä. Kyseessä on mahdoton tehtävä.\nMutta erilaiset valinnat itsessään ovat tärkeitä. Arvojen\nja sisäisten kokemustaustojen lisäksi arvostusta määrittelevät julkisuus, kansalliset perinteet, lajin kehittyneisyys ja\nikä, ammattilaisuus tai ammattimaisuus sekä harrastuksen\nlaajuus kansainvälisesti ja kansallisesti.Erotteleeko ammattilaisuus\nOnko ammattilaistuminen kehittyneisyyttä? Nostaako se\nlajin toisen edelle ja onko sen puuttuminen lajista vähempiarvoista urheilussa? Kyse on aina viime kädessä urheilijan\nja valmentajan työn tasosta ja sen arvostamisesta. Ammattiin ja ammattilaisuuteen kuuluu myös raha. Taloudellinen\nmenestys ei voi olla valmennusprosessin päämäärä, vaan\nhyvä palkka on seurausta hyvin tehdystä työstä. Valmennuksessa hyvin tehdyn työn mittari on kehittyminen, joka\non valmennuksen keskeinen tavoite. Tuloksiin ja tavoitteisiin päästään vain riittävän määrällisen, pitkäjänteisen ja\nmäärätietoisen harjoittelun avulla. Jos nämä edellä esitetyt\nfaktat harjoittelun tuottavuudesta hyväksytään tarkastelun\nlähtökohdaksi, niin sillä ei ole merkitystä saako urheilija\nharjoittelusta korvausta vai ei. Lähimenneisyyskin osoittaa kuinka monella eri tavalla otollisissa olosuhteissa tehdään kansainvälisen tason urheilijoita ilman, että puhutaan ammattiurheilusta. Tarvitaan vain kaksi innostunutta:\nurheilija ja valmentaja.Koulutuksen suoritettuasi\n• Liikeanalyysin asiantuntija\n• Liikkeen rakentamisen valmentaja\n• Kehonhallinnan ammattilainenLiikkumisen\ntaitoa ja vapautta\nulospäin!Pääkouluttajana Method Putkiston\nkehittäjä Marja PutkistoSaavuta oman kehosi optimi\nja paranna mahdollisuuksiasi\nhuipputuloksiin myös eri lajeissa.KOULUTUS ALKAA30.10.2013Laadukasta, luotettavaa ja tuloksellista kehonhallintaa yli 20 vuotta!www.methodputkisto.com\nTiedustelut ja haku 050 359 7959Kunnioitusta menestyjille\nTodellisuudessa jokainen urheilija, joka harjoittelee tavoitteellisesti, pitkäjänteisesti ja saavuttaakseen asettamansa\nrealistisen tavoitteen, on oman tasonsa huippu-urheilija.\nJokainen taitava osaaja ansaitsee saada toisten urheilijoiden, yleisön ja lehdistön kunnioituksen. Näin tulisi tapahtua lajiin, sukupuoleen, vammaan tai vammattomuuteen\nKun kansa äänestää sykähdyttävintä urheiluhetkeä, pitäisikö sen olla sama kuin vuoden urheilijan valinta? Ainakin\nse olisi reiluinta vuoden valmentajan valinnassa. Valituksi\ntullut tulevaisuuden valmentaja, hieno ihminen ja urheilija Sami Hyypiä totesi asian niin kuin se on. ”Olen vasta\ntieni alussa. Tämän palkinnon olisi ennen minua ansainnut moni muu tässä salissa.”\nErilaisten kategorioiden kirjo on positiivinen asia, jolla\non vaikutusta urheiluseuratoimintaan. Televisioinnilla on\nvaikutusta koko urheilun arvostukseen. Urheilugaalassa\non kyse isosta asiasta, ei vain palkittujen osalta, vaan koko\nurheilun arvostuksen osalta. Siksi ehdokasasettelun on\noltava vastuullista ja hyvin perusteltua sekä riittävän laajaalaista. Se työ vaatii osaamista ja todellista koko urheilun\nJaetuilla tunnustuksilla on pitkäkantoiset vaikutukset ja\ntoki toivomme, että vain positiivisia vaikutuksia.VALMENTAJAN\n15.4.2013 - 12.3.2014Yksilö- ja joukkuelajien kansallisen tason kilpa- ja huippuurheiluvalmentajille suunnattu koulutus, joka suoritetaan\nmonimuoto-opiskeluna oman työn ohessa. 10 lähijaksoa\nHinta 2300 €\nSisältää valmistavan koulutuksen, näyttötutkinnon suorittamisen\nja täysihoidon lähijaksojen aikana sekä opetushallituksen\nnäyttötutkintomaksun 58 €.\nLisätiedot: Valmennuskeskusjohtaja Sami Piisilä\n044 745 6443, sami.piisila@tanhuvaara.fi\nHaku 22.3.2013 saakka.\nwww.tanhuvaara.fiAnuliisa Uotila\tAntero Kujala\nSAVALin puheenjohtaja\tSuomen Valmentajat ry:n\n1 • 2013 35Juha FlinckVuoden ValmentajaSuomen Valmentajat ry:n vuoden valmentajan 2012 tittelin sai pitkän linjan\nyleisurheiluvalmentaja Juha Flinck.\n361 • 2013Leo-Pekka Tähti on ollut\nJuha Flinckin valmennuksessa\njo vuosia.Hänen henkilökohtainen valmennettavansa\non Leo-Pekka Tähti, moninkertainen paralympia- ja MM-mitalisti pyörätuolikelauksen 100 metrillä.Valinta yllätti\nJuha Flinckille valinta tuli täytenä yllätyksenä.\n– Arvostan tämän valmentajakollegoiden taholta saadun tunnustuksen 33-vuotisen valmentajaurani ehdottomaksi huipennukseksi, mikä ei toki olisi ollut mahdollista ilman viimeisen kymmenen vuoden Tähti-hetkiä. Vastaanotan tämän täydellisenä yllätyksenä tulleen vuoden\nvalmentajapalkinnon myös kaikkien otovalmentajien puolesta, joille valmentaminen on aina ollut intohimoinen harrastus.\nValmennuksesta Flinck kiinnostui\njo nuorena. Hän on ehtinyt valmentaa urheilijoita Lahden, Kymenlaakson,\nHämeen, Keski-Suomen, Keski-Pohjanmaan ja Satakunnan piireistä.”Erityistä hyvän olon tunnetta\non antanut menestyksen\nurheilijoiden kanssa, joiden\nkotiovella ei ennen minua\nole ollut halukkaita valmentajakandidaatteja ainakaan\njonoksi asti.”Teksti\tKristiina Danskanen\nKuva\tVAU / Nina JakonenSuomen Valmentajat on vuodesta 1978 lähtien valinnut\nVuoden Valmentajan. Aina vuoteen 2010 saakka on valittu\nerikseen joukkue- ja yksilölajien valmentajat sekä muiden kategorioiden parhaita valmentajia.\nVuodesta 2011 alkaen Suomen Valmentajat\non valinnut ainoastaan yhden Vuoden\nValmentajan. Vuoden 2012 Valmentajaksi\nvalittiin Kuhmoisten Kumusta lähtöisin\noleva yleisurheiluvalmentaja Juha Flinck.– Muistan lukeneeni -70-luvun alussa\nsen aikaisia yleisurheilun valmennusoppaita: yleisurheilurakettia ja yleisurheiluohjaajan opasta, joiden pohjalta laadin jo\n12–13-vuotiaana juoksuharjoitusohjelmia itselleni ja serkuilleni, muisteli Flinck\nEnsimmäiset valmennuskurssinsa hän\nkävi jo lukioiässä. Alkuun hän valmensi\nnuoria yleisurheilijoita kotiseurassaan\nKuhmoisten Kumussa. Flinckin innostus\nvalmentamiseen huomattiin ja -80-luvun\nalussa hänet kutsuttiin kestävyysjuoksukouluttajaksi Lahden piirileiritykseen.\nKouluttajan ura jatkui tästä neljä vuotta\nyleisurheilun Lahden piirikouluttajana\nsekä Eteläisen alueen moniottelujen lajikouluttajana.Parhaita hetkiä\nUrheilijoita on Juha Flinckin valmennuksessa ollut paljon.\n– Vähintään Kalevan Kisojen mitalitason urheilijoista valmennuksessani ovat\nolleet moniottelijat Sari Hynninen, Reijo\nBottas, Pekka Lahtinen, Piia Peltosaari\nja Tiia Hautala. Pikajuoksijoista/hyppää-jistä Johanna Halkoaho ja Jenna Jokela\nsekä parayleisurheilijoista Leo-Pekka Tähti.\nMieleen painuneita menestyksen hetkiä\novat olleet kaikki urheilijoiden kanssa\nkoetut onnistumiset, on sitten kyseessä\nollut piirinmestaruus, Suomen mestaruus,\nmaaotteluvoitto tai paralympiakulta.\n– Erityistä hyvän olon tunnetta on\nantanut menestyksen saavuttaminen niiden urheilijoiden kanssa, joiden kotiovella ei ennen minua ole ollut halukkaita\nvalmentajakandidaatteja ainakaan jonoksi\nasti, vastaa Juha Flinck kysymykseen parhaista hetkistään valmennuksen parissa.Valmennettavana Leo-Pekka Tähti\n– Olen alusta lähtien valmentanut\nnimenomaan urheilija Leo-Pekka Tähteä,\naivan kuten muitakin valmennettaviani.\nVälillemme on vuosien kuluessa muodostunut hiljainen molemminpuolinen kunnioitus. Vaikka olemme tehneet yhteistyötä jo yli kymmenen vuoden ajan, on\nmeillä mielestäni säilynyt poikkeuksellisen hyvin selkeä työnjako: valmentaja valmentaa ja urheilija urheilee.\n– Kun aloitin Lepen valmennuksen,\ntein harjoitusohjelmat varsin autoritäärisesti. Nykyisin keskustelemme usein\neri vaihtoehdoista varsinkin arvokisoja\nlähestyttäessä. Aloittaessani vammaisurheiluvalmennuksen, oli ainakin yksilölajien paravalmennuskulttuuri varsin ohuella pohjalla. Kymmenen vuoden kuluessa on sekä vammaishuippu-urheilun\nuskottavuus että myös vammaisurheiluvalmentajien arvostus ja toimintaedellytykset parantuneet. Meille on kyetty luomaan ainakin lähestulkoon tasapuoliset\nvalmentautumisedellytykset kuin huippuurheilumaissa.\nTällä hetkellä Juha Flinck valmentaa\nurheilijoitaan Teneriffalla, Las Americasin\nkansainvälisessä harjoituskeskuksessa. Valmennuksessa tällä hetkellä olevista urheilijoista Leo-Pekka Tähden tavoitteena on\nmenestyä ensi kesän MM-kisoissa Ranskan Lyonissa. Pikajuoksija Jenna Jokelan\nkanssa tavoitteena on tehdä ensi kesänä\npaluu naisten pikajuoksumaajoukkueeseen kahden akillesoperaation jälkeen.\n– Valmentaminen perustuu päivittäiseen yhteistyöhön urheilijan kanssa. Kun\nvalmentaja on läsnä, hän aistii harjoituksen kulun ja urheilijan tuntemukset. Silloin hän osaa, ja ennen kaikkea uskaltaa,\ntehdä päätöksiä jotka valmentajalle kuuluvat. Kun valmentajalla on ”homma hanskassa” ja itseluottamus kohdallaan, se heijastuu myös urheilijaan.\nEdesmennyt valmentajaguru Jouko\nKärpänen tapasi sanoa:\n– Yhden täytyy palaa, jotta muut syttyvät. Meidän valmentajien tärkein tehtävä on sen kipinän sytyttäminen. ●\n1 • 2013 37Amerikan valmennuskeskukset\nAssociation of Sport Performance\nCenters, eli ASPC, on huippuurheilun valmennuskeskusten\nmaailmanjärjestö ja parittomina\nvuosina sen mantereet järjestävät\nomia kongressejaan. Lokakuussa\njärjestettiin toinen Continental\nForum for Americas -kongressissa\nTeksti ja kuvat Jukka LahtinenPääosa osanottajista oli Kanadasta ja Yhdysvalloista, mutta\nmukana oli myös suuri määrä\nVäli- ja Etelä-Amerikan maiden edustajia sekä muutama\nTapahtuman järjestäjänä toimi Canadian Sport Institute Ontario, jonka päämaja on myös Torontossa. Kanadan muut\nvalmennuskeskukset olivat tiiviisti mukana\njärjestelyissä. Toronto oli myös luontainen\npaikka järjestää tapahtuma, koska se on\nyksi kolmesta Sport Institute -keskuksesta.\nLisäksi Toronto järjestää vuonna 2015 Pan\nAmerikan -kisat ja tämä tapahtuma oli\nhyvää kisojen markkinointia.\nIdyllinen ja vanha Hart House -raken-nus Toronton keskustasta oli valittu kongressin pitopaikaksi.Valmennuskeskusjärjestelmä\nalkoi 1994 Calgarysta\nKanadan valmennuskeskusjärjestelmä sai\nalkunsa vuonna 1994, kun Calgary valit-tiin ensimmäiseksi keskukseksi. Nykyisin\nverkostossa on seitsemän keskusta eli\nVancouver, Calgary, Saskatchewan,\nManitoba, Toronto, Montreal ja Atlantic\nCanada. Kanadan keskusten toiminta on\npitkälti paikallisten resurssien koordinointia.\nYksiköiden omat resurssit, niin henkilöstön kuin fyysisten puitteiden osalta,\novat vähäisiä. Keskuksien rikkaus on tiivis yhteistyö paikallisten suorituspaikkojen, yliopistojen, majoitusliikkeiden\nja oppilaitosten kanssa. Siten se muistuttaa Suomen urheiluakatemiajärjestelmää. Keskusten rahoitus tulee useista lähteistä kuten Sport Canadalta, olympiakomitealta, provinssien hallituksilta ja paikallisilta organisaatioilta. Vuoden 2010\nVancouverin olympiakisoihin valmistautumisessa keskuksilla ja niiden yhteistyökumppaneilla oli aivan ratkaiseva rooli.Johtaminen\nKongressin ohjelma oli jaettu kahdelle\npäivälle. Tapahtuman teemana oli urheilujohtaminen kansainvälisen tason valmennuskeskuksissa. Tavoitteena on kehittää nykyisiä ja tulevia valmennuskeskusjohtajia ja varustaa heitä olemaan vielä\n38 1 • 2013Ensimmäinen päivä keskittyi johtamisen teemaan huippu-urheilussa. Päivän\nkeynote -puhuja oli pitkän urheilujohtajakokemksen omaava professori Ernie\nStretton St. Lawrence yliopistosta New\nYorkista. Hän käsitteli teemaa yleisestä\nnäkökulmasta vaikka se on täysin sovellettavissa urheilujohtamiseen:\n•\tKunnioitus. Ihmiset luonnol\tlisesti seuraavat johtajia, jotka\novat vahvempia kuin he ja jotka\n•\tIntuitio, sisäinen näkemys.\nJohtajat arvioivat kaikkea\nJohtajalla ei koskaan ole kaikkea\ninformaatiota – hänen täytyy\tkäyttää sisäistä näkemystään\n•\tVahvistaminen. Vain varmat\njohtajat antavat voimaa muille.\n•\tVoittaminen. Johtajat löytävät\ntavan, jolla joukkue voittaa.\nHuippujohtajilla ei ole\n•\tLähipiiri. Johtajan vahvuus\ntulee heistä, jotka ovat häntä\nlähinnä. Kukaan ei tee mitään\n•\tUhrautuminen. Johtajan täytyy\nvälillä antaa periksi päästäkseen\nKeskusteluissa tuli voimakkaasti esiin johtajan asema ja johtajan tehtävään valmistautuminen.John Underwood, American Athlete\nInstituten johtaja, puhui valmentajan\nroolista urheilijan päivässä. Hän keskittyi\nteemaan siitä näkökulmasta kuinka vähän\nvalmentaja ehtii olla vastuussa urheilijan 24 tunnin vuorokaudesta ja vaikuttaa\ntavoitteiden mukaisella tavalla urheilijan\nkokonaisvaltaiseen kehittymiseen ja elämänhallintaan. Hänen instituuttinsa päätavoite on kouluttaa urheilijoita, opettajia, vanhempia ja valmentajia ymmärtämään urheilijan elämänhallinnan tärkeys ja suojella urheilijoita päihteiltä ja\nhyväksikäytöltäRio on aikataulussa\nToinen päivä alkoi Marcus Vinius Freiren, Brasilian olympiakomitean valmennuksen johtajan esityksellä ASPC:n vuoden 2013 kansainvälisen kongressin\ntilanteesta. Hän kävi tiiviisti läpi Rio de\nJaneiron 2016 olympiakisojen valmistelua ja pääviestinään totesi, että viimeisenkin suuren suorituspaikka-alueen rakennustyöt ovat alkaneet ja, että kisajärjestelyt ovat suunnitellussa aikataulussa.\nGlen Werner-Roseboom Yhdysvaltain olympiakomiteasta kertoi heidän\nkoulutusohjelmastaan nuorille tai tule-Keskuksien rikkaus on\ntiivis yhteistyö paikallisten\nkanssa.ville valmennuskeskusten johtotehtäviin\naikoville. USOC teki neljän vuoden ajan\nyhteistyötä Alabaman yliopiston kanssa\nrakentaen samalla neljän vuoden koulutusohjelman tuleville johtajille. Se perustui olemassa olevien kolmen olympiavalmennuskeskuksen analysointiin ja\nsiitä johdettuihin kehittämisohjelmiin.\nOhjelma oli hyvin kattava johtamistaitojen osalta ja erityisen yksityiskohtainen fyysisten puitteiden hallinnan, henkilöstöresurssien, logistiikan, palveluiden, prosessijohtamisen ja taloushallinnon osalta.\nKoulutusohjelma kuulosti erinomaiselta, ja on varmaankin ainutlaatuinen\nmaailmassa. USOC yhdessä ison yliopiston kanssa on ollut kykenevä koulutusohjelman rakentamiseen ja toteuttamiseen. Ohjelman seurauksena opiskelijoiden opinnot edistyivät, yliopisto sai loppututkintoja ja USOC sai neljän vuoden\nmittaisen ulkoisen arvioinnin, jota kuitenkin omalta osaltaan ohjasivat USOC:n\nkeskusjohtajat. Tämä on erinomainen esimerkki toimivasta yhteistyöstä kahden\nKongressin ehkä paras esitys itse johtamisesta oli Kanadan Own The Podium\n(OTP) -ohjelman johtajan Anne Merklingerin esitys teemasta ”Erinomaisuuden\nAnne Merklinger näkee neljä keskeistä\nelementtiä: ihmiset, suhteet, mahdollisuudet ja toiminnan. Ilman ihmisiä muut\nkolme elementtiä eivät voi toteutua.\nMiten vahvistaa ihmissuhteita? Merklingerin mielestä olemalla rehellisiä, kunnioittavia, luottamalla ja osoittamalla avoimuutta sekä työskentelemällä yhdessä.\nSamoin hyväksymällä yhteiset tavoitteet\nja tietäen kuka on vastuussa mistäkin. Sillä\nei ole merkitystä kuka saa meriitit toiminnasta.\nToiminta perustuu luottamukseen.\nLuottamuksen avulla syntyvät luottamukselliset keskustelut, jotka johtavat winwin -tilanteisiin. Myös tavoitteiden ja\nriman nostaminen on tärkeää. Hän kiteyttääkin erinomaisuuden avainelementit:\n•\tYhteisesti hyväksytyt tavoitteet\n•\tJokaisen panos on tärkeä ja pitää\noppia yhteisesti virheistä\n•\tNäkymä yhteistyöhön kilpailun\n•\tAjattele ennemmin ”me” kuin\t”minä”\n•\tSillä ei ole merkitystä kenelle\n•\tKun teet virheen, myönnä se\nja opi siitä\nMerklinger lainasi Leo Tolstoita esityksensä päätteeksi: On vain yksi tärkeä hetki\n– nyt! ●\n1 • 2013 39Infektiot, allergiat ja\nAuditoriollinen urheiluväkeä kokoontui Terve Urheilija -iltaseminaariin\nTampereelle kuulemaan urheilijoiden astmasta, allergioista ja infektioista,\njoista erityisesti käsiteltiin mykoplasmaa.\nTeksti\tTanja Komulainen\nKuvat\tShutterstockY lilääkäri Jari Parkkari kertoi, että allergiat ja astma\novat yleistymässä. Noin\nneljännes lapsista ja nuorista oireilee siitepölyaikana ja astmaan sairastuu\n5 %. Tyypillisten oireiden (hengenahdistus, hengityksen vinkuna, yskä ja hengitysteiden limaisuus) lisäksi astma voi\nilmetä toistuvina ja pitkittyneinä hengitystieinfektioina.Urheilijalla oireita voi olla vain rasituksessa, jolloin puhutaan rasitusastmasta.\nKoska astman diagnisoinnissa puhallukset tehdään levossa, niillä ei läheskään\naina pystytä diagnosoimaan rasitusastmaa. Urheilijalle rasitusspirometria on\nusein tarkempi tutkimus, jolla saadaan\nlaajempi käsitys hengityksen toiminnasta\nRasitusastman hoidossa tärkeimpiä\nlääkkeitä ovat astmaattista tulehdusta\nhillitsevät hengitettävät kortikosteroidit\nja tablettimuotoiset leukotrieenisalpaajat. Hengitysteitä avaavia lääkkeitä ote-taan tarvittaessa ennen rasitusta ja niiden\ntavoite on estää hengitysteiden supistusreaktiota, jos hoitavat lääkkeet yksinään\nValmisteita on monia ja lääkehoito\ntulee räätälöidä lääkärin kanssa yksilöllisesti oireet ja lajin vaatimukset huomioiden. Nykyään suurin osa astmalääkkeistä\non sallittuja lääkärin määrääminä ja niistä\nriittää yleensä käyttöilmoitus ADAMS-järjestelmään tai dopingtestin yhteydessä\ntestipöytäkirjaan. Säädökset kuitenkin\nvaihtelevat vuosittain ja urheilijan tulee\naina tarkistaa tilanne ADT:lta ja lajiliiton\nLastenallergologi Rudiger Schultz\npuhui seminaarissa siedätyshoidon mahdollisuuksista urheilijoilla. Siedätyshoidossa keho totutetaan allergeeneihin antamalla niitä pääasiassa pistoksina ihon alle\n6 – 8 viikon välein kolmen vuoden aikana.\nSiedätyshoidon teho on yksilöllistä, mutta\nvoi nuorilla parhaillaan pitää oireet poissa\nusean vuoden ajan, estää allergioiden\nkehittymistä astmaksi ja estää myös astman pahenemista.Kovasta harjoittelusta\nInfektiolääkäri Matti Karppelin kertoi\nhengitystieinfektioista urheilijoilla. Mielenkiintoa herätti tieto, että kova harjoittelu voi aiheuttaa flunssan kaltaisia oireita\nharjoituksen jälkeen aktivoimalla immuunijärjestelmää osittain samalla tavalla kuin\nNormaalina sairasteluna pidetään 2 – 4\nhengitystieinfektiota vuodessa. Kurkkukipu, yleisoireet (kuume, lihas- ja nivelkivut sekä päänsärky) ja rintakipu ovat\noireita, joihin liittyy suurempi vakavien\nkomplikaatioiden, kuten sydänlihastulehduksen riski.40 1 • 2013Kova harjoittelu voi aiheuttaa\nharjoituksen jälkeen aktivoimalla\nsamalla tavalla kuin mikrobit.\njoiden luotettavuus ja tulkinta ovat lääkärillekin haastavia.\nMykoplasma poikkeaa muista bakteereista kooltaan ja rakenteeltaan, ja siksi\npuolustusjärjestelmä ei aina tunnista sitä.\nMykoplasman hoitoon käytetyt antibiootit eivät sen poikkeavan rakenteen takia\npysty tuhoamaan pöpöä vaan ainoastaan\nestämään sen lisääntymisen. On tärkeää,\nettä urheilija malttaa levätä infektion\naikana ja keventää harjoittelua riittävän\npitkään infektion jälkeen, jotta puolustusjärjestelmä voi tuhota tunkeilijan lopullisesti.\nJos näin ei käy, infektio voi jyllätä elimistössä matala-asteisena ja aiheuttaa\nurheilijalle ns. immunologisen alipalautumistilan. Oireina ovat huonontuneen\npalautumisen lisäksi mm. suorituskyvyn\nlasku, syketasojen kohoaminen, väsymys,\nlihasten hapottaminen ja räjähtävyyden\npuute sekä itse infektiosta johtuvat elinkohtaiset oireet.Alipalautuminen on\niso kokonaisuusTällöin harjoitteluun paluussa kannattaa olla erityisen maltillinen ja pitää\nmuistaa, että sairaana harjoittelu ei ole\nkehittävää, vaan heikentää suoritus- ja\npalautumiskykyä, saattaa pitkittää toipumista ja altistaa jälkitaudeille.\nUrheilulääkäri ja valmentaja Harri\nHakkarainen piti esityksensä mykoplasmasta ja alipalautumisesta. Venäläisurheilijoilla tehdyissä tutkimuksissa osalla\nurheilijoista immuunijärjestelmän toiminta heikkeni jopa 40 % kovan harjoitusjakson jälkeen, jolloin mikrobit, kuten\nmykoplasma, pääsevät helpommin tunkeutumaan elimistöön. Mykoplasma on\nlöydetty jo yli sata vuotta sitten, mutta\nvasta viimeisellä vuosikymmenellä sitä\non opittu etsimään laboratoriokokeilla,Terve Urheilija -koulutuksen\nPower Point -esitykset löytyvät\nTerve Urheilija -verkkosivuilta\nVuonna 2013 järjestetään kaksi\nTerve Urheilija -iltaseminaaria;\n5.3.2013 aiheena on urheilijan\nsydän ja 20.11.2013 ylikuormitus.Alipalautumistila vastaa osittain ylikuormitustilaa, mutta Harri Hakkarainen suositteli alipalautumis-termin käyttämistä,\nkoska se kuvaa paremmin sitä, mistä asiassa on kyse. Alipalautuminen on kokonaisuus, jossa tulee sairauksien lisäksi huomioida myös harjoittelun, ravinnon, levon\nja unen sekä muiden elimistöä kuormittavien tekijöiden vaikutus ja korjata mahdolliset puutteet niissä.\nNormaaliin harjoitteluun palaaminen\ntapahtuu Hakkaraisen mallin mukaan\nasteittain useamman viikon aikana lähtien matalatehoisista ”pitää pystyä puhumaan” -harjoituksista. Hoitona mykoplasma-infektioissa ovat antibiootit, leukotrieenisalpaajat ja limaa irrottavat lääkkeet sekä tietyt immuunijärjestelmää tukevat ravintolisät (mm. C-vitamiini, sinkki\nMykoplasma voi aiheuttaa monimuotoisen taudinkuvan lievistä flunssaoireista\nkeuhkokuumeeseen, sydänlihastulehdukseen ja aivokalvontulehdukseen. Suurin\nosa sairastuu lievästi ja toipuu mykoplasmasta muutamassa päivässä tai viikossa,\nmutta alipalautumistilasta toipuminen\nvoi kestää pahimmillaan yli vuoden. ●\n1 • 2013 41Suomalaiset valmentajakouluttajat\nEuroopan Squashliiton kurssilla\nSuomalaisilla squashvalmentajilla oli mahdollisuus osallistua\nEuroopan Squashliiton järjestämälle ensimmäiselle ykköstason\nvalmentajien kouluttajakoulutukseen Wienissä.\nTeksti ja kuvat Markku Hyrske ja Toni WallinEuroopan Squashliiton (ESF)\nalkoi 2000-luvulla, kun laji oli\nlevinnyt itsenäistyneisiin itäblokin valtioihin. Osassa niissä on\nollut kasvukehitys, joka vaati ESF:ää kouluttamaan kiireesti valmentajia tasoille 1– 3.\nVanhemmissa squashmaissa, edelläkävijänä Englanti, koulutusta on järjestetty\npaljon aiemmin ja Suomessakin jo\n1980-luvulta alkaen tasoilla 1– 4.\nEuroopassa koulutuskysyntä on kasvanut edelleen ja ESF järjesti historian ensimmäisen tason 1 valmentajien kouluttajakoulutuksen Wienissä. Kyse oli pilottitapahtumasta, jossa 11 kurssilaista tulivat\nkuudesta maasta (Venäjä, Ukraina, Tsekki,\nSlovenia, Puola ja Suomi). Pääkouluttajaguruna toimi Peter Hirst Englannista,\napukouluttajina Michael Khan Itävallasta\nja Colin White Irlannista. Kurssin pääjärjestäjä ESF:n puolesta oli Khan, joka vastaa\nmyös ESF:n koulutusohjelman kehittämisestä.Pilottikoulutus kiinnosti\nOsallistumisemme yksi motiivi oli, että\nvoimme olla osaltamme kehittämässäApukouluttajat Michael Khan Itävallasta ja Colin White Irlannista tarjosivat hyvän paketin\npääkouluttaja Peter Hirstin rakentamaan kokonaisuuteen.eurooppalaista yhtenäistä valmentajakoulutusta. Tapahtuman pilottimaisuus antoi\nerityiskiinnostavuutta ja asia sekä vetäjät\nolivat hyviä. Valitettavasti kurssin valmistelu ja organisointi oli heikko. Esimerkiksi\nkurssin etenemisestä ei ollut runkoa paperilla, eikä esimerkiksi ruokailuja ollutvarattu. Eipä menisi Suomessa läpi.\nKouluttajakoulutus järjestettiin kaksiosaisena, joista ensimmäinen oli teoriapainotteinen osuus Wienissä. Toinen osa\non käytäntöpainotteinen viikonlopun\nmittainen testikoulutus Suomessa, jossa\nmeitä kahta kouluttajaa arvioi ESF:n tutor.Wienissä järjestetyn\nosallistujia.42 1 • 2013Player Level\tPlayer Emphasis\tPlayer Needs\tCoaching Style\tESF Coach Education\tDurationPSA / WISPA\tTraining to Win\tSum of Below\tEmpower Level 4? n.a.National Juniors\tTraining to Compete\tTactics /Apply\tPressureDirect Level 3 7 daysIntermediate\tPlayersLearning to Train\tSkill /Accuracy\tCoach Level 2 4 daysEarly Learners Learning to Play\tSimple Rallies Teach Level 1 3 – 4 daysMatriisi, jossa yhdistyvät: pelaajan taso, tähtäin ja tarpeet sekä valmentajan rooli, koulutustaso, kurssin kesto.Näin saamme itsemme sertifioiduksi\nESF:n valmentajakouluttajiksi ja voimme\nkouluttaa ESF tason 1 valmentajia. Tämä\non alku sille, että uusilla suomalaisilla\nsquashvalmentajilla on entistä paremmat\nmahdollisuudet laajentaa reviiriään Eurooppaan.Kurssin antia\nMe suomalaiset emme olleet osallistuneet\nESF:n aiempiin valmentajakoulutuksiin,\nkoska oma systeemimme ja muut kansainväliset seminaarit ovat tarjonneet aikaa sitten pidemmälle ja syvemmälle menevää\nTästä syystä törmäsimme kiinnostavaan\nilmiöön, kouluttajien sisäpiirin englanninkieliseen koulutusslangiin, joka aiheutti hiukan hämminkiä ja meiltä tukun\nkysymyksiä. Termit eivät liittyneet mitenkään squash-terminologiaan, vaan niiden\ntarkoitus oli kielikuvina iskeä ja tarttua\nkouluttajien ja valmentajienkin mieliin,\nmitä ne kyllä tekivätkin.\nKävi ilmi, että slangi kumpusi lähinnä\nPeter Hirstin verbaliikasta ja vuosien kouluttajatyöstä mm. Englannin squashliitossa.\nKävi ilmi, että Peter, Michael ja Colin\novat keskenään istuneet ja pähkäilleet\nkyseisiä ilmaisuja sekä niiden käyttöä.\nNäiden pohjalta kouluttajat ovat luoneet\nyhdeksän kultaista sääntöä eli ’ohjeita ja\nTässä muutama mieleenpainuva kultainen sääntö:\n”Sally Sunflower”. Sääntö muistuttaa\nurheilijan/pelaajan kasvusta askel kerrallaan. Seuraamme urheilijan/pelaajan kasvua, kuten kasvattaisimme puutarhaa. Kastele ja ruoki sopivasti – anna aikaa imeä\nravinto ja kasvaa. Älä tukahduta informaatioon ja virikkeisiin – annostele oikein. Jatkoideana totesimme, että on syytä pitää\nkukkien määrä kohtuullisena ja vaihtelevana eli sellaisena, että työ pysyy kiintoisana, mahdollistaa laadun ja ryhmässä olevat voivat tukea toisiaan.\n”Coaching Scale 1– 100” muistuttaa,\nettä valmennuksessa olevat pelaajat ovat\neri tasoilla. Tässä aloittelija on skaalassa 1\nja huippuammattilainen 100. Meidän val-mentajien pitää muistaa, että työtavat ja\nsisältö on mitoitettava eri tavoin eri skaalan kohdassa olevien urheilijoiden/pelaajien mukaan, vaikka kaikki lyövät kämmentä ja rystyä. Valmennus-skaalaa 1– 100\nsaatiin tukemaan matriisi, jossa yhdistyvät\npelaajan taso, tähtäin ja tarpeet sekä valmentajan rooli, koulutustaso ja kurssin\n”Effective Communication” - kuinka\nkommunikoida valmennettavan kanssa.\n– Meillä on kaksi korvaa ja yksi suu,\nkäyttäkäämme niitä samassa suhteessa,\nPeter Hirst totesi useasti. Samoin esille\nnostettiin erilaiset kommunikointityylit ja\nniiden käyttö eri tilanteissa. Näytä, puhu,\nkysy - löydä yhteinen kieli - näytä ja testaa. Muistutus vuorovaikutuksesta - kysy\nWhat, Why, When and How ’WWWH’\neli Mitä, Miksi, Milloin ja Kuinka\nMitä tehdään? Miksi tehdään? Milloin\ntehdään? Kuinka tehdään?\nTämä tuntui tärkeimmältä työkalulta.\nKysymyspatteristo saattaa tuntua raskaalta,\nmutta varsinaisessa opetus-/koulutushetkessä etukäteen mietityt perusajatukset ja\nvastaukset tuovat selkeyttä ja motivoituneisuutta tekemiseen pelaajan tai koulutettavan valmentajan kannalta. Samalla\nmoni ristiriitatilanne jää pois ja toiminta\non laadukkaampaa ja tehokkaampaa.Avoimuuden lisäännyttävä\nYhtenäinen ESF:n valmentajakoulutusjärjestelmä on alkuvaiheessa ja päävetäjät\ntuntuivat olevan mustasukkaisia reviiristään. Toiminta on hiljalleen avautumassa.\nSiitä huolimatta esimerkiksi Pohjoismaiden on yhteisesti pantava ESF:n virallisissa\ninstansseissa vauhtia järjestelmän edelleen\nkehittämiseen ja avautumiseen. Eri tasojen\nkoulutusten rungot ja sisällöt on saatava\njäsenliittojen käyttöön. Näin ei tällä hetkellä ole.\nOli hienoa huomata kuinka kurssilaiset\nolivat avoimia toistensa ideoille ja heittäytyminen toimintaan oli merkille pantavaa.\nKurssilaisten kanssa loimme mutkattoman\nkontaktin, ja heidän kotimaahansa on nyt\nhelppo mennä eri tehtävissä. Osanottajia”Kastele ja ruoki sopivasti\n– anna aikaa imeä ravinto\nja kasvaa. Älä tukahduta\ninformaatioon ja virikkeisiin\n– annostele oikein.”\nyhdisti kova halu kehittää itseään, oman\nmaansa squashvalmentajakoulutusta sekä\ntoimia pioneerina Euroopan laajuisessa\nKurssilla osanottajissa oli sellaisia, jotka\neivät pärjänneet englannin kielellä. Suomalaisten valmentajien kielitaito on useimmiten hyvää ja mahdollistaa kansainvälisen\nvuorovaikutuksen, mikä on ensiarvoista\nkehityksessä mukana olemiseksi. Sama\nkoskee pelaajiamme. He voivat mennä\nlähes minne tahansa leireille ja kisoihin ja\nsaada niissä irti paljon, kun ymmärtää\nsanotun ja voi keskustella, olla yhdessä\nsekä viihtyä.Tilanne Suomessa\nSuomen squashissa valmentajakoulutukseen tulevien määrä on nousemassa ja\nseuratyön määrä kasvussa. Päävalmentajamme Mike Harris (Englanti) on tuonut\nlisää keskustelua ja iloisuutta toimintaamme eri tasoilla. Hänen ja toiminnanjohtaja Hannu Mäkisen vierailut pieniinkin seuroihin ovat tärkeitä ja viestivät siitä,\nettä yhteisöömme ovat kaikki tervetulleita.\nHarrisin esimiehenä on ollut Englannin\nSquashliitossa Peter Hirst, joten kanavat\novat auki tiedon ’alkulähteille’.\nPieneksi maaksi olemme järjestäneet\npaljon arvokisoja ja pelaajamme ovat\nMeidän on oltava kuitenkin vielä\nenemmän hereillä ja pidettävä huolta siitä,\nettä liittotason valmentajat ja kouluttajat\novat jatkossakin maan seurojen sytyttäjiä\nsekä kansainvälisesti aktiivisia valmennuksen tieto-taidon foorumeilla. On osallistuttava ulkomailla eri koulutuksiin ja\nvoimme myös isännöidä kansainvälisiä\nkoulutuksia ja leirejä. Lisäksi on syytä olla\nmukana kotimaan eri lajien valmentajien\n1 • 2013 43Valmentaja tunnistaa\nSuomen Valmentajat ry tiivistää\nyhteistyötään antidopingtoimikunta aDT ry:n kanssa.arkipäivän toiminnassa niin urheilijoiden, vanhempien kuin mediankin kanssa\ntoimimiseen.Vastuu dopingin käytöstä\nteksti Kristiina Danskanen\nkuvaAntidopingtoimikuntaJatkossa jäsenhuoneessa on tarjolla valmentajille suunnattua\nvalmentajan päivittäistä toimintaa. Valmentajan rooli antidopingtyössä on erityisen tärkeä ja alkaa\njo asennekasvatuksena lasten ja nuorten\nkanssa. Valmentaja tukee puhdasta urheilua eikä hyväksy ”kaikki käyttää kuitenkin” -asennetta.\nOsoitteesta www.antidoping.fi löytyvä Puhtaasti paras -antidopingopas on\njokaiselle valmentajalle erinomainen apu\n441 • 2013Vastuu dopingin käytöstä on lopulta\naina urheilijalla. Valmentaja voi kuitenkin muistuttaa urheilijaansa antidopingasioista ja esimerkiksi mahdollisen erivapauden uusimisesta. Kansainvälisiin\nkisoihin lähdettäessä on myös syytä selvittää kansainvälisen lajiliiton erivapausohjeet, jotka saattavat poiketa suomalaisista käytännöistä. Tavoitteena valmentajalla on ohjata urheilijaa ottamaan vastuu\nAntidoping sivuille on uutena apuvälineenä valmentajalle ja urheilijalle avattu\nErkka-erivapauskone, jonka avulla voihelposti selvittää, pitääkö urheilijalle\nhakea erivapautta ja mistä se haetaan.\nLehden liitteenä on vuosittain uusiutuva julkaisu ”Kielletyistä aineista ja\nmenetelmistä 2013”. Valmentaja voi tarpeen mukaan tilata kirjasia lisää lajiliitostaan tai suoraan antidopingtoimikunnasta.\nLuettelot ovat nähtävissä myös ADT:n\ninternetsivuilla. ●Suomen Valmentajat haastaa\nyhdessä antidopingtoimikunnan kanssa kaikki\njäsenet ottamaan julkisesti\nkantaa puhtaan ja reilun\nurheilun puolesta osoitteessa\nportal / fi / puhtaasti_parasKEHiTYSPääLLiKÖN PALSTA\nErik PiispaVuoden 2013\nViime vuosi oli kilpa- ja huippu-urheilun kannalta monilta osin käänteentekevä\nvuosi. Huippu-urheilun muutosryhmä sai oman työnsä päätökseen ja uudet suuntaviivat suomalaiselle huippu-urheilulle on määritelty. Henkilömuutoksia on jo tullut\nja tulee jatkossakin, kun urheilun eri organisaatioissa pistetään tehtäviä ja vakansseja uuteen jakoon. Yksi asia on varma. Työtä meillä kaikilla kilpa- ja huippu-urheilun parissa työskentelevillä riittää ja sitä on paljon. Asetetut tavoitteet ovat haasteellisia, kuten pitääkin.\nPositiivista asennetta ja palavaa intohimoa työhön tarvitaan kaikissa organisaatioissa, mutta ilman todellista yhteistyötä emme pääse asetettuihin tavoitteisiin. Kaikkia tarvitaan. Yksin ei kukaan selviä tästä voittajana. ●Valmentajaklinikkakoulutus\nValmentajaklinikkakoulutukseen tulee uusi teema. Sisältö täsmentyy lähiviikkoina, mutta teema liittyy mekaniikkaan valmennuksessa. Kouluttajina toimivat mm. harri\nhakkarainen ja sami kalaja. Kolmas kouluttaja nimetään, kun sisältö tarkentuu.\nLuvassa on jälleen mielenkiintoinen ja toiminnallinen\nkokonaisuus. Alkuvuoden ainoa uuden teeman Valmentajaklinikka järjestetään Lapin Urheiluopistolla, Rovaniemellä 8.6. Ilmoittautuminen käynnistyy helmikuun aikana. Syksyn klinikoista yksi on varmuudella Helsingissä. ●2012 oli Suomen Valmentajien koulutustoiminnassa ennätyksellisen vilkas. Tämä luo ison haasteen, kun tavoittelemme tästä\nvuodesta yhtä menestyksekästä.\nKoulutusvaliokunnan ja osaavan asiantuntijaverkoston kanssa\ntulemme tekemään parhaamme,\nettä Suomen Valmentajien koulutustoiminta kehittyy edelleen.\nUusia koulutussisältöjä on tulossa ja koulutusten toimintatapoja\nkehitetään vastaamaan entistä\nparemmin valmennuksen haasteisiin. ●Valmentajaklinikka special\nKevääksi suunniteltu Valmentajaklinikka special joudutaan siirtämään syksylle, sillä kouluttajaksi sovitun Tommi paavolan\ntyökiireet estävät hänen tulonsa Suomeen. Päivämäärä löytyy\nSuomen Valmentajien nettisivuilta heti kun se on Tommin\nkanssa sovittu. Ne, ketkä Valmentaja-lehden lukijoista eivät\nTommia tunne, voivat käydä tutustumassa Tommin nettisivuihin ja blogiin osoitteessa www.discovermovement.com.\nTommi on tehnyt jo usean vuoden ajan ansiokasta valmennustyötä Yhdysvalloissa erityisesti nuorten urheilijoiden\nparissa. Tällä hetkellä hän toimii Fitness ja Performance coordinatorin vakanssilla Immaculate Heart Academyssa, tyttöjen High schoolissa, New Jerseyssä. Lisäksi hänellä on ollut\nmerkittävä panos Suomen Valmentajien koulutussisältöjen\nSuomen Valmentajien kolmen tunnin teemakoulutuksiin ei kevään aikana tule uusia sisältöjä, mutta syksyllä aloitamme\nnuorten liiketaitoharjoittelu osa 4:n työstämisen. Sen valmistuminen menee vuoden 2013 loppuun tai 2014 alkupuolelle.\nMikäli sinulla on ideoita ja ajatuksia Suomen Valmentajien jatko- ja täydennyskoulutustarjonnan kehittämiseksi, ole\nystävällinen ja lähetä minulle sähköpostia osoitteella erik.piispa@suomenvalmentajat.fi\nKoulutustarjontamme löytyy kokonaisuudessaan nettisivuiltamme www.suomenvalmentajat.fi\nKaikki teemakoulutukset ovat tilattavissa urheiluseuran tai lajiliiton valmentajille. Mikäli tarvitset lisätietoja koulutuksista,\nole ystävällinen ja ole yhteydessä allekirjoittaneeseen.\nMenestystä valmennuksen haasteisiin vuodelle 2013 !1 • 201345kokosi Taru AlankoHenkilöjäsenedut vuodelle 2013\nValmentaja-lehti on yhdistyksen omistama julkaisu ja ollut jäsenlehtenä\nilmestymisestään lähtien. Valmentajalehti on kilpa- ja huippu-urheiluvalmentajien erikoislehti. Se käsittelee valmennusta eri tasoilla nuorista aikuisiin.\nLehti ei niinkään kerro senteistä ja\nsekunneista, vaan harjoittelusta ja valmentautumisesta - siis tärkeimmästä.\nValmentaja-lehdessä valmentajat itse\nkertovat kokemuksistaan, ratkaisumalleistaan, iloista ja suruista sekä tuloksen tekemisen taustoista. Lehden lukijat\novat aina ajan tasalla. Valmentaja-lehti\nlähetetään jokaiselle jäsenmaksunsa\ne-Valmentaja on yhdistyksen sähköinen uutiskirje. Sen sisältöjä ovat ajankohtaiset artikkelit, seminaariraportit,\nuutiset, tulevien tapahtumien esittely\nsekä tärkeät jäsenille tiedotettavat asiat.\ne-Valmentaja lähetetään automaattisesti\nkaikille sähköpostiosoitteensa ilmoittaneille Valmentaja-lehden tilaajille ja\nSuomen Valmentajien jäsenille sekä\nyhteistyössä mukana oleville.>> Valmentajahinnasto\nJo vuosia monet urheiluopistot ovat\nsolmineet yhteistyösopimuksen Suomen Valmentajien kanssa. Yhteistyösopimukseen on sisältynyt erityiset valmentajahinnat valmentajien vapaa-aikana\ntapahtuvaan majoitukseen. Yhteistyössä\nolevien opistojen tarjoamat alennukset\ntai erikoishintaiset palvelut ovat eriteltyinä jäsenhuoneessa. Tämän vuoden\nalennukset vaihtelevat 10 – 15 % normaalihinnoista.>> uudet jäsenpalvelut\nVerkkosivuillemme on avattu tämän\nvuoden alusta pelkästään jäsenille tarkoitettu palvelu – jäsenhuone. Jäsenhuoneessa on tietoa valmentajan sopimusta tehtäessä tärkeistä kysymyksistä,\njotka kannattaa ottaa esille ja kirjata ne461 • 2013sopimukseen. Sieltä voit tulostaa Suomen Valmentajat ry:n ja SAVAL:in suosittaman sopimusmallin.\nJäsenhuoneen etusivulla on keskustelupalsta. Siellä on muutama aihe,\njohon kaipaamme palautetta. Toivottavaa on, että valmentajat keskustelevat\nkeskenään. Siellä voit avata aiheen ja\ntiedustella muiden ajatuksia.\nJäsenhuoneessa ovat nykyään kaikki\navoimet työpaikat, jotka meille ilmoitetaan. Ilmoittaminen on täysin ilmaista\nja toivomme, että rohkaiset omaa seuraasi ilmoittamaan avoimista työpaikoista meille, me laitamme ne tiedoksi\nJäsenhuoneessa on kaikki tiedot\njäseneduista ja niiden käytöstä. Niitä\nneuvotellaan koko ajan lisää ja ensimmäisenä ne kirjataan jäsenhuoneeseen,\nmutta toki niitä tiedotetaan Valmentajalehdessä ja e-Valmentajassakin.\nJos sinulla on jotain, jota haluat\nilmoittaa muille valmentajille, se\nonnistuu jäsenhuoneen ilmoitustaululla.\nJäsenhuoneeseen pääsee osoitteessa\nyläkulmassa olevan linkin kautta. Järjestelmä kysyy sinulta silloin käyttäjätunnusta ja salasanaa, jotka sinun pitää\ntilata osoitteesta tunnukset@suomenvalmentajat.fi. Tässä yhteydessä jäsenyys tarkastetaan.\nJäsenhuoneen sisältöä kehitetään\nkoko ajan ja kaikki toiveet sekä palaute\notetaan mielellään vastaan. Niitä voi\nlähettää sähköpostitse osoitteella\nSuomen Valmentajat ry:n tehtävänä\non edistää valmennustietouden ajanmukaisuutta maassamme ja kannustaa yhdistyksen jäseniä tekemään työtä\nnykyaikaisen ja ulkomaisen tietouden\nsaamiseksi suomalaisen urheiluelämän\nkäyttöön. Tätä tarkoitusta varten Suomen Valmentajat ry myöntää hakemuksesta koulutustukia sääntöjen mukaisesti budjettiin varattujen määrärahojen puitteissa.\nVerottajan päätöksen jälkeen, jonkamukaan stipendi on saajalleen rahanarvoista tuloa ja näin ollen verotettavaa\nansiota, Suomen Valmentajat on muuttanut käytäntöään valmentajille myönnettävien tukien suhteen. Stipendi on\nnyt nimeltään koulutustuki. Edelleenkin vuoden jäsenenä oltuaan jäsenellä\non oikeus anoa tukea kansainväliseen\nvalmentajakoulutustapahtumaan ja tuki\nmyönnetään raporttia ja kulukorvauksia vastaan. Vuosittain talousarvioon\nvarataan 4000 – 8000 euroa avustuksiin. Haku tapahtuu tarkoitusta varten\nKoulutustukisäännöt, hakuohjeet ja\nhakulomake löytyvät verkkosivuiltamme\nosoitteesta www.suomenvalmentajat.fi /\njäsenhuone.>> Coach Collection\nUudistimme syksyllä 2012 kokonaisuuden lähes kokonaan ja jatkossa sitä\nuudistetaan sesonkien mukaan. Kokonaisuuteen tuodaan uutuustuotteita sitä\nmukaa, kun ne soveltuvat valmentajien\nCoach Collection -tuotteiden tilausmahdollisuus on verkkosivuilla jäsenhuoneessa, sillä vain jäsenillä on oikeus\nkäyttää Coach Collection -asuja. Tuotteet toimittaa edelleenkin monivuotinen yhteistyökumppanimme JRCMarkkinointi Oy Lohjalla.VK-Kustannus Oy>> Valmennuskirjallisuus\nSuomen Valmentajat ja VK-kustannus\nOy ovat tehneet yhteistyötä jo vuosikymmenten ajan. Suomen Valmentajat\non osaomistajana yrityksessä ja siten\nvaikuttamassa siihen, että suomalainen urheiluvalmennus saa jatkossakin ammattikirjallisuutta suomen kielellä. Suomen Valmentajien jäsenet ovat\noikeutettuja saamaan VK-kustannuksen\njulkaisemia valmennuskirjoja kantaasiakashintaan.\nwww.vk-kustannus.comtettu Nordea Pankin Avainasiakasetuihin, kyseiset\nhintaedut eivät tuo lisäarvoa jäsenelle.>> Tryg-Vakuutusetu\nSuomen Valmentajien ja Trygin välinen\nyhteistyösopimus koskee yksityishenkilöiden vakuutuksia. Jäsenetuun ovat\noikeutettuja kaikki yhdistyksen jäsenet,\ntyöntekijät ja toimihenkilöt.\nTryg tarjoaa sinulle seuraavat vakuutukset: koti- ja huvilavakuutus, liikenneja autovakuutus, tapaturma- ja sairauskuluvakuutus, matkavakuutus sekä\nYoungLiving -vakuutus, joka on vakuutuspaketti 15 – 28-vuotiaille.Yhdistyksen jäsenille\nKoti- ja Huvilavakuutus, alennus 15 %\nTäysarvovakuutus – kohde on aina\nvakuutettu oikeasta arvosta, lisäksi huoneistossa tehdyt muutostyöt (kiinteä\nsisustus) sisältyvät koti-irtaimistoon\n50 000 euroon saakka.\nmatkavakuutus, alennus 15 %\nOn voimassa kaikkialla maailmassa\naina 80 ikävuoteen saakka. Vakuutettuina ovat myös mukana matkustavat\nalle 18-vuotiaat lapset ja lastenlapset.\nVakuutus sisältää mm. evakuointiturvan\nsekä korvauksen matkan odottamisesta.\nTapaturmavakuutus, alennus 15 %\nVakuutus on voimassa ympäri vuorokauden, tapaturman aiheuttamat hoitokulut valintasi mukaan, joko 10.000 €\ntai 20.000 € / tapaturma\nSairauskuluvakuutukseen omavastuualennus: omavastuu 100 euroa / hakukerta / vakuutettu (norm. 150 €)\nautovakuutus, alennus 9 %\nLaajakaskoon kuuluu aina lisämaksutta Lasiturva ja Rahoitusturva, lisämaksusta voit valita myös Keskeytysturvan ja Lunastusturvan.\nLisäksi saat 15 % keskittämisedun\nkun sinulla on voimassa vähintään\nkaksi eri lajin yksityishenkilön vahinkovakuutusta (esim. kotivakuutus ja\nJäsenille myönnettävät erityisalennukset koskevat yllä mainittuja tuotteita. Keskittämisalennuksen (15 %) ja\nmaksutapa-alennuksen (2,5 %) osalta\nsovelletaan Trygin yleisiä hinnoitteluperusteita. HuOm! Mikäli jäsen on oikeu-Lisätietoja vakuutuksista saat osoitteesta www.tryg.fi tai nordea.fi / tryg\nVoit myös soittaa asiakaspalveluun\nnumeroon 0200 72020 (pvm / mpm) arkisin klo 9 – 17. Lähetä sana ETU tekstiviestillä (oman liittymäsi tekstiviestin hinta) numeroon 12537 ja otamme sinuun yhteyttä.\nkäyttö perustuu Shell\nBrands International AG:n\nSt1:llejelma liikunnan ja terveydenhuollon\nammattilaisille. PTStudio on dynaaminen ohjelma jonka sisältämiin harjoitteisiin voit itse vaikuttaa. Harjoitekanta\nkasvaa automaattisesti ilman lisäkustannuksia. Suomen Valmentajat ry:n jäsen\nsaa yhden 12 kuukauden käyttöoikeuden ohjelmaan. Seuraavat käyttöoikeudet ovat maksullisia. Ohjeet käyttöoikeuden saamiseksi tulevat valmentajakortin mukana.uuDeT JÄSeNeDuT>> St1 -polttoaine-etu\nSuomen Valmentajat ry:n valmentajakortti toimii myös polttoainealennuskorttina. Kortilla saa alennusta polttoaineesta heti ja saman tien Suomessa\nkaikilta St1-asemilta sekä miehitetyiltä\nShell-asemilta, kun maksaa tankkauksen käteisellä, pankkikortilla, debitillä\ntai Visa Electronilla. Asemia on kaikkiaan yli 500.\nAsemilla on laadukkaiden polttoaineiden lisäksi mm. pesupalvelut ja\npesupassit. Konseptoiduilla pesuasemilla on käytössä pesupassit: Shellpuolella kolmannen pesun jälkeen\nmaksuton lasinpesuneste ja kuudennen pesun jälkeen maksuton autopesu\nja St1-puolella jossa konseptoitu autopesu joka 6. pesu maksuton. Kassoilta\nvoi pyytää pesupasseja.\nShell HelmiSimpukka ravintoloissa\nsaa tietyistä annoksista alennusta käteisalennuskortilla eli myös Valmentajakortilla. Nämä annokset on merkitty\nPalvelutankkauskonsepti eli palvelumestari mm. tankkaa autosi, tarkistaa öljyt, lisää lasinpesunestettä. Se löytyy 60 asemalta. Nämä asemat löytyvät\nhuoltamohausta tai omalta nettisivulta\nKaikki vastaukset mm. missä lähin\nasema, mikä 24h asema, löytyvät netistä\nwww.st1.fi ja etusivulta ”Hae asemia”\nja älypuhelimella m.st1.fi.\nLisäksi uudella Valmentajakortilla saa\nalennusta lämmitysöljystä, ohjeet tulevat jäsenille valmentajakortin mukana.>> pTStudio -lisenssi\nPTStudio on harjoitusohjelmien laadintaan tarkoitettu selainpohjainen oh->> Kinesioteipit\nSuomen Valmentajat aloitti vuonna\n2012 yhteistyön Fysiostore Oy:n\nkanssa. Yritys tuo maahan kinesioteippejä ja järjestää teippauskoulutusta. Nyt\nSuomen Valmentajien jäsenillä on mahdollisuus tilata kinesioteippejä edulliseen hintaan.>> eduFocus -koulutukset\nSportFocus Oy tuottaa monipuolisia\nurheilupsykologisia ja psyykkisen valmennuksen palveluja ammattitaidolla\nja kokemuksella. Suomen Valmentajat solmi yhteistyösopimuksen SportFocuksen kanssa viime syksynä. Yritys tuottaa urheilijoille ja valmentajille\nainutlaatuisia psyykkisen valmennuksen harjoitteita toteutettavaksi lajiharjoittelun yhteydessä. Asiantuntijoiden\nlaatimien, testattujen harjoitteiden\navulla psyykkinen valmennus toteutuu monipuolisesti ja tuloksellisesti.\nTrainingfocus -harjoitteiden nimellä\nkutsuttaviin palveluihin voit tutustua\nyrityksen verkkosivuilla osoitteessa\nSuomen Valmentajien jäsenet saavat\nSportFocus Oy:n järjestämistä EduFocus -koulutuksista 15 % alennuksen.>> Scandic -hotellihinnasto\nScandic -hotelleista kotimaassa alennusta majoittuessaan ja maksaessaan\nitse majoituksensa. Tarkemmat alennukset ja ohjeet alennuksen saamiseksi\nlöytyvät jäsenhuoneesta. ●1 • 201347Suomen Valmentajien\nPuhelin: (09) 3481 3142\nAvoinna: klo 08:30 – 16:00\nGSM 043 211 3388\nGSM 045 638 4772\nGSM 045 638 4771\ntaru.alanko@suomenvalmentajat.fiSuomen Valmentajat ry:n kevätkokousKEVÄTKOKOUS\nPaikka: Valo-talo 2 krs, Radiokatu 20, 00240 HELSINKI\nYhdistyksen säännöt löytyvät verkkosivuilta osoitteesta\nH a ll i t u sUusi\nSuomen Valmentajat ry uusi hallitus\non aloittanut toimintansa. Hallituksen\npuheenjohtajana toimii Kari NiemiNikkola, vanhoina jäseninä jatkavat\nSimo Tarvonen (vpj.), Antti Koskelainen, Pekka Rindell, Pulmu Puonti\nja uusina jäseninä Kirsi Hämäläinen,\nJanne Hänninen sekä Jorma Kemppainen.Valiokunnat vuodelle 2013\nKari Niemi-Nikkola, pj\nSimo Tarvonen, varapj\nKristiina Danskanen, tjArvostustoimikunta:\nKalevi Tuominen, pj\nAnuliisa Uotila, SAVAL\nPekka Potinkara, SAVAL\n48 1 • 2013Koulutusvaliokunta\nPulmu Puonti, pj\nErik PiispaMarkkinointi- ja viestintävaliokunta\nKristiina Danskanen, pj\nTaru AlankoValmentaja-lehden toimituskunta\nJorma Kemppainen, pj\nTaru Alanko, pj\nLaura Tast\tKristian Törnqvist\nJukka PelkonenSeura - tervetuloa\nSuomen Valmentajat ry:n jäseneksi\nteksti Taru AlankoSeura on sekä urheilijan että\nvalmentajan kannalta laadukkaan valmennuksen ydin. Valmentajan osaaminen ja hyvinvointi ovat keskeiset tekijät kohti\nurheilijan turvallista, terveellistä ja monipuolista tuloksiin johtavaa harjoittelua.\nMitä enemmän valmennustietouttaseura tarjoaa valmentamiseen, sitä monipuolisemmin se huolehtii urheilijan ilosta\nja onnistumisesta. Osaava valmentaja ja\nonnistunut urheilija koituvat seuran parhaaksi, kaikki voittavat ja voivat hyvin.\nSuomen Valmentajat ry:n säännöissä\non sen perustamisesta lähtien ollut mahdollisuus myös yhteisöjäsenyyteen. Syyskokous 2012 teki päätöksen, että yhdistys\nottaa käyttöön myös yhteisöjäsenyyden.>> Vuoden 2013 yhteisöjäsenmaksun suuruus on 80 euroa\nja se sisältää seuraavat voimassa olevat jäsenedut:\n•\tTukea ja välineitä seuran valmentajien koulutussuunnitelman\n•\tTyökaluja valmentajahuoltoon vapaaehtois- ja ammattilaispuolella\n•\tMahdollisuus verkottumiseen ja toimintaympäristön kehittämiseen\n•\tSopimusneuvontaa siitä, mistä asioista seuran ja valmentajan välillä\n•\tJäsenhintaisia täydennyskoulutuksia palvelemaan seuran omia\n•\tViimeisin valmennustietous seuran tietoon viestinnän kautta\n•\tMahdollisuus osallistua Suomen Valmentajien toiminnan kehittämiseen\n•\tPääsy jäsenhuoneeseen – avoin vain jäsenille\n•\tOsallistumisoikeus seurajoukkueena kisatapahtumiin mm.\n•\tValmentaja-lehti (5 numeroa vuodessa)\n•\te-Valmentaja (sähköinen uutiskirje 9 – 11 numeroa vuodessa)\n•\tJäsenkirjeet sähköisesti tai postitse (2 kertaa vuodessa)\n•\tJäsenhintaiset koulutusmateriaalit (säästö 10 euroa per tuote)\n•\tST1 asemakohtainen polttoaine-etu\n•\tSuomen Valmentajien yhteistyökumppaneiden palvelut>> esimerkki koulutuksesta\n(jäsenhinta 350 euroa, muille 450\n•\tLiikkuuko ja harjoitteleeko\nsuomalainen urheileva lapsi ja\nnuori paljon vai vähän?\n•\tOnko harjoittelu yksipuolista\n•\tKuinka harjoittelua tulisi kehittää\nKoulutuksessa annetaan konkreettisia\ntyökaluja eri lajien valmentajille niillä\nfyysis-motorisen harjoittelun osa-alueilla, joilla Olympiakomitean, Nuoren\nSuomen ja Suomen Valmentajien tekemän selvityksen mukaan havaittiin eniten\npuutteita lasten ja nuorten harjoittelussa.\nKoulutus koostuu yhden tunnin teorialuennosta ja kahden tunnin käytännön harjoituksesta. Teorialuennolla esitellään tiivistetysti selvitysraportin ydinkohdat sekä käydään läpi juniorivalmentajan\nroolia ja tehtäviä. Käytännön harjoituksessa käydään läpi 20 minuutin harjoituskokonaisuuksia alkulämmittelystä,\nlihaskuntoharjoittelusta sekä loppujäähdyttelystä.>> mitä muuta jäsenseura\nvoit tarjota valmentajalle\n•\tYksittäiselle valmentajalle jäsenyyden,\njolloin seura maksajana saa joka\nkuudennen valmentajan veloituksetta\n– henkilöjäsenhinta 57 euroa\n•\tSuomen Valmentajat ry:n yksittäisen\nkoulutuksen esim. Valmentajaklinikan\nvalmentajilleen maksajana seura saa\njoka kuudennen osallistujan\nveloituksetta ●arvonta jäseneksi liittyville yhteisöille\nKaikki maaliskuun 2013 loppuun mennessä jäseneksi liittyneet seurat ja yhteisöt osallistuvat arvontaan, jossa arvotaan kolme\nLasten ja nuorten Hyvä Harjoittelu -koulutusta.\nSUOSiTTELiJAKiLPAiLU JäSENiSTÖLLE: Suosittele Suomen Valmentajia ja osallistut arvontaan, jossa suosittelijoiden kesken arvotaan\nvuoden 2014 Urheilugaalan illalliskortti Suomen Valmentajien pöydässä. Jäseneksi liittyvä mainitsee suosittelijan nimen liittymislomakkeessa\nkohdassa ”mistä kuulit”. Jokainen suosittelu osallistuu arvontaan. Mitä useampi suosittelu, sitä paremmat mahdollisuudet voittaa.\nSuosittelijan on oltava Suomen Valmentajien jäsen. Kampanja päättyy 31.3.2013.\nJäseneksi voi liittyä osoitteessa www.suomenvalmentajat.fi / jäsenyydet / yhteisöjäseneksi liittymislomake.1 • 201349Tuotepalsta\nformulatiimin kuntoutukseenRedbull F1-tiimin kuntoutuksen\npäävastaava James De mountfort on koulutettu Method Putkisto-ohjaaja. Nyt De Mountford\non asetettu määrittelemään niitä tekijöitä, joita ajajat tarvitsevat saavuttaakseen fyysisen huippuvireen ja sitä kautta\nF1-ajoissa parhaat mahdolliset tulokset.\nVastaukseksi hän on valinnut Method Putkisto Huippuliikkujamenetelmän.\nJames De Mountfort on paraikaa Suomessa ja syventämässä Method Putkistoosaamistaan menetelmän kehittäjän, Marja\nPutkiston asettaman MP tiimin ohjauksessa. De Mountfort kerää oppinsa Klaukkalasta Tanja Kaaviselta ja pia Kurkelalta,\nTurussa arto ahtolalta ja Kuopiossa SakuKalliselta. Hän päättää Suomen vierailunsa Jokereiden kuntoutusvastaavan\nJarmo Koiviston luona.Valmennuksen\nUusi liikunnan ammattikunta Method\nPutkisto Huippuliikkuja -valmentajat ovat\nliikkeenrakentamisen valmentajia ja liikeanalyysin asiantuntijoita. Mm. Helsingin\nJokereiden liigajoukkue otti keväällä 2012\nharjoitusohjelmaansa Method Putkisto\nHuippuliikkuja -ohjelman. MP Huippuliikkuja -valmentajat sijoittuvat valmentajien rinnalle ja tueksi ja tarjoavat osaamistaan kaikille liikkeen hallinnasta kiinnostuneille.Method Putkiston kehittäjä on suomalainen marja putkisto. Menetelmä\ntavoittelee oman kehon optimitasapainoa ja liikkumisen perusteiden hallintaa. Se opettaa korjaamaan, tukemaan ja\nhallitsemaan selkärangan liikkeitä, myös\nvauhdissa. Se harjoittaa kehon ydintuesta\nvahvan ja dynaamisen kaikkien fyysisten\nsuoritusten perustaksi ja tueksi - vapauttaen kehon liikkumaan.\nMethod Putkisto & MP Huippuliikkuja – ohjaajakoulutuksen 2013 haku on\nwww.methodputkisto.comurheilijoille ja kuntoilijoille sekä liikeyritysten\nhenkilöstöille on tarjolla:\nKäytössäsi on Suomen Valmentajat ry:n jäsenenä uusi\nliikuntaportaali www.trainit.fi, jolla valmennuksen\nsuunnittelu ja toteutuksen seuranta on kokonaisvaltaisesti nyt ensi kertaa mahdollista:\n•\tLaatia urheilijoillesi yksilölliset valmennusohjelmat\nja helposti räätälöidä näistä useita eri versioita eri\nurheilijoille ja eri lajeihin\n•\tVälittää urheilijan älypuhelimelle valmennusohjelmat\nja myös saada toteutuksesta täydellinen palaute\n•\tLaatia maksullisia valmennuksen tuotteita ja palveluja\nmyyntiin ja toteuttaa vaivattomasti ammattivalmentajan\ntyötä. Liikuntaportaali sisältää myös maksuliikennepalvelut\n•\tLuoda omat liikuntaryhmät ja tapahtumat liikuntakavereiden ja urheiluseuran jäsenten kesken501 • 2013•\tHarjoitus ja ruokapäiväkirjat sekä painonpudotustavoitteiden asettaminen\n•\tLaatia työpaikkaliikuntaohjelmia ja tapahtumia sekä\nseurata ja palkita työpaikan aktiivisimmat, eniten\nedistyneet ja virkeimmät liikkujat\n•\tLuoda oma virtuaalinen liikuntakeskus personal trainer\n•\tVoit seurata kavereiden harjoittelua ja saada omat\nSaat jäsenetusi käyttöön luomalla www.trainit.fi sivustolla\noman käyttäjätunnuksen ja lähettämällä viestiä osoitteeseen\nsupport@trainit.fi. Pyydä viestissäsi valmennuslisenssiä\nLataa myös Android puhelimeesi Trainit mobile Google Play’stä\nja ota käyttöön uusin valmennus- ja urheiluteknologia. ●tavoittelijat, tervetuloa!TerveystaloSPORTMika Ojala,\nFC Inter– urheiluterveyttä\nTerveystalo Sport tukee urheilijoita ja liikkujia ainutlaatuisella\npalvelumallilla, jonka perustana on yli 150 Terveystalon tarjoama\nvaltakunnallinen asiantuntijaverkosto. Terveystalo Sport auttaa urheilijoita ennaltaehkäisemään vammoja ja saavuttamaan yhä parempia\ntuloksia. Urheilulääkärit, fysioterapeutit, ravitsemusterapeutit ja muut\nTerveystalon asiantuntijat ovat kaikkien liikkujien saatavilla. Noin sata\nurheiluseuraa ympäri Suomen luottaa Terveystaloon jäsentensä hyvinvoinnin takaajana. Näille urheiluseuroille avainpelaajana toimii urheiluseurakoordinaattori, urheilijoiden henkilökohtainen yhteyshenkilö.\nTutustu palveluihin osoitteessa www.terveystalo.com/sportJussi Huttunen,\nTurun RientoVARAA AIKA\np. 030 6000*Kaikki mitä terveyteesi tarvitsetTERVEYSTALO SPORT: Urheilulääkäripalvelut • Urheilijan Terveystarkastus • Liikkujan Ravitsemuspalvelu • Luento- ja koulutuspalvelut*Ajanvaraus avoinna ma–pe 7–21, la–su ja arkipyhät 9–20. Puhelun hinta lankaliittymästä 8,28 snt/puhelu + 3,2 snt/min, matkapuhelinliittymästä 19,2 snt/minKaikki tuloksenvALmENNUKsEN TUEKsI\nJaakko Kailajärven, KIHUn, Olympiakomitean ja Suomen Valmentajat ry:n toteuttama Levytankoharjoittelu on päivitetty versio alkuperäisestä,\nvuonna 2003 tehdystä versiosta. Tälle CD:lle on koottu painonnoston ME-miehen ja monien lajien voimavalmentajana toimineen Jaakko Kailajärven tietämys ja kokemukset turvallisesta ja tehokkaasta levytankoharjoittelusta, ja ennen kaikkea oikeiden nostotekniikoiden opettamisesta. Liikepankki\nsisältää perusnostoliikkeiden lisäksi apu-, jalka-, levy- ja käsipaino- sekä yhdistelmäliikkeet. Päivitettyyn versioon on kuvattu noin 50 uutta\nhavainnollista videota käsi- ja levypaino harjotteista. CD:n tekninen toteutus tukee nyt kaikkia uusimpia käyttöjärjestelmiä.\nSisältö: • Biomekaniikka • Välineet • Liikepankki • Harjoitusohjeet\nJÄSENHINTA 30 €, ei jäsenelle 40 € + toimituskulut 4 – 8 €NUORTEN vOImAHARJOITTELU\nJaakko Kailajärven, KIHUn ja Suomen Valmentat ry:n kanssa yhteistyönä toteutettu Nuorten Voimaharjoittelu tarjoaa ajantasaista tietoa nuorten\nurheilijoiden voimaharjoittelusta. CD sisältää laajan tietopaketin nuorten voimaharjoittelun fysiologisista perusteista, eri harjoitusmenetelmistä sekä\nSisältö: • Perusteet nuorten voimaharjoitteluun • Harjoitusmenetelmät • Oikea nostotekniikka - virheiden korjaus\n• Huoltava harjoittelu\nJÄSENHINTA 30 €, ei jäsenelle 40 € + toimituskulut 4 – 8 €LAJIvOImAHARJOITTELU\nLajivoimaharjoittelu eri lajeissa on jatkoa Voimaharjoittelu-CD sarjalle. Pääteemana on lajivoimaharjoittelu, johon syvennytään yhdeksän eri\nurheilulajin kautta. Ensin kerrotaan voimaharjoitteluperusteista sekä lajianalyysin merkityksestä. Lajikohtainen sisältö rakentuu yhdeksän eri lajin\ntunnetun valmentaja-urheilija -parin haastattelujen ja harjoittelun pohjalle. Haastattelujen ja muun materiaalin kautta käsitellään lajivoimaharjoittelun\ntoteutusta, ohjelmointia sekä huoltavan harjoittelun merkitystä kussakin lajissa. Lajivoimaharjoitteet on lisäksi koottu jokaisen lajin omaan liikepankkiin,\njoissa on yhteensä yli 300 videotiedostoa.\nSisältö: • Voimaharjoittelu eri ikävaiheissa • Lajissa vaadittavat ominaisuudet • Tukilihaksisto ja liikkuvuus\n• Lajianalyysi voimaharjoittelun tiennäyttäjänä • Perusvoimataso JÄSENHINTA 30 €, ei jäsenelle 40 € + toimituskulut 4 – 8 €NUORTEN LIIKETAITOHARJOITTELU\nNuorten Liiketaito CD on Suomen Valmentajat ry:n omaa tuotantoa ja jatkaa sarjaa, jossa aikaisemmin on ilmestynyt mm. Nuorten Voimaharjoittelu CD.\nTilaa siis heti itsellesi tai lahjaksi nuorten liiketaitoihin keskittyvä. Liiketaitoharjoitteluohjelman kohderyhmänä ovat 12–16-vuotiaat nuoret.\nLiiketaitoharjoittelu-ohjelma on tehty yhteistyössä Yhdysvalloissa fysiikkavalmentajana työskentelevän Tommi Paavolan sekä kotimaisten asiantuntijoiden kanssa. Tommi Paavolan asiantuntemus toiminnallisesta harjoittelusta ja käytännön kokemus liikunnallisten perustaitojen harjoittamisesta\nnuorten urheilijoiden kanssa on ollut perustana liiketaitoharjoitteluohjelman sisältöä tehtäessä.\nSisältö: • Liiketaitomanuaalin käyttöohjeet • Liiketaitojen opetusvinkkejä valmentajille • Liiketaitoharjoitteet\n• Liiketaitovalmennuksen teoriaa ja perusteita\nJÄSENHINTA 30 €, ei jäsenelle 40 € + toimituskulut 4 – 8 €NUORTEN LIIKETAITOHARJOITTELU OsA 2\nNuorten Liiketaitoharjoitteluohjelma on täydentynyt jatko-osalla. Siinä keskitytään kolmen eri fyysisen ominaisuuden: kehonhallinta, voima, nopeus\nharjoittamiseen liiketaitoharjoitteiden avulla. DVD:ltä löytyy yhteensä 72 harjoitetta. DVD:n mukana on manuaali, josta löytyy kaikki harjoitteet sekä\nniiden kuvaukset ja malli harjoituskokonaisuuksien rakentamiseksi. Nuorten Liiketaitoharjoittelu osa 2 on tehty yhteistyössä Discover Movementin\nasiantuntijoiden Tommi Paavolan ja Alex Chemerovin kanssa.\nSisältö: • Johdatus liiketaitoihin • Liiketaitojen kertausta • Kehonhallinta • Perusvoima • Nopeus\nJÄSENHINTA 30 €, ei jäsenelle 40 € + toimituskulut 4 – 8 €NUORTEN LIIKETAITOHARJOITTELU\nOSA 3 - Kokonaisliike ja koordinaatioNUORTEN LIIKETAITOHARJOITTELU OsA 3\n- Kokonaisliike ja koordinaatio\nNuorten Liiketaitoharjoittelun kolmannen osan keskeisenä osatekijänä on koordinaatio. Nuorten Liiketaitoharjoittelun kolmannen osan materiaali on\nkoottu kokonaisliikemalleista kuten juoksu, laukka, ristiaskeljuoksu ja vuorohyppely. Tavoitteena on kehittää kehon taitoa koordinoituun ja sujuvaan\nliikkeeseen. Ajatuksena on myös käyttää eri liikemalleja harjoitteina, jotka kehittävät koordinaation lisäksi mm. dynaamista liikkuvuutta, keskivartalon\nliikehallintaa ja askelkontaktin laatua.Suomen Valmentajat rySisältö: • Intro • Johdatus sisältöön • 8-kuvio • Aktivoiva lämmittely • Suora linja • Ympyräkuvio • Yhdistelmät • Vastusvariaatiot JÄSENHINTA 30 €, ei jäsenelle 40 € + toimituskulut 4 – 8 €Tilaa omasi Suomen Valmentajat ry:n sivuilta osoitteesta:\nwww.suomenvalmentajat.fi / koulutus / koulutusmateriaalejaLisätietoja: Suomen Valmentajat ry\nRadiokatu 20, 00240 Helsinki, Puhelin (09) 3481 3142 All pages:2345789101112131415161718192021222324252627282930313233343537383940414243444546474849505152InfoSaveLikeShareDownloadMoreValmentaja 1/2013 Published on Feb 13, 2013 Valmentajalehti 1/2013ytylehtiFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore