Yhteiskunnallinen vaikuttaminen...8. Viestintä...9. Ohjaus- ja neuvontapalvelut Yhteistyö jäsenyhdistysten kanssa Jäsenpalvelut... - PDF\nYhteiskunnallinen vaikuttaminen...8. Viestintä...9. Ohjaus- ja neuvontapalvelut Yhteistyö jäsenyhdistysten kanssa Jäsenpalvelut...\nDownload "Yhteiskunnallinen vaikuttaminen...8. Viestintä...9. Ohjaus- ja neuvontapalvelut...14. Yhteistyö jäsenyhdistysten kanssa...16. Jäsenpalvelut..."\n2 SISÄLLYS Puheenjohtajan katsaus: Yhdessä olemme enemmän...4 Toimitusjohtajan katsaus: Tavoitteena strateginen arki...6 Yhteiskunnallinen vaikuttaminen...8 Viestintä...9 Ohjaus ja neuvonta aluetyön ytimessä, Eila Niemi...12 Ohjaus- ja neuvontapalvelut...14 Yhteistyö jäsenyhdistysten kanssa...16 Jäsenpalvelut...17 Tutkimus...20 Projektit...21 Kaikki kotona? Kuntouttava arki ei ole ratkaisu kaikille, Juhani Ruutiainen...22 Kuntoutus...24 Uusia palveluja asiakkaan arjen avuksi, Titta Hakkarainen ja Irmeli Mäkinen...26 Asumispalvelut...28 Talous ja varainhankinta...29 LIITE: MS-liiton luottamuselimet ja jäsenyhdistykset Kannen kuva: Miika Sulonen oli joulukuussa harvinaisten neurologisten sairauksien kurssilla Maskussa. Suomen MS-liitto ry Vuosikatsaus 2008\n3 MS ja harvinaiset neurologiset sairaudet Valtakunnallinen kansanterveys- ja liikuntajärjestö Suomen MS-liitto ry toimii multippeliskleroosiin (MS) ja harvinaisiin neurologisiin sairauksiin (harnes) sairastuneiden ja heidän läheistensä hyväksi. MS on erilaisia oireita aiheuttava keskushermoston sairaus, jonka aiheuttajaa ei toistaiseksi tunneta. Suomessa MS-tautia sairastaa noin henkilöä. Sairaus puhkeaa yleensä vuoden iässä. Sen tavallisimpia oireita ovat normaalia nopeampi uupuminen, lihasten heikkous ja jäykkyys, tasapainovaikeudet, näköhäiriöt ja virtsanpidätysvaikeudet. Sairauden etenemistapa ja -nopeus vaihtelevat. MS-tautia ei voida parantaa, mutta sen etenemistä voidaan joissain tapauksissa hidastaa lääkityksellä. MS-liiton toiminnan piiriin kuuluvat myös harvinaiset pikkuaivojen ja selkäytimen etenevät sairaudet, kuten spinoserebellaariset ataksiat, syringomyelia, perinnölliset spastiset parapareesit sekä uusiutuvat ja krooniset polyradikuliitit. Suomessa näihin sairausryhmiin kuuluu noin ihmistä. MS-liiton avainlukuja 2008 Jäsenyhdistysten määrä 24 Kerhojen määrä 96 Yhdistysten jäsenmäärä Kokonaiskulut (milj. ) 14,95 Vakituiset toimet 247,5 Vuosikatsaus\n4 Katsaus 2008 Puheenjohtajan katsaus: Yhdessä olemme enemmän Puheenjohtaja Tom Grönberg Vuosi 2008 oli Suomen MS-liiton 37. toimintavuosi. Vuoteen liittyy paljon myönteistä mutta myös jonkin verran kielteistä. Vuoden aikana sekä MS-liiton aluetyö että Maskun Neurologinen Kuntoutuskeskus viettivät 20-vuotisjuhlavuottaan. Myönteiseksi on tietysti luettava myös arkinen aherrus ja sen tulokset kaikkiaan. Huolta aiheutti taloudellinen kehitys ja sen vaikutukset sekä jäsenistöllemme että liitolle. Yhteiskunnallisen keskustelun kohteena on jo jonkin aikaa ollut väestön ikääntymisen aiheuttamat paineet. Kansantalouden kyky selvitä kasvavista velvollisuuksista on asetettu kyseenalaiseksi samalla kun riittävän työvoiman saanti sosiaalija terveyssektorille on vaikeutunut. On selvää, että vuoden 2008 aikana alkanut taantuma edelleen lisännyt taloudellista painetta. Jo muutaman vuoden on Kansaneläkelaitos noudattanut pidättyvämpää linjaa tehdessään päätöksiä kuntoutuksesta. Vaikka Kelan mukaan ei linja ole muuttunut, on vaikeavammaisten hakemuksia laitoskuntoutukseen hylätty enemmän. Tämä on merkinnyt, että monet jotka aikaisemmin ovat päässeet kuntoutukseen Maskuun, ovat nyt jääneet tätä vaille. Kuntoutuskeskuksen osalta tämä on merkinnyt kapasiteetin vajaakäyttöä. Toiminnan turvaamiseksi välttämättömät kustannussäästöt saavutettiin YT-neuvottelujen jälkeen sisäisin järjestelyin sekä valitettavasti myös irtisanomisten kautta. Tässä tilanteessa MS-liiton tehtävä on korostetusti ollut yhteiskunnallinen vaikuttaminen ja edunvalvonta. Liiton on huolehdittava että multippeliskleroosia tai harvinaisia neurologisia sairauksia sairastavilla on heidän tarvitsemansa palvelut ja sosiaaliturva. Kesällä Tampereella kokoontunut liittokokous hyväksyi julkilausuman otsikolla Lääkinnällisen kuntoutuksen saatavuus on turvattava. Tämän lisäksi MS-liitto on sekä yksin että yhdessä muiden järjestöjen kanssa kääntynyt Sosiaali- ja terveysministeriön, Opetusministeriön ja paikallisten viranomaisten puoleen kiinnittäen heidän huomiotaan sairastavien tarpeisiin. Nämä lausunnot ja vetoomukset ovat koskeneet suhteellisen laajaa aluetta, sosiaali- ja terveydenhuollon maksu-uudistuksesta ja osatyökyvyttömyyseläkkeen ansiorajoista kansalliseen liikuntaohjelmaan. Vaikuttaminen ei kuitenkaan ole rajoittunut ainoastaan Suomeen. Muutaman viimeisen vuoden aikana on liiton osallistuminen sekä Euroopan MS-järjestön 4\n5 Katsaus 2008 (EMSP) että kansainvälisen MS-järjestön (MSIF) työhön lisääntynyt. Kansainvälinen työ on pikku hiljaa alkanut osoittaa tärkeytensä. Osittain tähän on vaikuttanut jäsenyytemme EU:ssa. Euroopan parlamentin vuonna 2007 hyväksymä asiakirja Multippeliskleroosia sairastavien henkilöiden oikeuksia ja elämänlaatua koskevat hyvät käytännöt antoi oivallisen esimerkin siitä mitä kansainvälinen yhteistyö voi parhaimmillaan tuottaa. Ohjeistuksen laatimiseen johtaneessa työssä keskeistä roolia esitti silloinen Euroopan parlamentin jäsen Uma Aaltonen, joka tänään edustaa meitä kansainvälisen MS-järjestön hallituksessa. Työllisyyspalvelujen erikoissuunnittelija taas edustaa liittoa Euroopan MS-järjestön hallituksessa. Kuntoutuksen kansainvälisessä yhteistyössä MS-liiton väen osuus on ollut jo pitempään suhteellisen näkyvää. Tämä johtuu Maskun Neurologisen Kuntoutuskeskuksen nauttimasta kansainvälisestä arvostuksesta. Kuntoutuskeskuksen hallintopäällikkö on valittu toistamiseen kolmivuotiselle puheenjohtajakaudelle eurooppalaisten kuntoutusammattilaisten yhteistyöjärjestöön (RIMS). Järjestön psykologien ja neuropsykologien ryhmän puheenjohtajana toimii kuntoutuskeskuksen vastaava psykologi. Kaikille järjestöille, mutta etenkin pienemmille on näkyvyys ensiarvoisen tärkeätä. Tämä korostaa myös viestinnän merkitystä MS-liiton tapaisille yhteisöille. Liiton keskeinen tiedotuskanava jäsenille on Avain-lehti, jonka keskimääräinen painos oli Liiton internetsivujen kävijämäärä kasvoi toimintavuoden aikana merkittävästi kaksinkertaistuen edelliseen vuoteen verrattuna. MS-liiton julkaisusarjassa ilmestyi kaksi uutta potilasopasta sekä tutkimusraportti. Toimintavuoden aikana liiton internetsivuilla otettiin myös käyttöön uusi Yhdistysnetti, jonka avulla pyritään edelleen kehittämään yhdistysaktiivien välistä vuoropuhelua ja tiedonvaihtoa. Keskeinen viestintää ja vuorovaikutusta lisännyt hanke toimintavuonna oli myös jäsenhankintakampanja. Vaikka jäsenhankintakampanja päättyi vuoden loppuun, jäsenhankinta jatkuu edelleen. Toiminnan ytimessä ovat yhdistysten potilasjäsenet ja heidän läheisensä, mutta järjestö kaipaa toimintaansa myös vahvaa joukkoa toiminnan tukijoita. Jos jokainen jäsen hankkisi yhden uuden jäsenen, MS-liiton vaikuttamistyö saisi entistä suurempaa painoarvoa niin alueellisella, kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla. MS-liiton jo kaksikymmentä vuotta sitten käytössä ollut iskulause pätee edelleen: Yhdessä olemme enemmän. 5\n6 Katsaus 2008 Toimitusjohtajan katsaus: Tavoitteena strateginen arki Toimitusjohtaja Helena Ylikylä-Leiva Tulevaisuus kohdataan päivittäin. Joku viisas on todennut, että ainoa keino parantaa tulevaisuutta, on parantaa jokaista tänään tehtävää päätöstä. MS-liitto päätti vuonna 2007 valmistella omaa tulevaisuuttaan päivittämällä strategiansa ja sitä täydentävän kolmevuotisohjelman. Tuolloin käynnistyi perusteellinen strategiaprosessi, joka päättyi vuoden 2008 liittokokouksen vahvistaessa liiton uudet pitkän aikavälin suunnitelmat. MS-liitolla on nyt strategia vuosille sekä vuoteen 2011 ulottuva kolmevuotisohjelma. Ne ovat linjaamassa jokapäiväistä työtä ja lyhyen aikavälin suunnittelua. Tästä eteenpäin tehtävän työn tulee muuttaa suunnitelmia todellisuudeksi. Strategia laadittiin hyvin tiiviiseen muotoon, se sisältää liiton vision ja arvojen lisäksi vain ylimmät toiminnalle asetetut päämäärät ja tavoitteet. Päämääristä ensimmäinen, jäsenyhdistysten vahvistaminen, tarkoittaa ja edellyttää ennen kaikkea kiinteää yhteistyötä koko MS-järjestössä. Liitto pyrkii eri tavoin olemaan entistäkin monipuolisemmin jäsenyhdistystensä käytettävissä ja auttamaan yhdistyksiä saavuttamaan omia tavoitteitaan. Toinen päämäärä, palvelujen kehittäminen, tarkoittaa erityisesti tarpeenmukaisten uusien palvelumallien luomista. Liiton kolmas päämäärä, suunnitelmallinen vaikuttaminen, tulee näkymään entistäkin jäsentyneempänä tietojen kokoamisena niistä seikoista, jotka aiheuttavat ongelmia sairastavien arjessa sekä tämän tiedon varassa tapahtuvana aktiivisena vaikuttamis- ja edunvalvontatoimintana. Neljäs päämäärä, tutkimustoiminnan vakiinnuttaminen, tarkoittaa oman tutkimus- ja kehittämistoiminnan jatkamista, mutta myös pyrkimystä lisätä MS-säätiön kautta tapahtuvaa lääketieteellisen tutkimuksen rahoitusta. Kaikki neljä päämäärää on jaettu tarkempiin alatavoitteisiin, joita kohti strategiakaudella ponnistellaan. Näitä alatavoitteita sekä keinoja, joilla niiden saavuttamista mitataan, on edelleen konkretisoitu kolmevuotisohjelmassa. Nyt strategian valmistelun vaihduttua sen täytäntöönpanoon uskomme, että suunnitelmatasolla olemme varautuneet mahdollisimman hyvin tulevaisuuden haasteisiin. Monitahoisessa muutoksessa oleva toimintaympäristö asettaa korostuneet vaatimukset tulevaisuuden suunnittelulle ja valitettavasti myös lisää tuon suunnittelun vaativuutta. Kaikkea ei voi ennakoida, mutta tässä kohdin nousee väistämättä mieleen vanha tuttu sananparsi. Voisiko tosiaan olla niin, että hyvin suunniteltu on jo puoliksi tehty? Tähän me haluamme uskoa. Ei niin, että hyvä suunnittelu sinänsä vähentäisi edessä olevan työn määrää, mutta se varmasti vähentää riskiä langeta tehottomaan toimintaan tai harkitsemattomiin ratkaisuihin. Tässä suhteessa MS-liitolla on uskoaksemme nyt hyvät pohjatyöt tehtynä tulevia vuosia ajatellen. 6\n7 Katsaus 2008 Kolmen vuoden kuluttua on viimeistään arvioitavissa, miten olemme onnistuneet toteuttamaan kolmevuotisohjelmassa asetetut tavoitteet. Olemmeko osoittaneet toimintamme tehon? Onko tehty oikeita asioita oikealla tavalla? Tosiasiassa tätä arviointia on tehtävä kaiken aikaa, muuten oman toiminnan kehittäminen on mahdotonta. Ilman ajantasaista tavoitteiden toteutumisen seurantaa ja arviointia työn tekeminen on kuin veneen ohjaamista peräaaltoihin tuijottamalla: on vain ajan kysymys milloin karahdetaan kiville. Siksi MS-liiton suunnitelmia on hiottu ja niiden toteutumisen seuranta ja arviointi otetaan vakavasti. MS-liiton tulevaisuutta on tehty jo eilen. MS-liiton strategia Toiminta-ajatuksemme (2 ) Liiton tarkoituksena on valtakunnallisena jäsenyhdistystensä keskusliittona tehdä työtä neurologisiin sairauksiin, ensisijaisesti multippeliskleroosiin ja harvinaisiin neurologisiin, mm. selkäydin- ja pikkuaivosairauksiin sairastuneiden hoidon, kuntoutuksen ja tutkimuksen edistämiseksi ja valvoa heidän yhteiskunnallisia etujaan sekä toimia heidän yhdyselimenään. Arvomme Ihmisen kunnioittaminen ja hänestä välittäminen Toimintamme vaikuttavuus ja tuloksellisuus Työssämme kehittyminen Visiomme Liiton edunvalvonta ja palvelut takaavat sairastaville ja heidän läheisilleen parhaan tuen hyvään elämään. Strategiset tavoitteemme Vahvat jäsenyhdistykset Tehdään kiinteää yhteistyötä koko MS-järjestössä. Säilytetään monipuolinen jäsenrakenne. Tuetaan paikallisvaikuttamista ja näkyvyyttä. Etsitään ja tunnistetaan aktiivista alueellista kumppanuutta. Palvelujen kehittäminen Lisätään liiton tunnettuutta, näkyvyyttä ja arvostusta palveluorganisaationa. Tehdään yhteistyötä asiakkaan hyväksi. Luodaan uusia asiakkaiden tarpeista lähteviä palvelumalleja. Suunnitelmallinen vaikuttaminen Tunnistetaan pitkäaikaissairauteen liittyvät osallistumista ja arjessa selviytymistä haittaavat yhteiskunnalliset tekijät. Vaikutetaan toteen näytettyjen epäkohtien tai uhkien poistamiseksi. Tutkimustoiminnan vakiinnuttaminen Ollaan mukana monitieteisessä tutkimuksessa. Kasvatetaan MS-säätiön kautta kanavoitavaa tutkimusrahoitusta. 7\n8 Yhteiskunnallinen vaikuttaminen MS-liitto pyrkii vaikuttamistoiminnallaankin siihen, että sairastavilla olisi kaikki edellytykset mahdollisimman hyvään elämään. Tavoitteena on vaikuttaa pitkäaikaissairaiden ja vammaisten kannalta keskeisiin valtakunnallisiin ohjelma- ja politiikkatason ratkaisuihin, lainsäädäntöön ja muihin normeihin. Tavoitteena on myös vaikuttaa näitä normeja soveltaviin tai niiden soveltamista valvoviin tahoihin lisäämällä heillä olevaa tietoa neurologisten sairauksien aiheuttamista ongelmista ja tarpeista. Kaikkein yleisimmällä tasolla liiton vaikuttamistoiminnalla pyritään vaikuttamaan yhteiskunnassa vallitseviin asenteisiin, pyritään poistamaan mahdollisia ennakkoluuloja tai väärinkäsityksiä neurologisia sairauksia sairastavia kohtaan. Vuoden 2008 aikana vaikuttamistoiminnassa olivat erityisesti esillä mm. vaikeavammaisten lääkinnällisen kuntoutuksen saatavuuden heikkeneminen, osatyökyvyttömyyseläkkeeseen ja etenkin sen ansiorajaan liittyvät epäkohdat, sosiaalija terveydenhuollon maksu-uudistus ja haittaluokituskäytännön uudistaminen. Kirjallisia lausuntoja ja kannanottoja laadittiin edellä mainittujen lisäksi useista muista asioista. Selvitys kuntoutuspäätöksistä osoitti huolellisesti täytetyn hakemuksen merkityksen Vaikuttamistoimenpiteiden perustaksi tarvittavaa tietoa kerättiin mm. erillisillä selvityksillä. Esimerkiksi Kansaneläkelaitoksen kuntoutuspäätöksistä liitto teki oman selvityksen toimintavuoden aikana. Selvitys vahvisti, että kuntoutuksen tavoitteiden ja esitettyjen kuntoutusmuotojen perusteluiden tarkka kirjaaminen hakemuksessa on tärkeää ja että myös kuntoutujan oman sitoutumisen tulee ilmetä kuntoutushakemuksesta. Liitto teki monissa vaikuttamistoimenpiteissä yhteistyötä muiden järjestöjen kanssa. Etenkin Neurologisten vammaisjärjestöjen (NV) alueellinen yhteistyö oli vilkasta. NV-yhteistyönä järjestettiin koulutustilaisuuksia, tietotoreja, yleisöluentoja edunvalvonnasta sekä oppilaitoksiin suuntautuvia tilaisuuksia. Aluesihteerit osallistuivat myös mm. STKL:n työkokouksiin, joissa työstettiin järjestöjen yhteistä alueellista ehdotusta sosiaali- ja terveyspoliittisen kehittämisohjelman (KASTE) painopistealueeksi, sekä muihin alueellisiin vaikuttamistilaisuuksiin. Kansainvälisesti MS-liitto osallistui kolmen kattojärjestön toimintaan: liitolla oli edustaja sekä kansainvälisen Multiple Sclerosis International Federationin (MSIF) että eurooppalaisen European MS Platformin (EMSP) hallituksissa. Myös pohjoismaisen Nordiska MS-Rådetin toimintaan osallistuttiin aktiivisesti. Eurooppalaisessa kuntoutusammattilaisten yhteistyöjärjestössä Rehabilitation in MS (RIMS) toimi liiton kuntoutuskeskuksen edustaja jo toista kauttaan puheenjohtajana. 8 Suomen MS-liitto\n9 Järjestötoiminta Samoin kuntoutuskeskuksen edustajat toimivat RIMSin kahden Special Interest Groupin, psykologien ja neuropsykologien SIG ja kuntoutussosiaalityöntekijöiden SIG, vastuuhenkilöinä. Osana vaikuttamis- ja edunvalvontatyötään liitto antoi yksin tai yhdessä muiden allekirjoittajajärjestöjen kanssa mm. seuraavat kannanotot ja lausunnot: Liittokokouksen julkilausuma Lääkinnällisen kuntoutuksen saatavuus turvattava Lausunto Sosiaali- ja terveysministeriölle terveydenhuoltolakityöryhmän muistiosta Lausunto Liikkuva ja hyvinvoiva Suomi 2010-luvulla, kansalliseen liikuntaohjelmaan julkisen ohjauksen näkökulmasta Lausunto Lääketeollisuus Ry:lle sen eettisistä ohjeista Kannanotto Harvinaiset-verkoston kautta terveydenhoitolakiin ja EU:n julkiseen kuulemisasiakirjaan Harvinaiset sairaudet Euroopan haaste Esitys Harvinaiset-verkoston kautta Sosiaali- ja terveysministeriölle työryhmän perustamiseksi harvinaisten sairauksien kansallisen ohjelman aikaansaamiseksi Kannanotto yhdessä viiden muun järjestön kanssa SATA-komitealle osatyökyvyttömyyseläkkeen ansiorajasta Osallistuminen Vammaisfoorumin lausunnon valmisteluun Sosiaali- ja terveysministeriölle haittaluokituksen uudistuksesta sekä asiassa tehtävää vaikuttamistoiminnan suunnitteluun Kommentointi luonnokseen Espoon kaupungin vammaispoliittiseksi ohjelmaksi. Liittokokous teki kesäkuussa julkilausuman kuntoutuksesta Viestintä Keskeisiä viestinnän hankkeita olivat toimintavuoden aikana käynnistetyt MS-liiton graafisen ilmeen uudistaminen sekä Avain-lehden ulkoasu-uudistus. Neurologinen aikakauslehti Avain on jäsenetuna jaettava, 68-sivuinen lehti. Lehti ilmestyi seitsemän kertaa. Neurosport-lehti ilmestyi Avaimen liitteenä syyskuussa. Lehden levikki on , keskimääräinen painos oli Ääniversion tilasi 140 henkilöä. Tilausmyynnin ohella lehteä jaettiin vapaakappaleina mm. terveyskeskuksiin ja sairaaloihin. Erityisjakeluja tehtiin mm. terveyskeskus- ja työterveyshuollon lääkäreille sekä kuntien vammaisasioista vastaaville sosiaalityöntekijöille. Lisäksi lehteä jaettiin messuilla. Vuosikatsaus\n10 Alkuvuodesta käynnistyi lehden ulkoasu-uudistuksen valmistelu vuonna 2007 valmistuneen lukijatutkimuksen pohjalta. Kolmessa yhdistyksessä toteutettiin ns. Avaimen työpaja, jossa purettiin auki lehden vahvuuksia ja heikkouksia. Lisäksi työstettiin ulkoasuun, typografiaan ja rakenteeseen liittyviä ratkaisuja. Tämän pohjalta graafikko Lasse Rantanen suunnitteli vuoden lopussa uuden ulkoasun, jonka työstäminen jatkuu vuonna Uudistettu lehti ilmestyy ensi kerran huhtikuussa Uutena Avain-lehdessä toteutettiin viisiosainen juttusarja aluetyön historiasta sekä sarjakuva Mun äiti. Syyskuussa 2008 ilmestyneessä Neurosportissa julkistettiin kaikille lukijoille avoin liikunta-aiheinen digikuvakilpailu. Kilpailuun lähetettiin 39 kuvaa. Digikuvakilpailun satoa julkaistaan vuoden 2009 kuluessa Avain-lehdessa ja liiton internetsivuilla. Liittohallitus päätti logouudistuksesta Aluetyön ja kuntoutuskeskuksen 20-vuotisjuhlat poikivat uusia julkaisuja Toimintavuonna aloitettiin liiton graafisen ohjeistuksen uudistus, jonka tavoitteena on yhtenäistää MS-liiton ja sen yksiköiden ilmettä. Yhtenäisellä ilmeellä pyritään vahvistamaan MS-liiton näkyvyyttä ja kehittämään yhä myönteisempää imagoa. Syyskesällä kartoitettiin mahdollisia toimintatapoja liiton visuaalisen ilmeen yhtenäistämiseksi. Syyskuussa hallitus päätti, että uudistus tulee koskemaan myös liiton logoa. Loppuvuodesta työstettiin malleja uudelle logolle ja valmistelu tulee jatkumaan myös vuonna MS-liiton julkaisusarjassa julkaistiin uudet oppaat MS ja ravinto Ohjeita terveellisempään elämään sekä Puheeni on erilaista kuin ennen Opas puheoireista MS-taudissa. MS-liiton raporttisarjassa julkaistiin MS-tautia sairastavat suomalaiset työssä selviytyminen ja kuntoutus. Julkaistiin työllisyyspalveluja ja yleisimpiä työllisyyskysymyksiä käsittelevä esite Suomen MS-liiton työllisyyspalvelut tukenasi. Aluetyön juhlavuoden kunniaksi tehtiin esite 20 vuotta aluetyötä. Palvelutalo Merenpisaralle tehtiin uusi esite. Liitto osallistui myös pitkäaikaissairaan sosiaaliturvaoppaan tekemiseen yhteistyössä kymmenen järjestön kanssa. Maskun Neurologinen Kuntoutuskeskus julkaisi 20-vuotisjuhlavuoden kunniaksi ensimmäistä kertaa Kunto-asiakaslehden. MS-liiton liittokokous teki kesäkuussa julkilausuman Lääkinnällisen kuntoutuksen saatavuus on turvattava, josta järjestettiin tiedotustilaisuus. Mediatiedotteita lähetettiin vuoden aikana viidestätoista eri aiheesta, mm. MS-liiton ja Kuntoutussäätiön MS-tautia sairastavien työuraa käsittelevästä tutkimuksesta sekä MSIF:n ja WHO:n MS Atlas tutkimuksesta. Yhteensä järjestötoimintaa, MS-tautia tai harvinaisia neurologisia sairauksia käsitteleviä mediaosumia oli Cisionin seurannassa vuoden aikana Suomen MS-liitto\n11 Järjestötoiminta Osallistuttiin toimintavuonna kolmeen messutapahtumaan: NV-järjestöjen NeuroExpo-messuille Turussa, Hyvä Ikä -messuille Tampereella sekä MS-hoitajien Syysopintopäivien yhteydessä järjestettyyn näyttelyyn Helsingissä. Liiton internetsivujen kävijämäärä kasvoi toimintavuonna merkittävästi. Sivulatausten määrä lähes kaksinkertaistui edelliseen vuoteen nähden ja kokonaismäärä oli nyt noin latausta vuodessa. MS-liiton joukkueen osallistumisesta Suomi Meloo -melontaviestiin tehtiin liiton internetsivuille verkkopäiväkirjaa eli blogia. Vuoden lopuksi internetsivujen rakennetta uudistettiin. Liiton internetsivujen kävijämäärä kasvoi Turun ammattikorkeakoulun kanssa liitto teki yhteistyötä oppilaitoksen Monkey -projektissa. Osana hanketta opiskelijaryhmä toteutti kyselyn, jossa selvitettiin MS-taudin ja MS-liiton tunnettuutta yrityksissä, yritysten asennetta hyväntekeväisyyteen ja yritysten toiveita mahdolliselta yhteistyöltä potilasjärjestön kanssa. Kuva: Hanna Laitisen kuva Keinutuolijumppaa sai liikunta-aiheisessa digikuvakilpailussa kunniamaininnan Tuomaristo kommentoi kuvaa mm. seuraavasti: Milloin tahansa, missä tahansa, miten tahansa miljoonahalli ei ole liikunnan edellytys. Vuosikatsaus\n12 Katsaus 2008 Katsaus: Ohjaus ja neuvonta aluetyön ytimessä Alue- ja harnes-toiminnan erikoissuunnittelija Eila Niemi MS-liiton aluetyö ja aluesihteerien tehtävänkuvan muotoutuminen sai 20 vuotta sitten alkunsa kuntoutusohjauksen jalanjäljiltä. Viiden aluesihteerin verkosto kattaa koko Suomen joustavalla työotteella. Pitkäjänteinen suunnittelu ja tavoitteisiin pyrkiminen pidemmällä aikavälillä ovat välttämätön edellytys työssä onnistumiselle eli sairastuneiden ja jäsenyhdistysten tasapuoliselle palvelemiselle heidän tarpeistaan lähtien. Ohjauksen ja neuvonnan kattavuutta alettiin seurata systemaattisesti vuonna Tilastolliseen seurantaan tähtäävään kirjaukseen otettiin mukaan sairastuneen tai hänen läheistensä omasta aloitteestaan tekemät yhteydenotot. Määrällisen tiedon lisäksi luokiteltiin kysyjän asia temaattisesti neljään pääluokkaan: sairastumiseen tai vammautumiseen, palveluihin ja tukitoimiin, ammattiin, työelämään ja opiskeluun liittyviin kysymyksiin sekä muuhun kysyjää tukevaan ohjaukseen ja neuvontaan. Tavallisesti kysyjän asiat liittyvät useampaan aiheeseen, joten kirjaus tehtiin pääasiallisen tai kiireellisimmin toimenpiteitä aiheuttavan asian mukaan. Seurantaa jatketaan tulevinakin vuosina, sillä sen pohjalta voidaan kehittää keskinäistä työnjakoa, tunnistaa oman osaamisen katveita ja niihin liittyviä koulutustarpeita. Sairastuneen ja hänen lähiyhteisönsä tukeminen ohjauksen ja neuvonnan avulla tähtää toimintamahdollisuuksien jäsentämiseen ja itsenäisen elämän taitojen lisäämiseen. Oikeuksien toteutuminen sosiaali- ja terveysturvaan liittyvissä kysymyksissä edellyttää tietoa, minkä viranomaisen puoleen asiassa pitäisi kääntyä. Ohjaus ja neuvonta järjestötoiminnassa on usein kysyjän tilanteen selvittelyä kuuntelemalla ja haastattelemalla. Parhaimmillaan keskustelussa alkaa hahmottua kysyjän elämäntilanne, omat voimavarat, tietotaito omien asioiden hoitamiseen ja toisaalta myös avun tai tuen tarve asioiden eteenpäin viemiseksi. Valtaosa kysyjistä on niitä, jotka pääsevät eteenpäin faktatiedolla, rohkaisulla ja käytännön kokemukseen pohjautuvilla neuvoilla. Joillekin omien asioiden hoitaminen tuottaa vaikeuksia ja heidän kohdallaan apu on vaikkapa lomakkeen täyttämistä yhdessä tai yhteyden ottamista viranomaiseen kysyjän puolesta. Tilastoseurannan mukaan painopiste asettui 2008 sairastuneisiin ja jäseniin, joille suuntautui yli puolet aluesihteerien antamasta ohjauksesta ja neuvonnasta. Kun ohjausta ja neuvontaa kaiken kaikkiaan tekee osana omaa työtään yhteensä kolmetoista MS-liiton järjestötyöntekijää, on aluesihteerien osuus siitä noin viidesosa. Yksilöiden lisäksi ohjaus ja neuvonta kohdistuu MS-liiton jäsenyhdistyksiin ja niiden alaisuudessa toimiviin kerhoihin, vertaistuki- ja oma-apuryhmiin. Jäsenyhdistysten toimintaa organisoivat valtaosin vapaaehtoiset, MS-tautia tai harvinaisia 12\n13 Katsaus 2008 neurologisia sairauksia sairastavat jäsenet. Järjestötoiminta tarjoaa kanavan osallisuuteen ja mielekästä tekemistä mm. sairauden vuoksi työkyvyttömyyseläkkeellä oleville. Motivaatio kumpuaa muiden samassa tilanteessa olevien kohtaamisesta, mahdollisuudesta vertaistukeen. Vapaaehtoistyölle perustuvan yhdistystoiminnan luonteeseen kuuluu, että toimijat vaihtuvat ajoin eikä yhdistystoiminnan osaaminen aina välity uusille toimijoille. Osallisuudesta ja yhdessä tekemisestä voimansa saaville toimijoille asettavat haasteen uudet jäsenet, joille yhdistystoiminnan vastavuoroisuus ei aina ole tuttua. He odottavat jäsenmaksua vastaan palvelua itselleen. Palveluiden tuottamis- ja järjestämisvastuu kunnissa haastaa puolestaan yhdistykset ja kerhot paikallistason vaikuttamistoimintaan. Näiden kysymysten ratkaisuun osallistuvat aluesihteerit ohjauksella ja neuvonnalla, mutta myös suoraan omaa työpanostaan yhdistyksille antaen. Kuvio 1. Yhdistys- ja kerhotoimintaan suuntautunut ohjaus ja neuvonta alueittain 2008 (n=235) TAYS 24% 41% 8% 8% 19% TYKS OYS KYS HYKS Kuvio 2. Aluesihteerien antaman yksilöllisen ohjauksen ja neuvonnan jakautuminen aihealueittain vuonna 2008 (n=321) Palvelut ja tukitoimet 7% 17% 15% 61% Sairastuminen, vammautuminen Ammatti, työelämä, opiskelu Muu 13\n14 Ohjaus- ja neuvontapalvelut Aluesihteerit antoivat yksilöllistä ohjausta ja neuvontaa 321 henkilölle. Ohjaus ja neuvonta kohdistui suurimmaksi osaksi sairastumiseen tai vammautumiseen liittyviin asioihin sekä sosiaaliturvaan liittyvään asioihin. Yhdistyksille ja kerhoille suunnattua ohjausta ja neuvontaa annettiin 237 jäsenelle, joista yhdistysten toimihenkilöitä oli 138. Ohjaus ja neuvonta painottuivat kerhojen toimintaan, jäsen- ja varainhankintaan, tapahtumien järjestelyihin sekä liiton palveluihin. Aluesihteerit pitivät luennon järjestön palveluista Etelä-Karjalan ja Etelä-Pohjanmaan keskussairaaloiden sekä Hyvinkään aluesairaalan järjestämillä ensitietokursseilla. Järjestöluento pidettiin myös kaksilla Avokuntoutusyksikön järjestämillä vastasairastuneiden tietopäivillä. Näin tavoitettiin yhteensä 137 vastasairastunutta ja heidän läheistään. Aluesihteeri toimi työparina Avokuntoutusyksikön järjestämillä Ikääntyneiden tietopäivillä Vaasassa. Avosopeutumisvalmennuskursseilla Porissa, Turussa ja Vaasassa pidettiin luento MS-järjestön palveluista. Yhteensä näihin tilaisuuksiin osallistui 34 sairastavaa. Aluesihteeri oli mukana myös pohjoisen harnes-ryhmän tapaamisessa, jossa tavoitettiin 32 harvinaista neurologista sairautta sairastavaa. Lakimies neuvoi yli 800 oikeudellisessa kysymyksessä Lakimies neuvoi tai avusti jäseniä sairastamiseen liittyvissä hakemus-, valitus- ja kanteluasioissa. Lakimies vastasi puhelimitse tai sähköpostilla 810 hänelle esitettyyn asiaan. Näistä merkittävimmiksi nousivat vammaispalvelulain kuljetuspalveluihin, henkilökohtaisen avustajan käyttämiseen ja palveluasumisen toteuttamiseen liittyvät kysymykset. Oman auton hankintaa sekä inva-pysäköintiluvan saamista ja käyttöä koskevia yhteydenottoja tuli merkittävästi. Neuvontaa jäsenet kaipasivat myös Kelan vammaisetuuksia ja kuntoutusta koskevissa asioissa. Lisäksi yhdistyksien toimijoiden kanssa lakimies keskusteli yhdistystoimintaan liittyvistä oikeudellisista asioista. Liikuntapalvelujen erikoissuunnittelija piti yhteyttä kuntien liikunnasta vastaaviin henkilöihin mm. liikunta-avustus- ja esteettömyysasioissa jäsenten liikuntamahdollisuuksien parantamiseksi. Liikuntapalvelujen erikoissuunnittelija neuvoi fysioterapia- ja liikunnanohjaaja opiskelijoita koskien MS-liikunnan edellytyksiä ja ohjaamista. Työssä jaksamiseen, työllistymiseen, opiskeluun tai ammatinvalintaan liittyvissä tilanteissa työllisyyspalvelujen erikoissuunnittelijaan oli yhteydessä yhteensä 141 henkilöä. Pitkäkestoisia ja intensiivisempiä asiakaskontakteja näistä oli lähes 50. Näiden asiakkaiden kohdalla ohjaus ja neuvonta koostuivat muun muassa työnha- 14 Suomen MS-liitto\n15 Järjestötoiminta Kuvio 1. Järjestötyöntekijöiden asiakkaan aloitteesta antaman ohjauksen ja neuvonnan jakautuminen aihealueittain 2008 (n=1816) Sosiaaliturva 6% 18% 8% 13% Yhdistysten tai kerhojen ohjaus ja neuvonta Terveyspalvelut Ammatti, työelämä ja opiskelu 12% 32% Järjestötoiminta ja harrastukset 11% Sairastuminen ja/tai vammautuminen Muu kuneuvonnasta, ammatilliseen kuntoutukseen ohjaavista toimenpiteistä, ammatinvalinnanohjauksesta sekä työolosuhteiden järjestelyihin liittyvistä neuvotteluista työpaikalla. Työn etsintää ja työpaikkojen välitystä MS-liitto on toteuttanut yhteistyössä muiden potilas- ja vammaisjärjestöjen kanssa Sisäänheitto työelämään -projektin kautta. Maskun Neurologisessa Kuntoutuskeskuksessa sopeutumisvalmennuskurssilla oleville henkilöille pidettiin toimintavuonna 13 työelämän kysymyksiä käsittelevää luentokeskustelua, joihin osallistui lähes 130 kuntoutujaa. Työllisyysasioiden erikoissuunnittelija osallistui kolmelle Avokuntoutusyksikön järjestämälle avosopeutumisvalmennuskurssille. Työllistymisen ja työssä jaksamisen keinoja esiteltiin myös Avokuntoutusyksikön Joensuussa järjestämässä te lassa. Lisäksi työllisyyspalvelut ja Avokuntoutusyksikkö käynnistivät sairastavilta tulleen palautteen perusteella anonyymin verkkokeskusteluryhmän MS-tautia sairastaville ja työelämässä oleville henkilöille, jotka eivät syystä tai toisesta ole halunneet kertoa diagnoosistaan työpaikallaan tai muuten lähipiirissään. Avokuntoutusyksikön kanssa aloitettiin myös erityinen työkykyä tukeva avokuntoutuskokeilu Helsingissä, joka toteutetaan yhteistyössä Kuntoutussäätiön kanssa. Harvinaisten neurologisten sairauksien yksilöllinen ohjaus ja neuvonta sairastuneille ja heidän kanssaan työskenteleville ammattilaisille koostui pääasiassa sairauksia tai järjestötoimintaa ja kuntoutusta koskevasta tiedosta. Yksilöllistä ohjausta ja neuvontaa annettiin 122 henkilölle. Maskun Neurologisen Kuntoutuskeskuksen harnes-kuntoutujille pidettiin neljä järjestötoimintaan ja palveluihin ohjaavaa luentokeskustelua Vuosikatsaus\n16 luentokeskustelua, joihin osallistui yhteensä 40 henkilöä. Liiton jäsenyhdistysten tai niiden kerhojen toimintaan liittyvää ohjausta ja neuvontaa annettiin 20 henkilölle. Harnes-toiminnassa ylläpidettiin ataksia-, CADASIL-, polyradikuliitit-, spastiset parapareesit-, syringomyelia-, sekä harvinaisten harvinaiset -verkostojen yhteystietorekistereitä. Verkostojen jäsenmäärä kasvoi hieman ja oli vuoden lopussa yhteensä 400 henkilöä. Verkostoille järjestettiin Joensuussa yhteinen seminaari, jonka teemana oli kuntoutus. Seminaariin osallistui runsaat 70 henkilöä eri puolilta Suomea. Yhteistyö jäsenyhdistysten kanssa Yhdistyskäyntejä tehtiin viisi Yhdistyskäynnit tehtiin Lapin, Länsi-Pohjan, Kainuun ja Helsingin ja Uudenmaan MS-yhdistyksiin sekä Suomen Fabry-yhdistykseen. Yhdistyskäyntejä edelsivät valmistelevat hallituksen kokoukset, joissa aluesihteerien ja erikoissuunnittelijan johdolla tehtiin yhteenvetoasiakirjat yhdistysten tavoitteista ja toiminnasta. Viidellä yhdistyskäynnillä otettiin esiin harnes-jäsenten tilanne yhdistyksen toiminnassa. Yhdistyksille toimitettiin tieto kunnittaisista harnes-jäsenmääristä niiden toimialueilla. Harnes-jäsenmäärä kasvoi 18 jäsenellä. Vuoden lopussa jäsenmäärä oli 499 henkilöä, mikä on 7 % jäsenyhdistysten potilasjäsenistä. Vuosi 2008 oli MS-liitossa aktiivisen kansalaisuuden teemavuosi. Teemavuoden tavoitteina oli lisätä vapaaehtoisten toimijoiden määrää yhdistyksissä, tuoda esiin järjestötoiminnan merkitystä ihmisten hyvinvoinnille ja jäsentää MS-järjestön roolia edunvalvonnassa. Vuositeemalle tehtiin oma Puhu, kuuntele, vaikuta -logo, joka näkyi mm. messuosastoilla ja kampanjamateriaaleissa. Teema jatkuu vuonna Osana teemavuotta vuoden alusta käynnistettiin jäsenhankintakampanja, jossa jäsenhankintaan kannustettiin palkinnoilla ja kampanjamateriaaleilla. Jäsentalkoiden tuloksena saatiin 250 uutta jäsentä. Tähän lukuun laskettiin kaikki ne uudet jäsenet, jotka ilmoittivat liittyessään jäsenhankkijan nimen. Kaikkiaan uusia jäseniä liittyi vuoden aikana 532. Teemavuoden ja jäsenhankintakampanjan myötä liittymislomakkeeseen lisättiin kohta, jolla vapaaehtoistyöstä kiinnostuneet voivat ilmoittautua. Kampanjavuoden aikana vapaaehtoisiksi ilmoittautui 58 henkilöä. Jäsenyhdistysten kanssa järjestettiin työ- ja suunnittelukokouksia sekä koulutuspäiviä, joissa tavoitettiin yhteensä 309 luottamus- tai toimihenkilöä 43 tilaisuudessa. Luottamus- ja toimihenkilöiden perehdyttämistä tehtiin kahden jäsenyhdistyksen kanssa kahtena tapaamisena yhdistystä kohden. Vuoden aikana osallistuttiin viiden yhdistyksen ja 27 kerhon jäseniltoihin. Vuoden teemaa esiteltiin erityisesti 16 Suomen MS-liitto\n17 Järjestötoiminta MS- ja harnes-kerhoihin suuntautuvissa jäsenilloissa, joissa tavoitettiin yhteensä 374 jäsentä. Yhteistyössä yhdistysten kanssa järjestettiin alueelliset teemapäivät Satakunnassa ja Itä/Pohjois-Suomessa, joihin osallistui yhteensä 127 jäsentä. Jäsenpalvelut Uusien jäsenten vastaanottamisen tueksi jäsenasioista vastaava osastosihteeri sekä alue- ja harnes-toiminnan erikoissuunnittelija toteuttivat Jäsen yhdistyksen elinehto -koulutuksen yhdistyksen jäsenhuollosta vastaaville. Koulutuksen tavoitteena oli päivittää yhdistyksen jäsenrekisterin ylläpitoon ja käyttämiseen liittyviä asioita sekä jakaa kokemuksia uusien ja vanhojen jäsenten saattamisesta mukaan yhdistyksen toimintaa. Koulutuspäivään osallistui 21 henkilöä 13 jäsenyhdistyksestä. Osallistumisprosentti suhteessa jäsenyhdistyksiin oli 54 %. Vahvistettiin jäsenistön aktiivista kansalaistoimintaa järjestämällä vuoden teeman mukaiset Kuka päättää asioistasi? -edunvalvonnan te tapäivät Kemissä, Seinäjoella, Tampereella ja Helsingissä. Mikkelin osalta tilaisuus peruuntui vähäisen osallistujamäärän vuoksi. Tilaisuuksiin osallistui 75 % jäsenyhdistyksistä ja 42 % kerhoista. Osallistujat olivat yhdistysten hallitusten jäseniä ja kerho-ohjaajia, yhteensä 48 osallistujaa 18 eri yhdistyksestä. Tavoitteena oli lisätä yhdistysten valmiuksia hoitaa paikallista edunvalvontaa ja edistää sitä kautta sairastavien oikeuksien entistä parempaa toteutumista sekä jäsentää sitä, mikä on MS-järjestön, jäsenyhdistysten ja liiton tehtävät ja rooli vaikuttamistyössä 2010-luvun Suomessa. Tavoitteena oli myös antaa yhdistyksen toimijoille uusia eväitä jäsentensä hyvinvoinnin edistämiseen. Aktiivisen kansalaisuuden teemavuonna järjestettiin edunvalvonnan te tapäiviä Aluesihteerit vastasivat Ryhmätoiminnan perusteet -koulutuksesta, johon osallistui kahdeksan Pohjois-Karjalan MS-yhdistyksen jäsentä. Uusille vertaistukihenkilöille järjestettiin peruskoulutus, jonka suoritti yhteensä kuusi henkilöä kuudesta MS-yhdistyksestä. He kaikki aloittivat vertaistukihenkilötoiminnan. Kaksi heistä kuuluu nuorten, alle 35-vuotiaiden, ikäryhmään ja kaksi harnes-ryhmään. Työnohjaus järjestettiin Etelä-Pohjanmaan MS-yhdistyksen vertaistukihenkilöille. Maskussa järjestettiin kolme vertaistukihenkilöiden ryhmätapaamista, johon osallistui kahdeksan henkilöä. Järjestökoulutuksessa yhteistyökumppanina toimi OK-Opintokeskus. Sen myöntämiä luento- ja koulutustunteja käytettiin liitossa yhteensä 628 tuntia. Toimintavuonna suunniteltiin ja otettiin käyttöön MS-liiton uusi Yhdistysnetti, joka on salasanalla suljettu verkkopalvelu liiton jäsenyhdistysten puheenjohtajien ja sihteerien, kerhonvetäjien, liikunta- ja nuorisovastaavien, toimikuntien jäsen- Vuosikatsaus\n18 ten ja liiton työntekijöiden käyttöön. Yhdistysnettiä koekäyttivät liikuntatoimikunta sekä Kanta-Hämeen, Lapin, Lounais-Suomen ja Pirkanmaan MS-yhdistykset. Koekäytön aikana saadun palautteen mukaan Yhdistysnetti on tervetullut apu mm. yhdistysten välisen kommunikoinnin kehittämiseksi. Yhdistysnetti avattiin käyttöön lokakuun lopussa. Loka-joulukuun aikana Yhdistysnetissä tehtiin sivulatauksia yhteensä 858 kertaa. Vuonna 2008 viidellä yhdistyksellä oli kotisivut MSliiton alasivuina. Kolmen yhdistyksen sivujen perustamiseen alasivuiksi annettiin tukea vuoden aikana. Kaikkiaan kotisivut on 17 yhdistyksellä. Lakimies oli kolmen yhdistyksen jäsenilloissa alustamassa keskustelua vammaispalvelulain palveluista ja tukitoimista sekä Kelan tuista ja kuntoutuksesta. Liiton lakimies myös neuvoi yhdistysten toimijoita juridisissa asioissa. Järjestettiin MS-Dagen -tietopäivät Kauniaisissa sekä Pietarsaaressa yhteistyössä alueilla toimivien kaksikielisten yhdistysten tai kerhojen kanssa. Päiville osallistui yhteensä 78 jäsentä. Maarianhaminassa järjestettiin Lounais-Suomen MS-yhdistyksen, Aivohalvaus- ja dysfasialiiton sekä Ålands Handikappförbundet:in kanssa edunvalvonnan tietopäivä, johon osallistui 10 MS-jäsentä. Maskun Neurologisessa Kuntoutuskeskuksessa pidettiin kolme ruotsinkielistä järjestöluentoa, joihin osallistui 34 kuntoutujaa. Valtakunnallinen nuorten viikonloppu järjestettiin 2008 Varsinais-Suomessa Nuorten toimintaa tuettiin järjestämällä nuorten liikunnallinen virkistysviikonloppu Koivukankareella, johon osallistui yhteensä 26 sairastavaa ja heidän läheistään. Julkaistiin kaksi kertaa vuodessa ilmestyvä nuorten tiedote, joka postitettiin kaikille alle 35-vuotiaille. MS-viikolla aluesihteeri, Palvelutalo Merenpisara sekä Helsingin ja Uudenmaan MS-yhdistys järjestivät Avoimien ovien päivän Helsingin MS-talossa. Avoimien ovien tapahtumaan osallistui n. 120 henkilöä. MS-liiton liittohallitus jakoi sponsoritukea viidelle potilasjäsenelle, jotka liikuntalajissaan osallistuivat kilpailutoimintaan. Perinteiseen tapaan MS-liitolla oli 20 jäseninen joukkue Suomi Meloo -tapahtumassa. Lisäksi liiton liikunnansuunnittelija oli mukana suunnittelemassa ja toteuttamassa alueellista NV-liikuntapäivää Kuusistossa. Liikunnan erikoissuunnittelija toimi liiton jäsenyhdistysten ja kerhojen apuna liikuntatapahtumien ideoinnissa ja suunnittelussa. Lisäksi luennoitiin liikunta-aiheista liiton ja yhdistysten tilaisuuksissa. Liikuntavastaaville lähetettiin liikunta-aiheista materiaalia. Tuettiin alueellisesti toimivien harnes-vertaistukiryhmien toimintaa. Ryhmiä on yhteensä 13 ja ne kattavat 75 % liiton jäsenyhdistyksistä. Harnes-aluesihteerin tai erikoissuunnittelijan tukitapaamisia ryhmille oli yhteensä neljä. Jokaiselle ryhmälle tehtiin oma esite kevät- ja syyskaudeksi ja niitä levitettiin vastasairastuneiden, uusien jäsenten ja sidosryhmien käyttöön. 18 Suomen MS-liitto\n19 Järjestötoiminta MS-liiton joukkue osallistui kymmenettä kertaa Suomi Meloo -kanoottiviestiin. Viesti kulki ympäri vuorokauden Pieksämäeltä Lahteen. Joukkueen kokonaisvahvuus oli 18 henkilöä. MS-liiton internetsivuilla seurattiin joukkueen etenemistä koko viikon ajan. Kuva: Anne Paakkinen ja kippari Kimmo Karjalainen lähtevät melonosuudelle. Vuosikatsaus\n20 Tutkimus MS-tautia sairastavien henkilöiden saaman ammatillisen kuntoutuksen vaikuttavuutta selvittäneen kolmivuotisen tutkimushankkeen loppuraportti MS-tautia sairastavat suomalaiset työelämään osallistuminen ja kuntoutus valmistui. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Suomessa selvitettiin systemaattisesti MStautia sairastavien henkilöiden työuria ja heidän työssä jaksamiseensa vaikuttavia tekijöitä. Hanke toteutettiin yhteistyössä Kuntoutussäätiön tutkimus- ja kehittämiskeskuksen kanssa. Hanketta rahoitti Raha-automaattiyhdistys. Kuva: Tutkijaneuropsykologi Sari Laatu, PET-lääkäri Jere Virta ja koehenkilö tutkimustilanteessa Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa tehtiin kysely MS-yhdistysten jäsenten työmarkkinatilanteesta, sosiaalisesta tilanteesta, koetusta elämänlaadusta ja työkyvystä sekä työssä selviytymistä vaikeuttavista tekijöistä. Kyselyssä tiedusteltiin myös osallistumista työkykyä ylläpitävään ammatilliseen ja muuhun kuntoutukseen. Tutkimuksessa keskityttiin ensisijaisesti ammatilliseen kuntoutukseen, mutta siitä saatiin arvokasta tietoa myös MS-tautiin sairastuneiden saamasta muusta kuntoutuksesta. Tutkimuksen tuloksia esiteltiin kuntoutuksen tutkimuksen päivillä. Lisäksi tutkimuksesta julkaistiin artikkelit Kuntoutus ja Avain -lehdissä. Tutkimus sai kohtuullisesti huomiota myös tiedotusvälineissä. Tutkimusraportti lähetettiin kaikille keskussairaaloiden neurologian poliklinikoille sekä MS-hoitajille. Tutkimuksen tulosten levitys jatkuu vuonna Tutkimuksessa, jonka Maskun Neurologinen Kuntoutuskeskus toteutti yhteistyössä Turun yliopiston kognitiivisen neurotieteen tutkimuskeskuksen ja valtakunnallisen PET-keskuksen kanssa, selvitettiin kognitiivisen väsymisen aivotoiminnallisia mekanismeja ja kolinergisen lääkkeen vaikutusta väsymiseen ja aivoaktiviteettiin. Toisen projektin myötä selvitettiin lämmön ja älyllisen ponnistelun vaikutuksia MS-tautia sairastavan toimintakykyyn käyttäen myös toiminnallista magneettikuvausta (fmri). Molemmilla tutkimuksilla on Suomen MS-säätiön apuraha. 20 Suomen MS-liitto


Biokaasulaitos, joka käsittelee jätteitä maataloudesta, teollisuudesta ja yhdyskunnista.\nMerkittävä määrä CO2-hyvityksiä voidaan ansaita, ei ainoastaan uusiutuvan energian tuottamisesta, vaan myös metaanikaasujen talteenotto otetaan huomioon, kun lasketaan projektin kokonaisvaikutusta ilmaston lämpenemiselle.\nBiokaasulaitos tuottaa lannoitteita, jotka ovat hygieenisesti turvallisia ja niiden ravintoarvot ovat parempia kuin synteettisillä lannoitteilla. Lopputuotteen jatkokäsittely ei rajoitu vain lannoitteisiin; myös biokaasua voidaan jatkojalostaa esimerkiksi ajoneuvojen polttoaineeksi.\nKoska Watrecin biokaasulaitos on suljettu systeemi, eivätkä käsitellyt materiaalit ole ilmakehän kanssa tekemisissä, minivoituvat negatiiviset vaikutukset lähistölle.\nWatrecin teknologia mahdollistaa:\nUseiden eri orgaanisten jätteiden prosessoinnin: jätevesiliete, teollinen ja kotitalouksien biojäte, jne.\nKiinteämmän ja kompaktimman materiaalin käytön: kiintoaineksen pitoisuus on jopa TS 12%, perinteisen TS 2% sijaan.\nPienemmän energiankulutuksen ja laadukkaammat lannoitteet innovatiivisen hygienisointijärjestelmän ansiosta.\nLopputulos: = Vähemmän kulutettua energiaa prosessissa = Korkeampi energiatehokkuus = Suurempi liikevaihto.\nTyypillisesti Watrec biojalostamon rakennusvaihe kestää vain 9 kuukautta. Suunnittelumme ansiosta laitoksillamme on korkea automaatioaste ja ne ovat kustannustehokkaita. Watrecin 3D-suunnittelutyökalut mahdollistavat laitosten suunnittelun siten, että ne rakennetaan jopa 80-prosenttisesti esivalmisteisesti.\nLue lisää, miksi valita Watrec...


Saimaannorpan pesintä onnistui: laskennoissa havaittiin 60 kuuttia - WWF\nJulkaistu 29.04.2013 WWF\nSaimaannorpan pesintä onnistui: laskennoissa havaittiin 60 kuuttia\nSaimaalla havaittiin laskennoissa 60 saimaannorpan kuuttia, joista neljä oli kuollut pesäänsä. Tulos vastasi odotuksia. Havaittu pesäkuolleisuus oli normaali, vaikka Saimaan jäänpinta aleni runsaasti talven aikana.\nMetsähallituksen luontopalvelujen johtamaan pesälaskentaan osallistui noin 140 henkilöä, joista suurin osa oli paikallisia vapaaehtoisia.\n”Nopeasta lumien sulamisesta huolimatta laskenta sujui hyvin innostuneiden ja osaavien vapaaehtoisten sekä kokeneen kenttähenkilöstömme ansiosta”, sanoo laskennan organisoinut suojelubiologi Tuomo Kokkonen.\nNopea kevään tulo huhtikuun puolivälissä lyhensi pesäpaikkojen laskijoiden työajan vajaaseen kahteen viikkoon. Saimaannorpan pesimäalue ehdittiin tutkia tuossa ajassa kattavasti. Laskentojen lopputulos vastaa aiempien vuosien tuloksia: viiden viime vuoden aikana on keskimäärin syntynyt 54 kuuttia vuosittain. Talven 2011–2012 tietojen perusteella arvioitu emämäärä on 83 synnytyskykyistä naarasta. Norppa synnyttää yhden kuutin kerrallaan keskimäärin kahdesti kolmen vuoden aikana.\nPesälaskijoilla oli tänä keväänä käytössään uusia varusteita: WWF Suomi hankki laskijoille 15 pelastuspukua ja 15 eräsukset viimevuotisen Norppauinti-keräyksen tuottamilla varoilla.\nSaimaan jään pinnan nopea aleneminen uhkasi pesintää\nSaimaan tulvimisen vuoksi Saimaata on säännöstelty syksystä lähtien. Talven aikana Saimaan vedenkorkeus uhkasi alentua hyvin nopeasti, mikä olisi vakavasti haitannut norpan pesintää. Kun vedenpinta alenee, rantajäät taipuvat ja lopulta murtuvat. Lähelle norppien synnytysaikaa, helmi-maaliskuun vaihdetta, ajoittuvat murtumat rikkovat synnytyspesiä. Saimaannorppakannan seurannassa 1980-luvulla todettiin syntymäaikaisten rantajäiden murtumien aiheuttavan 20–35 prosentin pesäpoikaskuolleisuuden. Tänä talvena Saimaan vedenkorkeuden alenemista talvella hidastettiin säätämällä juoksutusta.\n”Jo 1990-luvulla luotua Saimaan juoksutusstrategiaa jouduttiin ensimmäistä kertaa käyttämään norpan lisääntymisen suojaamiseen. Siinä onnistuttiin”, iloitsee Metsähallituksen luontopalvelujen ylitarkastaja Tero Sipilä.\nSaimaan jäänpinnan voimakas aleneminen näkyi kuitenkin pesinnässä. Lopputalven aikana moni norppa oli hylännyt pesänsä tavallista aiemmin. Pesäpaikkojen heikentyminen talven lopussa ei tiettävästi ole kuitenkaan vaikuttanut aikuisiin norppiin haitallisesti, sillä ne pystyvät lepäämään hyvin myös avojäällä tai jään alle rantoihin syntyneissä ilmataskuissa. Saimaan pinta oli laskenut joulukuun jäätymisen ja huhtikuun norppalaskentojen välillä noin 40 cm.\nVerkkokalastuskiellolla suojellaan norpanpoikasia\nJäiden lähdettyä norppaemo vieroittaa kuutin. Kokemattomat ja uteliaat nuoret norpat takertuvat herkästi kalaverkkoihin. Saimaannorppa-alueilla onkin verkkokalastus kielletty kesäkuun loppuun saakka. Kaikki tänä keväänä todetut norpanpoikaset syntyivät alueella, jossa verkkokalastus on kielletty kesäkuun loppuun saakka.\n”Toivomme, että nyt syntyneet kuutit selviäisivät ensimmäisestä kriittisestä elinvuodestaan hengissä. Paras keino suojella norppia on noudattaa kalastusrajoituksia ja pidättäytyä verkkokalastuksesta myös rajoitusten ulkopuolella”, toteaa WWF Suomen pesälaskennoista vastaava Ismo Marttinen.\nSaimaannorppa on ensimmäisenä lajina esillä myös Metsähallituksen luontopalvelujen toukokuussa käynnistyvässä Rakkaudesta lajiin -kampanjassa, jossa esitellään Suomen uhanalaisten lajien kirjoa Itämeren pohjalta tunturien huipulle. Kampanja tekee tutuksi myös Suomen arvokkaimman luonnon ”tohtoreiden” työsarkaa esittelemällä joka kuukausi yhden Metsähallituksen luontopalvelujen lajiasiantuntijan. Lisätietoa Rakkaudesta lajiin -kampanjasta on toukokuun alussa osoitteessa www.metsa.fi/rakkaudestalajiin.\nSaimaan vesialueittain ja vuonna 2013 syntyneiden poikasten havaittu määrä:\nSuojelubiologi Tuomo Kokkonen, puh. 0205 64 5910\nEtelä-Saimaan pesälaskennoista vastaava Ismo Marttinen, puh. 050 434 9591\nKuva: Norppauimari Kimmo Ohtonen osallistui saimaannorpan pesälaskentoihin yhdessä suojelubiologi Tuomo Kokkosen kanssa. Raportti reissulta nähdään TV1:n Puoli seitsemän -ohjelmassa 7.5.


Seijastiinan Mietteitä: Luontopoluilla ja haukkapalaa\nLuontopoluilla ja haukkapalaa\nTänään on hyvä aamupäivä lähteä luontoon.\nAurinko nousi kimmeltäen horisontin pikku hiljaa.\nLuonnosta minä saan voimaa, mutta kyllä siellä näkeekin kaikenlaista.\nKutoja on kutonut kaikkein ohuemmasta, kauneimmasta langasta näpsäkästi lankaa\nja siitä seittejään, kuka noita voisi vastustaa.\nKuvaajan silmälle on ilo eriväriset sienet näin syksyn aikaan.\nTatteja siellä täällä runsain mitoin.\nKarvalaukkuja,kuten ennen lapsena sanottiin, lienee oikeampi nimi karvarousku.\nVaan ei minun korini sienistä täyttynyt, metsässä vaan muuten niin ilo olo olla,\njos ei lasketa hirvikärpäsiä lukuun, niitä keräsin 5 kipaletta hiuksiin mönkimästä.\nMakoisasta sienisalaatista haaveillessa, vähän hehkutan menneenä heinäkuun aikana,\njuhliin tekemääni kinkkuvoileipäkakkua.\nEnsimmäiseni oli, ja meni parempiin suihin heti sillä kahvitushetkellä.\nTodella onnistunut siis olikin ja tahdon sen reseptin siis teillekin, hyvät lukijat jakaa.\nOhje siis löytyy Täältä suosittelen, olkaa hyvät, mitäs sanotte?\nTänään ulkona on lämmin,aurinkoinen keli, mutta ajattelin tehdä\nisännän mieleistä soppaa, elikkä seikeittoa, johon ohje löytyy Täältä,\nmeilläkun ei kovasti perusteta muista kaloista, noh, lohi vielä menee.\nKahvittelu hetkiin pistän valkosuklaalla höystetyn piirakan, vadelmista ja punaherukoista.Ohje löytyy täältä.\nKäytän tälläkertaa siis vadelmia ja punaherukkaa sekaisin tulee pirteä.\nPakastemarjat käy ihan hyvin, ja ajatella miten ihana suklaa maku,\nniin ja sitten, itse pidän tortusta seuraavana päivänä,\nkun maut ovat tasaantuneet jääkaapissa, silloin näet valkosuklaa ihana maku\npääsee hyvin esille.\nKuvassa näyttää, kuin siinä olisi raparperipaloja, mutta kyllä ssiinä on valkosuklaapaloja, itse tykkään jättää ne pieniksi paloiksi.\nTässäpä tämän päivän mietteet ja askareet!\nMukavia ,värikkäitä syyspäiviä, hyvää satoa ja iloista mieltä!\nLähettänyt seijastiina klo 9/05/2011 01:28:00 ip.\nTunnisteet: aurinko, leivonta, Ruoka, sieniä\nsylvi 5. syyskuuta 2011 klo 13.44\nKiitos seijastiina näistä herkullisista kuvista ja resepteistä.\nHienot tattikuva, ja hämähäkinsetti.\nOn todella ihana kävellä luonnossa ja saada nautinto kaikeilla aisteilla.\nMukavia luonnon elämyksiä sinulle!\nNimetön 5. syyskuuta 2011 klo 13.52\nOlipa luontoretkesi ihana ja kiitos kun jaoit kuvasi meille ihasteltavaksi :)\nMiten ihmeessä olet muuten saanut tuon perhosen tuohon tuohon hiirinuolen tilalle ? Ihana yksityiskohta.\nNoita herkkuja täytys kartella, mut pakko varmaan kokeilla ;D\nseijastiina 5. syyskuuta 2011 klo 14.12\nSylvi, se on totta, luonnossa on niin hyvä olla ihmisen, nämä kauniit syksyt on ihania ♥\nKiitos sinulle kun kävit!\nseijastiina 5. syyskuuta 2011 klo 14.14\nRiitta, pistä ihmeessä tuo linkki ,että pääsen tästä suoraan vastavierailulle ♥\nHiireen saa ihan mukavasti tuon perhosen, jos laitat linkin ,kerron enemmän :D\nKyllä minä noita itsekin kartan, vaan mukava on tehdäkin. Karppaus päällä, eikä tee oikeestaan yhtään mieli, vaikka hyiähän ne ovat :P\nMinttuli 5. syyskuuta 2011 klo 14.26\nSyksyn värejä luonnosta tuot kauniisti esille kuvissasi. Ja seitti, voi miten täydellinen ♥\nMakumaailmaa, kiitos kyllä. Oikein onnistunut ja kaunis voileipäkakku. Enpä ole pitkään aikaan tehnytkään, vaikka joskus jouduin niistäkin havaintoesitystä pitämään, voi niitä aikoja....\nValkosuklaista torttua pitääkin kokeilla pakastemarjoista.\nseijastiina 5. syyskuuta 2011 klo 14.46\nNo se kakku oli siis ekani, kun aina ajattelin, että ne on vaikeita, mutta nyt tein ja olikin ihan ok tehdä.\nKokeile ihmeessä, suosittelen tuota punaviinimarjaa, se antaa pirteyttä :P\nPia Koskinen-Sanchez 5. syyskuuta 2011 klo 15.14\nOlipa herkullisen näköisiä kuvia. Voileipä kakun teenkin ihan tässä joku päivä.\nseijastiina 5. syyskuuta 2011 klo 15.21\nPia, ihana, kiitos mielenkiinnosta ♥\nNiin aion itsekin tehdä lähiaikoina.\nA 5. syyskuuta 2011 klo 15.57\nNäin tatit on parhaimillaan, kuvina..:D\nOlen siivonnut eilen ja tänään tatteja, rouskuja on suuret määrät vielä siivoamatta ja keittämättä. Siinä se iltapuoli menee rattoisasti..;)\nHienoja herkkuja kuvina ja resepteinä, kiitos Seijastiina<3 Nyt näin flunssaisena ei oikein jaksa innostua mistään...\nOikein hyvää viikon alkua sinulle, ja kiitos tästä mielenkiintoisesta postauksesta<3\nSirpa 5. syyskuuta 2011 klo 16.17\nIhana kuva seitistä ja aamun auringosta.\nLuonto on jo pikkuhiljaa vaihtanut\nylleen kauniit syksyiset värinsä.\nJa kaunista väriä löytyy sinun herkuistasikin.\nYritän olla tarkemmin niihin tutustumatta...\nihan vain toisella silmällä kurkin.\nHannele Ruusukummusta 5. syyskuuta 2011 klo 16.28\nIhania kuvia luonnosta... kiitos sinulle niistä.♥\nHuopalintu 5. syyskuuta 2011 klo 16.41\nVoileipäkakut ovat niin herkullisa ja herkulliselta näyttää tuokin kakku. Mahtaisiko tuohon valkosuklaapiirakkaan sopia raparperi?\nSirkka 5. syyskuuta 2011 klo 16.47\nOlen samaa mieltä, luonnossa liikkuessa näkee aina jotain uutta ja ihmeellistä. Näin syksyllä hämähäkinseittejä näkee paljon, ym ym. Mieli lepää luonnossa liikkuessa. Ja kakkureseptejä pitää kokeilla, tottakai! Mukavaa syksyn jatkoa!\nseijastiina 5. syyskuuta 2011 klo 17.23\nKiitokset teille ♥\nKyllä varmaan sopisi raparperi, entpä jos laittas hiukan mansikkaa vielä joukkoon?\nNmm. kokeilenkin silleen ens kerran, mutta minu lemppari piiras on nyt ollut, vaikkaen itse syökään ...vielä!\nDaisy 5. syyskuuta 2011 klo 17.54\nHerkkuja monipuolisesti; silmälle ja syötäväksi. Kiva postaus.\nVillaa 5. syyskuuta 2011 klo 18.14\nMakeita ja mukavia kuvia. Eniten tykkäsin seitistä :)\nseijastiina 5. syyskuuta 2011 klo 18.18\nSeikeitto olis ihanaa, mutta kun ite karppaa, saa vaan nuolla näppejään :)\nmustakissa 5. syyskuuta 2011 klo 19.20\nIhania kuvia ja herkkuja! Ihan herahtaa vesi kielelle!\nEilen tein pitkän metsälenkin ja sieniäkin lähti mukaani paljon, muutaman ihanan herkkutatinkin löysin ennen etanoita,,\nAjattelin siinä kulkiessani, että vaikkei metsästä löytyisi sienen sientä, on kaikista parasta se rauha - hiljaisuus. Vain tikka nakutti puussa ja jostain kaukaa kuului kurkien syksyn kertomus, muuten oli ympärillä vain ihana hiljaisuus. Kun tulin kotiin, oli ihmeellisen rauhallinen olo- ja ei kun uudelleen sinne heti kun mahdollista.\nTuula 5. syyskuuta 2011 klo 20.03\nIhania kuvia ja nam tuo voileipäkakku :) Olen voileipäkakkujen ystävä ja syön aina kun saan, itse en ole yhtäkään vielä tehnyt :)\nSeija Koistinen 5. syyskuuta 2011 klo 20.42\nOlipa todella herkullisen näköisiä kuvia ja oli varmaan herkullista voileipäkakkua ja tuo piirakka myös. Nam, nam.\nMukavaa alkanutta viikkoa sinulle Seijastiina\nP.S. Laittaisitko minullekin ohjeen miten saan nuolen perhoseksi :)\nritva 5. syyskuuta 2011 klo 20.48\nVoi miten herkullisia kuvia,täytynee näitä kokeilla,ja karvalaukkuja minun herkkuja ja tietysti tatit<3\neila 5. syyskuuta 2011 klo 21.12\nEikö olekin ihanaa oleskella luonnossa.\nMie melkein asun metsässä näin sieni- ja marjastusaikaan. Joka ilta päätän, että en mene huomenna metsään, mutta kun aamu koittaa, niin sieltä mie itseni taas löydän noukkimassa sieniä tai marjoja. En tarvitse kuitenkaan mennä kauaksi, kun asun täällä metsän keskellä.\nKauniita kuvia olet vanginnut kamerallasi. Ja kun katselen noita makoisan näköisiä herkkuja, niin aah... vesi herahtaa kielelle...\nKiitos tästä värikkäästä postauksestasi ja oikein nautinnollisia syyspäiviä sinulle täältä Outokummusta.\nSuss o Kai 5. syyskuuta 2011 klo 21.49\nKyllä on kaunit kuvat :) hämähäkinverkot ovat niin kauniit amulla kun on "dagg" (en tiedä miten sanotan suomeksi) Halit Suss\nMaMMeli 5. syyskuuta 2011 klo 22.16\nMahtavia kuvia, kiitos:)Kiitos myös ihanista herkkuohjeista!!!\nManteli 5. syyskuuta 2011 klo 22.33\nPirtsakat sienikuvat, nyt tekee mieli sienisalaattia! Tunnistat monia sienilajeja, minä en noita kantosieniä tunnista ollenkaan.\nVoi miten kaunis voileipäkakku ja varmasti vei keilen mennessään ja tuo piirakka, nams, haluaisin maistaa.\nPaula 5. syyskuuta 2011 klo 22.45\nMinäkin kaipaan metsään ihan oikeasti sieniä - ja puolukoita - poimimaan. Herkullisen näköinen voileipäkakku, olenkin pitkään kaivannut hyvää voileipäkakun reseptiä, tekisi mieli kokeilla. Ja muutkin reseptit näyttävät herkuilta.\nSateenkaari 5. syyskuuta 2011 klo 23.18\nKyllapa upean voileipakakun teitkin.Ja takuulla oli myös maukasa.\nTuota valkosuklaapiirakkaa taytyy jokskus kokeilla.\nMukavia syyspaivia sinulle.\nseijastiina 6. syyskuuta 2011 klo 7.42\nKiitoksia tytöt kovasti kun kävitte♥\nMukava oli taas pitkästä aikaa antautua ja palata blogittelemaan.\nIhanaa, että luontoihmisiä löytyy, kaikki kommentit oli kivoja lukea.\nMukavaa päivää ja iloa!\nSussi 6. syyskuuta 2011 klo 8.18\nUpea kuvasarja! Minunkin lapsuudessa karvarouskuja sanottiin karvalaukuiksi.\nMeillä on satanut sen verran, että viime sienestysreissulla löytyi paljon sieniä.\nSumi 6. syyskuuta 2011 klo 8.50\nKauniita kuvia, onpas Sinulla ollut ihana retki.\nTuo ensimmäinen kuva oli ihanan rauhallinen ja tunnelmallinen.\nJa kaikkia ihania herkkuja... :)\nseijastiina 6. syyskuuta 2011 klo 11.18\nSussi, kivaa, metässä on muutenkin kivaa, jos ei oteta lukuun noita hirvikärpäsiä :)\nSieneen taidan mennä kuitenkin myös itse viikolla.\nJa kiitos sinulle kehuista.\nseijastiina 6. syyskuuta 2011 klo 11.19\nSumi, metsässä on kivaa, kun on lämmintä.Kyllä se rentouttaa kummasti ja kun tarpoo metsän polkuja, unikin yöllä on levollista :)\nHelena 6. syyskuuta 2011 klo 11.19\nHeippa ystäväni! Vihdoinkin löysin sun...ja pääsin sinun blogiisi jälleen...Mutta hienoja kuvia on mukavaa katsella ja katselen niitä sitten Espanjassakin! Nyt on uuden läppärin opettelua ja kaiken muistamista ennen matkaamme, kun olemme poissa pitkään. Mutta mukavaa ja raikasta syksyn jatkoa sinulle, ystäväni!\nseijastiina 6. syyskuuta 2011 klo 11.25\nHelena, ihanainen ♥\nKiva kun kävit, nytkä olet lähdössä maailmalle, voi sentään!\nTulempa kohta visiitille :)\nIhanaa syksyä ja iloista antoisaa matkaa ♥\nmarimeri 6. syyskuuta 2011 klo 16.06\nVoih mahdoton kuinka kivan postauksen jälleen lähetit "eetteriin" :-)\nUpea seitti , ja piirakka nam nam...\nMarkka 6. syyskuuta 2011 klo 18.24\nHerkullinen postaus :). Hienoja sienikuvia! Karvalaukku on minusta oikea nimi karvarouskulle, kotopuolessa Kainuussa sitä vallan kutsutaan sillä nimellä vieläkin.\nSeikeitto on oikein hyvää, sipulimurskalla ja juustoraasteella kuorrutettuna.\nKauniita syyspäiviä sinulle toivottelen.\nseijastiina 6. syyskuuta 2011 klo 20.41\nMarimeri ,kiva kun kävit täällä, että maistuisko herkut?\nMarkka, tuo on kiva vinkki, listä juustoraastetta soppaan, hyvä homma!\nKaisa Reetta 6. syyskuuta 2011 klo 20.47\nOi, ihana luonto- ja herkutteluhetki, seijastiina, kiitokset :). Ohjeet näyttivät todella kokeilemisen väärteiltä :)\nseijastiina 7. syyskuuta 2011 klo 7.01\nKati, kiva kun kävit ♥\nKyllä nuo herkut on ihan hyviä, usko pois:)\nKirsti 7. syyskuuta 2011 klo 8.13\nIhania luontokuvia ja tosi herkullisia haukkapaloja:) Mukavaa keskiviikkoa.\nseijastiina 7. syyskuuta 2011 klo 8.37\nAskartelin itte, ajattelin juuri sinua, tulen kylään :)\nMummo 7. syyskuuta 2011 klo 11.39\nseijastiina 8. syyskuuta 2011 klo 15.38\nMummo, kiitos sinulle, mukavaa viikonloppua :)\nSusanna Hietanen 10. syyskuuta 2011 klo 12.00\nseijastiina 10. syyskuuta 2011 klo 15.34\nSusanna, kiitos, kiva kun tulit lukijaksi, tervetuloa ♥\nHannu 22. helmikuuta 2013 klo 18.31\nOnpa hienoja sienikuvia sulla. Olet onnistunut esittämään oleellisia sienien tuntomerkkejä.\nHaluaisin käyttää oman yrityksemme sieniretkillä käytettävässä sienioppaassa joitakin sienikuviasi. Otatko yhteyden sivujeni yhteystietojen kautta.\nseijastiina 22. helmikuuta 2013 klo 18.42\nHannu, kiitos kysymästä, kyllä se vaan sopii :)\nEn enää oikein päivitä näitä sivujani, mutta kiva kun kävit, ja toki sopii :)\nIlo jos kerrot missä kuviani sitten löytyy.\nTunnustuksia ja syksyn mietteitä\nKirpparilla ja murkinaa


Villa Lehtonen: Paluu Viledan siivousvälineisiin\nKirjoittelin jokunen aika sitten, että sain Buzzadorina toimivana kokeiluun Viledan erilaisia siivousrättejä. Tässä on ehditty nyt siivottu pariinkin otteeseen, niin voisin nopeasti heittää vähän arviota näistä... :)\nEniten tuli käytettyä Viledan Universal rättejä, ja ne kyllä toimi oikein hyvin! Oli helppo tomuttaa välillä kun oli kertynyt paljon pölyä ;) Ja niiden pesukin onnistui aika kivasti lopussa.\nYksi rätti ei meillä kyllä riittänyt koko taloon, niin että siivousjälki olisi ollut tasaista. Tomutuksesta huolimatta loppua kohden rätti alkoi "sotkemaan" vanhaa pölyä seuraaville pinnoille. Eli meillä koko taloon meni muutama rätti, jos halusi oikein huoliteltua jälkeä. :)\nJa rättiä ei missään nimessä kannata kostuttaa välillä, sitten sitä pölykasaa vasta onkin joka paikassa, vahingosta viisastuu ;)\nMIINUS näissä oli, että ei ole vartta. Eli olen tottunut pyyhkimään pölyt varrellisella huiskulla (swiffer) koska se säästää hyvin selkää ja sillä yltää hyvin jokapaikkaan :) Eli itse kaipaisin liinaan varren.\nPLUS näissä oli, että liina oli paikka paikoin ottanut pölyn paremmin kuin esim. swiffer, eli viikon päästä siivoamisesta kohta oli edelleen pölytön, swifferillä ei.\nSitten PAD liinat toimi siinä missä muutkin liinat, mitä on aikaisemmin kokeiltu. Ei erityistä plussaa eikä miinusta.\nBATH liina ei ollut omaan mieleen. Olen tottunut siivoamaan kylpytilat ohuemmilla räteillä. Bath liina on niin paksu ett se tuntui heti jotenkin kamalan ällöttävältä kun sillä pyyhki ja jossain olikin esim. tippa kuivunutta shampoota niin liinan pintaan tuli inhottava koostumus. Ilmavammat liinat sopii minusta tähän paremmin.\nMies tykkäsi tästä liinasta enemmän, sillä sai mukavasti kiilloteltua hanoja yms. :) Eli plussa sieltä.\nKITCHEN liina oli ok. Ehkä tähänkin meille kyllä kelpaa "perus" keittiörätti, mutta tämäkin oli ok. :) Plussa tässäkin tuosta kiillotus ominaisuudesta :)\nWINDOW liina oli ainoa joka jäi vielä käyttämättä. Eiköhän tämäkin tule joskus kokeiltua. :)\nYhteenvetona: universal ok, voisi hyvin olla muutama liina aina jemmassa. Bath & kitchen liinoja voisi olla edes yhdet olemassa kiillotus ominaisuuden takia. :)\nIhanaa pölytöntä Sunnuntaita kaikille!\nTäällä tuoksuu intialainen ruoka jota mies valmistaa tuolla rakkaudella... nam.\nLähettänyt Marru klo 14.01


Rapatun Talon Elämää: Nukkumaan mars!\nPitäisi olla nukkumassa jo ;) Loma on tehnyt tehtävänsä ja unta on tullut vedeltyä niin paljon että nyt jaksaa kukkua blogimaailmassa vielä puoliltakin öin! Pari viimeisintä yötä reissussa, päivät ulkoilmasta nauttien ja yöt yli kahdentoista tunnin unia vedellen, voi jo sanoa levänneensä. Ei niitä korkkareita tullutkaan ulkoilutettua, kun uni vei voiton ;) Tänään jaksoikin kotiin palattua leipoa, pestä parit ikkunat ja repäistä rankahkon salitreeninkin. Ja olipahan ihana saada sähelötkin kainaloon, pestä niiden kuravaatteita parit koneelliset ja ottaa iltavillit uunia ympäri juosten ja rengastemppuja harjoitellen.\nPääsiäisloman alkajaisiksi makuuhuoneemme sai viimein roikkuvan lapun kattoonsa. Lamppu on Ikean Krusning ja todella kaunis sellaisenaan. Nimittäin asennushommiahan ei ole vielä tehty, muutoin kuin laitettu koukusta roikkumaan ;) Tällaisenaan jo tuo mukavasti enempi kodikkuutta makkariin, valaiskoot sit vaikka vasta seuraavana vuonna! Helpompi tästä on pölytkin putsata kun lähtee kätevästi ulos petivaatteiden mukana! Ja ensimmäistä kertaa taitaa näkyä tuo makkarimme "verhotanko" täällä blogissa. Verhojen pidikkeenä toimii siis metsästysreissulta kotiin tuotu männynoksa.\nMutta nyt viimein sujahdan noiden pellavalakanoiden uumeniin ja toivotan teille: Hyvää yötä!\nPahoittelen hieman rakeisia kuvia, en tiedä mitä taas on tapahtunut ;( Kameran säädöissä, kuvaajassa, kuvanmuokkauksessa vai bloggerissa vika....tiedä näitä aina :(\nLähettänyt Unknown klo 7.4.15\nMia 7. huhtikuuta 2015 klo 9.34\nKaunis valaisin. Meillä on sama yöpöytä, vielä pitäisi hankkia toisellekin.\nMinttu - Rapattutalo 8. huhtikuuta 2015 klo 0.01\nTykkään valaisimesta todella paljon! Paikka löytyi sille jo monesta muustakin tilasta! Meillä nuo pöydät molemmin puolin ja kovasti olemme pitäneet. Kannattaa kytistellä tarjouksia, minäkin olen ne tässä vuosien mittaan hankkinut ja tarttunut vain hyviin tarjouksiin!\nAino-Kaisa Leskinen 7. huhtikuuta 2015 klo 9.45\nMoikka moi, uusi lukija ilmoittautuu :)\nMinttu - Rapattutalo 8. huhtikuuta 2015 klo 0.02\nKiva Aino, tervetuloa! Ihanaa kun jätit kommentin, ja toivotaan että viihdyt matkassani! tulenpas vastavierailulle!\nKiitos kun moikkasit!\nTatuointikorut ja juhla-asu\nIndiedays Blog Awards asupohdintaa\nSynttärijuhlaa kera kesäisen kakun\nRentoutumassa Koli Relax Spassa\nOlohuoneeseen pienesti uutta\nKukkivien puiden kuningatar: Magnolia


Haetaan osa-aikaista tuottajaa - Porvoon seurakunnat\nVia Crucis Porvoossa Tuki ry/ Stödföreningen för Via Crucis i Borgå rf hakee osa-aikaista tuottajaa.\nVIA CRUCIS -perinne elää vahvana Porvoon pääsiäisessä. Viides kaksikielinen kaupunkivaellus järjestetään pitkäperjantaina 2022. Tavoitteena on taiteellisesti korkeatasoinen, kaikille avoin esitys Porvoon Vanhassa kaupungissa ja vahva yhteisöllinen elämys niin vaellukseen osallistuville kuin suurilukuiselle yleisöllekin. Tapahtuman toteutukseen osallistuu noin 200 henkeä, teatterin ja musiikin ammattilaisia sekä vapaaehtoisia lukuisissa eri tehtävissä.\nTuottaja toimii läheisessä yhteistyössä esityksen ohjaajan kanssa ja raportoi yhdistyksen hallitukselle. Tehtävät ovat monitahoiset, käytännön järjestelyistä ja yhteydenpidosta yhteistyökumppaneihin, viestintään ja varainkeruuseen. Tehtävä tulee ottaa vastaan alkusyksystä, ja sen suorittamisen painopiste on helmi-huhtikuussa 2022.\nTuottajalta toivomme oma-aloitteellisuutta, järjestelykykyä ja sosiaalisia taitoja sekä molempien kotimaisten kielten hallintaa. Hakemus ja CV tulee jättää viimeistään 12.5.2021 sähköpostitse mikael.helenelund@gmail.com. Palkkatoivomus on hyvä mainita.\nLisätietoja antaa tukiyhdistyksen puheenjohtaja Mikael Helenelund 040-5849952.


Ammattilaisen haastattelu: Ohjelmistokehittäjä\nNimi: Matias Ranta\n"Tiimityöskentelyssä hauskaa on ratkaisujen selvittäminen yhdessä. Ohjelmoinnissa parasta taas on itsenäinen aika, jolloin pääsee uppoutumaan omaan tajunnanvirtaan."\nMatias Ranta valmistui tietojenkäsittelyn tradenomiksi Haaga-Helia ammattikorkeakoulusta, ja työskentelee tällä hetkellä ohjelmistokehittäjänä MediSapiens Oy:ssä.\nAito kiinnostus IT-alaa kohtaan johti opiskelupaikkaan ja alan töihin\nMatias päätyi IT-alalle, koska häntä on aina kiinnostanut ongelmien ratkominen ja tietokoneella puuhastelu. Päätökseen vaikutti myös digitaalisen tietotekniikan yleistyminen.\n– Digitalisaation myötä kaikennäköinen IT-osaaminen vaikutti avaavan erilaisia työmahdollisuuksia ja sitä myötä turvaavan tulevaisuutta, Matias sanoo.\nIT-painotteiseen koulutukseen hakeminen tuntui Matiaksesta luontevalta ja Haaga-Helian ammattikorkeakoulu vaikutti hyvältä vaihtoehdolta. Vuonna 2014 Matias pääsi Haaga-Heliaan tietojenkäsittelyn linjalle.\n– Opiskeluaika oli enimmäkseen rentoa, paitsi jaksojen tenttiaikoina, jolloin piti päntätä hieman ja stressata sopivasti.\nOpiskelun edetessä Matiakselle alkoi selvitä, mitkä asiat kiinnostivat eniten.\n– Parin vuoden opiskelun jälkeen alkoi hahmottua, että olin kiinnostunut eniten ohjelmoinnista ja projektityöskentelystä, jonka seurauksena valitsin suuntautumisvaihtoehdoksi ohjelmoinnin.\nTyöharjoittelujakson kautta alan työtehtäviin\nTietojenkäsittelyn opinto-ohjelmaan kuuluu viiden kuukauden työharjoittelu, jonka suorittamiseksi Matias haki Academic Work -nimisen rekrytointiyrityksen kautta MediSapiens Oy:lle selainpuolen ohjelmoijaksi.\nSiirtymä työelämään koulun ohella oli Matiaksesta vaativaa, mutta samalla erittäin mielenkiintoista. Töissä pääsi soveltamaan koulussa opittuja asioita.\n– Opin Haaga-Heliassa erilaisia työelämässä hyödynnettäviä taitoja, kuten ryhmätyöskentelyä, sovellusten suunnittelua, ohjelmointia sekä projektin hallinnointia. Ilman näitä taitoja nykyisen työpaikkani saaminen olisi ollut paljon vaikeampaa ellei jopa mahdotonta, Matias kertoo.\nBio-IT-sovelluksia ja ongelmien ratkontaa\nMediSapiens Oy:ssä Matias ratkaisee asiakkaiden ongelmia kehittämällä heidän käyttötapaustensa pohjalta ratkaisuja, jotka helpottavat asiakkaiden arkipäiväistä työtä.\n– Kehitän erilaisten bio-IT-verkkosovelluksien selainpuolen logiikkaa ja käyttöliittymiä. Kehitystyö tapahtuu projektiluontoisesti. Itse projektin kehitysvaiheet koostuvat hahmottelusta, suunnittelusta, ohjelmoinnista, testauksesta ja ylläpidosta.\nHahmottelussa selvitetään projektin taustoja. Suunnittelussa pureudutaan ratkaistavien ongelmien kehitystapoihin ja tarkempiin yksityiskohtiin. Ohjelmoinnissa luodaan ratkaisu, joka on useimmiten verkkosovellus. Testauksessa testataan ratkaisun toimivuutta. Ylläpidossa muun muassa korjaillaan ohjelmointivirheitä.\nMatiaksen perustyöpäivä vaihtelee täysin projektin vaiheen mukaan. Tavallinen työpäivä voi olla projektin suunnittelua ja kokouksissa istumista. Toisinaan työpäivä voi olla pelkkää koodausta.\nTyön haasteet liittyvät Matiaksen mukaan ongelmien ratkomiseen. Asiakkaiden ongelmien konkretisoiminen ratkaisuiksi on joskus haastavaa. Välillä ratkaisut voivat vaatia erittäin uniikkeja lähestymistapoja, jolloin aivonystyröitä täytyy hieroa enemmän.\nYhdistelmä tiimityötä ja itsenäistä työskentelyä\nTyön parhammiksi puoliksi Matias sanoo tiimityöskentelyn, ohjelmoinnin, hyvät työkaverit sekä joustavat työajat.\n– Tiimityöskentelyssä hauskaa on ratkaisujen selvittäminen yhdessä. Ohjelmoinnissa parasta taas on itsenäinen aika, jolloin pääsee uppoutumaan omaan tajunnanvirtaan. Työssäni erityisen mukavaa työkavereiden lisäksi ovat joustavat työajat, sillä halutessani voin työskennellä etänä mistä vain.\nMikäli on kiinnostusta ohjelmointialalle, Matias suosittelee olemaan avoin uusille asioille, kohtaamaan ongelmat rohkeasti sekä tekemään omia projekteja.\n– Ohjelmointia kannattaa harjoitella omalla ajalla esimerkiksi luomalla pikkuprojekteja, kuten kivi, paperi ja sakset -pelin. Siten potentiaalinen työnantajakin on helpompi vakuuttaa, kun on jo jotain näytettävää omasta osaamisesta ja kiinnostuksesta. Tsemppiä työnhakuun!


Fabian-englanninraiheinä - Berner Ammattinurmikot\nFabian 4turf-lajikkeista kärkilajike. Kulutuksenkestävyys huippuluokkaa sekä stressitekijöiden sieto erinomainen. Väri tumman vihreä. Taimettuminen alhaisissa lämpötiloissa ja hyvin soveltuva seoksiin. Talvehtinut eteläisessä suomessa.\n4turf-lajikkeet ovat tetraploidi raiheiniä. Nämä lajikkeet eroavat perinteisistä raiheinistä kromosomien määrässä ja tästä johtuen siemen on myös huomattavasti isompi. Suurempi siemen sisältää enemmän itämiseen tarvittavaa energiaa ja 4turf lajikkeet lähtevät nopeasti kasvuun. 4turf-lajikkeilla on erinomaiset kuivuuden ja kylmänsieto ominaisuudet sekä vastustuskykyä tauteja vastaan. 4turf-lajikkeet ovat myös osoittautuneet hyviksi seoksissa ja tänä vuonna tulet löytämään valikoimasta seoksia joihin on lisätty 4turf lajikkeita.\nEnglanninraiheinät (Lolium Perenne) omaavat kiivaan kasvuvauhdin ja kestävät hyvin kulutusta. Tämä tekee niistä suosittuja urheilukentillä, lyöntipaikoilla sekä muilla nopeaa paikkautumista kaipaavilla alueilla. Raiheiniä voidaan lisätä pieniä määriä seoksiin toimittamaan suojaheinän virkaa, jos varsinainen laji on hitaasti taimettuva. Monivuotisten raiheinien talvehtiminen vaihtelee olosuhteiden mukaan. Perinteisten diploidisten lajikkeiden rinnalle on jalostettu tetraploidi-lajikkeita, joilla on paremmat stressinsieto ominaisuudet.\nErittäin hyvät stressinsieto ominaisuudet.\nItää ja taimettuu alhaisissa lämpötiloissa.\nKasvutapa jättää myös muille lajeille tilaa taimettua ja kasvaa.\nTalvehtinut eteläisessä suomessa.\nuudiskylvö 350-750 kg/ha\ntäydennyskylvö 250-500 kg/ha\n4turf urheilukentille Lataa\n4turf Golf Lataa\nVesiliukoinen kalsiumnitraatti ruiskutuksiin.\nPienirakeinen kipsi kalsiumtasojen ylläpitoon hiekkapitoisilla kasvualustoilla\nDolomiittikalkia johon lisätty GroBiootti™ -hyötymikrobia.\nGreenCare 12 Organic\nViheriöiden lannoitukseen touko-elokuussa tarkoitettu orgaanis-mineraalinen NPK-lannoite.\nAika ja tarve rikkakasvien torjunnalle on nyt!\nKasvupisteen jäätyminen ja tuulikuivuminen\nRouta, Lumi & Jää – Winterkill?


Mitä tehdä, jos lonkan jalan lihakset sattuvat - Kyfoosi September\nLonkkakipuja esiintyy usein kaiken ikäisillä. Ne voivat johtua monista tekijöistä. Kipu voi ilmetä liiallisesta stressistä tai olla seurausta sairauden kehittymisestä. Tässä artikkelissa tarkastellaan syitä ja menetelmiä kivun hoitamiseksi reiden lihaksissa.\nMikä voi aiheuttaa kipua reisilihaksissa\nReisilihaksen kivun syyt voivat olla monia. Se voi ilmetä lihaskudoksen, lonkkanivelen tai selkärangan vaurioiden vuoksi. Kipu voi liittyä suoraan reiden patologiaan tai olla "heijastettu" muista kehon elimistä ja järjestelmistä.\nReiden kivun syyt voivat olla:\nfyysinen ylikuormitus kovasta työstä tai urheilusta;\nvammat, jotka liittyvät lihasten repeämiseen, nyrjähdykseen, jänteiden tai nivelten vaurioihin;\nrappeuttaviin prosesseihin liittyvät patologiat, esimerkiksi osteoporoosi, lannerangan osteokondroosi, nikamaväli;\nsydän- ja verisuonisairaudet, suonikohjut;\nhermostosairaudet, iskiashermon tulehdus;\ntulehdukselliset patologiat, lihaskipu, hauislihaskoon myosiitti;\nKivun sijaintipaikasta riippuen voit määrittää patologian tyypin:\nJos reiteen etuosa sattuu ylhäältä, se liittyy naisten lonkka-, selkä- ja nikamalevyihin, reisiluun ja verisuoniin, nivusen imusolmukkeisiin tai lantion elimiin. Vanhemmilla ihmisillä kipu voi liittyä reisiluun pään murtumiseen, lantion nivelpään dislokaatioon;\njos sinulla on kipeitä reisilihaksia etujalassa, todennäköisimmin tämä johtuu patella-ongelmista, nivelsideiden tai rustovaurioista;\njos takana olevat lonkkalihakset ovat kipeitä, tämä osoittaa sääriluun, sen fastion, iskiashermon tai sacroiliac-nivelen sairauksia;\njos vedät reisilihaksia sivulta, tämä voi olla merkki reiteen puoliperäisen nivelreuman niveltulehduksesta tai tulehduksesta;\njos reiden tai nivelen alueen sisäiset lihakset ovat kipeässä, tämä osoittaa selkärangan tyrän olemassaolon, lonkkamurtuman tai dislokaation.\nTarkastellaan yksityiskohtaisemmin joitakin sairauksia.\nReiden lihaskipuihin liittyvät vammat voivat olla seuraavat:\nlantion, lonkan nivelten, reisien mustelmat;\nmurtuma trochanterisen reisiluun alueella;\nsiteiden, jänteiden repeämä ja nyrjähdys;\nLisäksi on huomattava, että traumajen lisäksi myös kudosten tuhoamisen rappeuttavat prosessit voivat johtaa siteiden repeämiin. Rupturelle on ominaista akuutti kipu, joka häiritsee nivelliikkeitä..\nLantion niveltulehdus tai nivelrikko on rappeuttava sairaus, joka on yleinen kivun aiheuttaja oikeassa tai vasemmassa reunassa. Tämän taudin yhteydessä kipu leviää nivelissä, reiden sisä- ja etupuolella. Joskus kipua voidaan antaa pakaraan tai polveen nostettaessa tuolista tai liikuttaessa.\nKoksartroosille ominaisia merkkejä ovat:\nkyvyttömyys pyöriä lonkkaliitossa, vetää jalka rintaan tai viedä se sivulle;\ntunnusomainen rypytys nivelissä;\njalan pituuden pieneneminen (artroosin viimeisessä vaiheessa).\nJotkut niveltulehduslajit aiheuttavat kipua lonkkaliitoksissa. Niveltulehdus voidaan erottaa voimakkaasta kivusta yöllä. Kipu vähenee potilaan poiketessa tai harjoittelun jälkeen, mutta esiintyy sitten uudelleen.\nNoin 5% nivelkipuja koskevista valituksista liittyy lantion sydänkohtaukseen. Useimmiten miehet kärsivät siitä. Patologia kehittyy nopeasti, 1-3 päivän kuluessa. Kipu kasvaa nopeasti, ei lepää yöllä ja voimistuu kello 4-5 aamulla.\nLonkka-jännetulehdus diagnosoidaan neljänneksellä lonkkakipuista kärsivistä. Se on ominaista vaihdevuosien naisille, kun tapahtuu muutoksia aineenvaihduntaprosesseissa. Patologia kehittyy 3-15 päivän kuluessa. Kipu on paikallaan reiden puolella ulko- tai sisäpintaa pitkin. Samaan aikaan nivel ei menetä liikkuvuuttaan, mutta kipu häiritsee jopa levossa, kun henkilö makaa kyljellään.\nPiriformis-oireyhtymää esiintyy myös, yleensä yhdeltä puolelta. Sen syyt ovat selkärangan patologiat, jotka johtuvat stressistä, painonnostosta tai äkillisestä liikkeestä. Kipu kehittyy 1-3 päivän kuluessa. Ne leviävät pakaraan, alaselkään ja ristiin, voivat antaa periksi jalan takana kantapäälle.\nKoska lihaskipujen syyt voivat olla erilaiset sairaudet, diagnoosissa käytetään eriytettyä lähestymistapaa. Sen avulla voit sulkea pois kaikki mahdolliset patologiat ja tehdä oikean diagnoosin..\nViite. Anamneesin keräämiseksi potilaat tarkastavat useat lääkärit: neurologi, ortopedi, kirurgi, reumatologi, onkologi.\nVerikokeet otetaan tulehduksellisten prosessien tunnistamiseksi. Jos on märkää tulehdusta, painopiste tehdään nivelnesteen keräämiseksi ja patogeenisten mikrobien tyypin määrittämiseksi..\nLongan ja lannerangan röntgenkuvaus osoittaa luun tilan ja vammojen tai rappeuttavien häiriöiden esiintymisen.\nEsimerkiksi myöhäisen vaiheen nivelrikon yhteydessä voidaan havaita luun kasvu, osteofyytit. Patologioilla, joihin liittyy ruston tuhoaminen, diagnosoidaan nivelten välisen tilan kaventuminen.\nMagneettiresonanssikuvaus tehdään lihaksen, nivelsiteiden, jänteiden, pehmytkudosten, verisuonten ja hermokuitujen tilan yksityiskohtaista analysointia varten..\nMitä tehdä, jos reiden peräsuolen lihakset sattuvat, ennen kuin otat yhteyttä lääkäriin?\nJos kipua ilmenee harjoituksen aikana, lopeta harjoittelu, anna kehon levätä ja palata normaaliksi..\nOta vaaka-asento tai nosta jalkasi vaakatasossa.\nLevitä kylmä sairastuneelle alueelle.\nEnnenaikainen lääketieteellisen avun hakeminen on täynnä komplikaatioita ja vaikeuksia seuraavassa hoidossa. Jos sinulla on kipua tai epämukavuutta lantion tai lonkan alueella, ja sitä edelsi vahinko, reidessä on akuutti kipu ja käveleminen on mahdotonta, ota heti yhteys ensiapuun selvittääksesi syyn ja tarkistaaksesi vaurioiden tilan..\nJos raajasi on turvonnut tai turvonnut, iho muuttuu punaiseksi, kuume on alkanut tai reiden alueen jalkalihas on yksinkertaisesti loukkaantunut ilman syytä, sinun on hakeuduttava kirurgin tai yleislääkärin apuun, joka tutkimuksen jälkeen määrittää hoidon suunnan ja ajoittaa tutkimuksen muiden asiantuntijoiden kanssa..\nLonkkakipujen hoito riippuu suoraan patologian tyypistä. Aluksi sen tarkoituksena on poistaa oireet. Tätä varten käytetään konservatiivisia menetelmiä, joihin kuuluvat lääkehoito, fysioterapia, kuntohoito, hieronta ja manuaalinen terapia. Harvinaisissa tapauksissa tarvitaan kirurginen hoito. Se voi olla trauma, verisuonihäiriöt, märkivä tulehdus tai nivelkorvaus.\nLääkkeitä määrätään sen mukaan, mihin kehon järjestelmään tauti vaikuttaa.\nVerisuonijärjestelmien sairauksien hoidossa käytetään venotonicsia, jotka parantavat verisuonien läpäisevyyttä ja verenkiertoa.\nKompleksiset ei-steroidiset tulehduskipulääkkeet (NSAID) tarjoavat kivunlievityksen, poistavat tulehduksen, turvotuksen ja alentavat lämpötilaa, jos potilaalla on kuume. Varojen pitkäaikainen ja hallitsematon käyttö voi kuitenkin aiheuttaa sivuvaikutuksia, joten niitä voidaan käyttää vain lääkärin ohjeiden mukaan.\nVaikeiden kipu-oireyhtymien ja perushoidon epäonnistumisen yhteydessä käytetään paikallisia salpaajia. Nämä ovat injektiot tulehduskipulääkkeitä ja kipulääkkeitä, joskus hormonien kanssa.\nTärkeä! Jos havaitaan infektio, määrätään antibioottikurssi. Lääkkeitä voidaan käyttää tabletteina, voiteina tai geeleinä paikallisesti.\nTuhoisilla patologioilla määrätään vitamiini-mineraalikomplekseja ja kondroprotektoreita nivelkudosten tuhoutumisen estämiseksi. Positiivisen tuloksen saavuttamiseksi niitä käytetään kursseilla pitkään, koska nivelten palauttaminen on pitkä prosessi.\nLihasrelaksantteja käytetään myös rentouttavien lihaksien rentouttamiseen ja kivunlievitykseen..\nFysioterapeuttiset toimenpiteet, kuten elektroforeesi ja fonoforeesi lääkkeillä, laserhoito, kryoterapia ja magnetoterapia, antavat hyviä tuloksia potilaan toipumisessa ja kuntoutuksessa.\nPaikallisella altistumisella on dekongestantti ja anti-inflammatorinen vaikutus, se parantaa verenkiertoa, imusolun virtausta, laukaisee regeneraatioprosesseja kudoksissa ja parantaa vaikuttavan lääkeaineen tunkeutumista soluihin.\nFysioterapiaharjoitukset ja hieronta ovat kiinteä osa hoitoprosessia. Ne ovat välttämättömiä raajojen liikkuvuuden palauttamiseksi ja kehittämiseksi sekä pysähtyneiden prosessien estämiseksi..\nLiikuntahoito on hyödyllinen osteoporoosin, trauman ja osteokondroosin hoidossa.\nLiikuntahoidon tehokkuuden pääsäännöt ovat:\nepämukavuuden ja kivun puute;\nKorjaavaa hierontaa saa suorittaa vain pätevä ammattilainen. Terävät, karkeat liikkeet voivat vain satuttaa ja pahentaa tilannetta..\nHyvä hieronta parantaa lihaksen laatua, tekee kudoksista pehmeitä, joustavia, parantaa verenkiertoa ja aineenvaihduntaa sekä auttaa poistamaan toksiineja sairauden jälkeen.\nKirurgisen hoitomenetelmän avulla voit nopeasti ja tehokkaasti päästä eroon vakavista vaurioista. Artroskopialla ja minimaalisesti invasiivisella suonensisäisellä leikkauksella on minimaalinen leikkaus ja ne ovat vähiten traumaattisia.\nLeikkaukset suoritetaan vakavissa vammoissa, osteoporoosissa tai osteokondroosissa viimeisissä vaiheissa, ja ne ovat välttämättömiä myös korvaamalla nivel implantaatilla.\nLantion sairauksien ehkäisemiseksi on välttämätöntä ylläpitää terveellistä elämäntapaa: liikkua säännöllisesti, välttää ylikuormituksia ja käyttää urheiluun suoja- ja puristusvaatetusta. Hyvän ravitsemuksen varmistamiseksi sinun tulisi monipuolistaa ruokavaliota luu- ja lihaskudokselle hyödyllisillä tuotteilla..\nEnsimmäisissä raajojen kipua tai turvotusta osoittaessaan sinun on otettava yhteys asiantuntijaan ja selvitettävä sairauden syy. Patologian kehittymisen syiden selvittäminen on tärkeä asia, koska mitä nopeammin henkilö hakee lääketieteellistä apua, sitä tarkemmin ja ajankohtaisempi diagnoosi saadaan selville..\nJalan lihakset kipuvat reidessä\nReiden jalan lihakset sattuvat mekaanisten vaurioiden, sidekudoksen patologioiden, nivelvaurioiden, autoimmuunihäiriöiden, tulehduksen, loisten takia.\nJokaisesta syystä on olemassa keinoja, menetelmiä.\nMiksi reiden jalkojen lihakset sattuvat?\nTämän alueen kipu on oire, joka osoittaa patologian tai trauman olemassaolon..\nDegeneratiiviset sairaudet iän taustalla ja krooniset vammat: osteokondroosi, coxarthrosis, selkärangan tyrä. Nämä ovat ihmisen tuki- ja liikuntaelinten yleisimmät sairaudet..\nLihaskudoksen hapen ja veren toimitushäiriöt verisuonitautien, kuten tromboosin, suonikohjujen, seurauksena. Tarjonnan keskeytyminen johtaa paikallisen tulehduksen kehittymiseen, johon liittyy turvotusta.\nTulehdukselliset prosessit, joiden esiintyminen liittyy patogeenisten mikro-organismien tunkeutumiseen tai hypotermian taustalla (myosiitti).\nParasiittinen infektio - leviää kysterci-, filaria-, triksiinikuitujen keskuudessa.\nSysteeminen skleroderma ja muut autoimmuunisairaudet, jotka aiheuttavat vaurioita sidekudokselle. Seurauksena - tappio ja toimintahäiriöt potilaan lonkka.\nErillinen syy - vammat:\npehmeiden osien mustelmat (joihin liittyy usein ihonalainen verenvuoto).\nTrauma on seuraus ulkoisista voimista. Siksi tämä syyryhmä menee erikseen. Kun tämä oire ilmenee, sinun on mentävä lääkärinhoitoon. Aika on usein tärkeä rooli elpymisessä..\nReiden jalan kipeä lihaksen hoito\nHoito riippuu diagnoosista. Sen on määrännyt lääkäri diagnoosimenettelyihin perustuen. Laaditaan sopiva hoitosuunnitelma..\nVoiteiden, voiteiden käyttö, jotka lievittävät kipua lämmittämällä tai jäähdyttämällä ihoa. Liittyy ei-steroidisiin tulehduskipulääkkeisiin. Taistele turvotusta vauriopaikassa.\nChondroprotektiiviset injektiot, joissa on dystrofisia muutoksia.\nAsiantuntijoiden suorittama terapeuttinen hieronta. Se parantaa verenkiertoa, nopeuttaa kudosten aineenvaihduntaa, uudistumista.\nKirurginen toimenpide, jos on todisteita vakavan vamman hoidosta, nivelen korvaaminen keinotekoisella.\nFysioterapia lääketieteen henkilöstön valvonnassa.\nItsehoito on täynnä kielteisiä terveysvaikutuksia. Tarkka diagnoosi tarvitaan epämukavuuden ilmaantuessa jalaan. Lisäksi annetaan suosituksia. Esimerkiksi sängyn lepo. Älä salli itsesi rikkomasta järjestelmää, alkoholia.\nLievällä asteella oireet häviävät kolmesta viiteen päivään. Tauolla jalka vahingoittuu vähintään neljä viikkoa. Enintään kuuden kuukauden murtumiin.\nMitkä kappaleet voivat lievittää lantion lihaskipuja\nTaideterapia on keino psykologiseen vaikutukseen potilaaseen. Psykoemoottinen tausta normalisoituu. Henkilö pystyy virittämään nopeaan toipumiseen.\nKoettua kärsimystä on helpompi kestää. Sovelletaan erilaisia luovuuden alueita, mukaan lukien musiikkiteokset..\nOn tärkeää, että sävellykset tuovat iloa. Rakkaus yhdelle tai toiselle musiikilliselle suunnalle määrittää raiteluettelon. Tässä tapauksessa kaikki on puhtaasti yksilöllistä.\nTietyssä tonaalisuudessa voit palauttaa silmien, kuulon tilan, päästä eroon pään kipusta, auttaa tuki- ja liikuntaelinten vaurioissa. Johann Sebastian Bachin Tokata ja fuuga in minor -taiteilijasta tulivat niin erityinen teos.\nLihaskipu jaloissa reiden yläpuolella\nPolvien yläpuolella olevien jalkojen lihaskipuja voi esiintyä melkein kaikilla ihmisillä, sukupuolesta ja iästä riippumatta. Kipuoireyhtymä liittyy pehmytkudosten, selkärangan, selän ja lantion elinten vaurioihin. Hänen luonteensa on erilainen - kipeä, vetävä, tylsä tai terävä, samoin kuin jatkuva tai episodinen.\nLisäksi arkuus voi lisääntyä rasituksen aikana istuessaan tai makuulla. Joskus päinvastoin, tila paranee kävelyn ja energisten liikkeiden jälkeen. Tällainen erilaisia kliinisiä oireita vaikeuttaa syyn löytämistä..\nMonet potilaat jättävät kipun usein huomiotta johtuen ylityöstä tai fyysisestä väsymyksestä. Siksi monet sairaudet diagnosoidaan jo laiminlyödyssä muodossa, kun terapeuttiset menetelmät eivät aina auta. Vaarallisen sairauden unohtamiseksi on välttämätöntä hakeutua lääkärin hoitoon jatkuvan kivun tai sen lisääntymisen varalta.\nJos polvien ja pakaran yläpuolella sijaitsevat jalkojen lihakset loukkaantuvat, syy voi olla:\nvammat - mustelmat ja nyrjähdykset;\nselkärangan sairaudet - osteokondroosi, nikamaväli;\ntunnelioireyhtymä (Rothin tauti);\nLonkasta polveen aiheutuvat kipu johtuu erityisistä hermokuiduista - nokeseptorista, jotka välittävät kipuimpulsseja ensin selkäytimestä ja sitten aivoihin. Kivun provokatori voi olla sekä mekaaninen vaikutus hermoihin (vammat) että tulehdukselliset prosessit reiden kudoksissa.\nLonkka-elementit, reisiluu ja periosteum, lihakset, nivelsiteet, hermopäätteet sekä verisuonet ja suonet voivat tulla tulehtuneiksi reiden alueella.\nPehmeän kudoksen vaurioituminen johtuu mustelmista, nyrjähdyksistä, lihastulehduksesta tai jänteistä. Mustelmia esiintyy pääsääntöisesti suorasta osumasta tylsällä esineellä tai epäonnistuneella pudotuksella. Ihon, nivelsiteiden tai luiden eheyttä ei tässä tapauksessa loukata, mutta verisuonet tuhoutuvat. Niiden repeämisen seurauksena veri ei vuoda ulos, vaan se kertyy ihon alle muodostaen hematooman (mustelman). Verenvuotojen kipu on yleensä terävä, ja sitä pahentaa liikkuminen ja vahingoittuneen alueen puristaminen.\nLihasjännityksistä ilmoittavat pääasiassa urheilijat ja fyysisesti työtä tekevät ihmiset, koska tällainen vamma tapahtuu liiallisella voimalla. Yleisimmin peräsuolen reisilihakset vaurioituvat ja sattuvat, mikä, toisin kuin muut lihakset, kiinnittyy kahteen niveleen - polveen ja lonkkaan. Hauislihas on hieman vähemmän todennäköisesti loukkaantunut, sen venytysten syynä ovat harjoittamattomien putoukset, kuopat tai korkea fyysinen aktiivisuus..\nVälittömästi venytyshetkellä ilmenee akuutti kipu, joka lievihtyy hieman levossa ja voimistuu yritettäessä vähentää sairautta. Vakavin kivun oireyhtymä liittyy lihaskuitujen repeämään, mikä tapahtuu harjoituksen aikana ilman alustavaa lämmittämistä.\nVälittömästi vamman jälkeen on tarpeen korjata aukon paikka yhdistämällä lihaksen reunat mahdollisimman pitkälle. Levitä tämän jälkeen jäätä tai kylmää kompressia, koska kudosten eheyden rikkomisen seurauksena muodostuu hematooma ja turvotus. Sitten sinun on otettava yhteyttä traumatologiin tai kirurgiin komplikaatioiden välttämiseksi..\nTäydellisellä tauolla voidaan tarvita kirurginen interventio, jonka jälkeen jalka tulee kiinnittää edullisimpaan asentoon. Jos tätä ei tehdä, vaurioitunut lihas kasvaa väärin, minkä vuoksi sen toiminta heikkenee, ja seurauksena olevaa vikaa ei voida poistaa edes kirurgisella menetelmällä..\nMustelman tai nyrjähdyksen jälkeen lihakset voivat tulehtua, myosiitti kehittyy. Reisilihaksen tulehduksellinen prosessi tapahtuu usein hypotermian, verisuonitautien ja selkärangan patologioiden vuoksi.\nKipu paikallistetaan polven edessä tai takana riippuen siitä, mihin lihakseen vaikuttaa. Raajojen motorinen aktiivisuus heikkenee, turvotus ja punoitus ovat mahdollisia. Kipuoireyhtymä muistuttaa luiden särkyä, kuten kylmä. Yleinen kunto huononee, joskus kehon lämpötila nousee.\nMyosiitilla määrätään sekä oireenmukaista hoitoa lievittämään tulehdusta että spesifistä terapiaa perussairauden korjaamiseksi. Jos tulehduksen syy on trauma, käytetään vain tulehduskipulääkkeitä, fysioterapiaa ja liikuntahoitoa.\nTrocharteritis on lonkkanivelen vieressä sijaitsevan lonkkaluun ja nivelside-jännelaitteiston suuremman trochanterin tulehdus. Patologia kehittyy vammojen, alaraajojen jatkuvan fyysisen ylikuormituksen ja aineenvaihduntahäiriöiden seurauksena. Riskitekijöitä ovat ylipaino, nainen, osteoporoosi ja yli 45-vuotiaat..\nTrokanteriitissa lonkkalihaksen lonkkalihakset ovat kipeitä, kävellessä ja jalan sieppauksessa kipu voimistuu. Useimmissa tapauksissa leesio on yksipuolinen, kärsii joko oikeasta tai vasemmasta raajasta. Kipu voi olla akuutti, puristava tai kivulias, mutta levossa se ei häiritse yöllä.\nTrokanteriitin hoito on konservatiivinen ja sitä suoritetaan seuraavilla alueilla:\ntulehduksen poistaminen. Käytetään sekä steroideja että ei-steroideja (NSAID). Kohtalaiselle kivulle määrätään Ibuprofeenia, Diclofenacia tai Nimesiliä. Vakavat kivut lopetetaan injektoimalla hydrokortisonia suoraan vaurioituneeseen jänteeseen;\nantibakteerinen hoito. Se suoritetaan tarttuvalla trochanteriitilla;\npostisometrinen rentoutuminen. Tämä on terapeuttinen voimistelu, yksi pehmeän manuaaliterapian menetelmistä. Erityisten venytysharjoitusten avulla lihakset rentoutetaan, hypertonisuus ja kipu poistuvat;\nfysioterapia. Novokaiinilla ja laserilla tehdyt elektroforeesit ovat tehokkaimpia trokanteriitissa;\nLantion nivelen (TBS) nivelosien tappio liittyy useimmissa tapauksissa reisiluun patologisiin muutoksiin. Päinvastoin, lonkkaluun primaariset vauriot johtavat usein niveltulehdukseen tai muodonmuutoksiin.\nLonkojen lihakset loukkaantuvat monista syistä. Yleisimpiä ovat:\nreisiluun pään aseptinen (ei-tarttuva) nekroosi;\ndislokaatiot ja murtumat.\nLonkka-artroosia kutsutaan coxarthroosiksi, jolle on tunnusomaista ruston degeneratiiviset muutokset. Vähitellen patologinen prosessi leviää kaikkiin nivel-elementteihin ja periartikulaarisiin (periartikulaarisiin) rakenteisiin. Taudin eteneminen johtaa vakaviin nivelmuotoihin ja lihaksen atrofiaan..\nKoksartroosin tyypillinen merkki on kivun riippuvuus fyysisestä aktiivisuudesta. Reiden lihakset loukkaantuneet kävelyn, seisonnan tai juoksemisen jälkeen. Levossa, arkuus ohi. Mitä pidemmälle patologinen prosessi menee, sitä kauemmin kipu kestää. Pitkälle edenneissä tapauksissa siitä tulee henkilön jatkuva seuralainen.\nKoksartroosin hoito tulee aloittaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, koska alkuvaiheessa sitä voidaan hoitaa konservatiivisilla menetelmillä. Tärkein niistä on terapeuttinen voimistelu, jonka säännöllinen toteuttaminen voi hidastaa rustojen tuhoamista merkittävästi.\nPahenemisvaiheessa määrätään tulehduksettomia ei-steroidisia aineita, jotka perustuvat Ibuprofeeniin ja Diclofenaciin. Vakava kipuoireyhtymä poistetaan nivelensisäisellä injektiolla hydrokortisonilla, metipredillä, triamtsinolonilla.\nLonkka-nivelten täydellinen tuhoutuminen on osoitus endoproteesista. Leikkauksen jälkeen nivelen toiminta säilyy täysin: potilaat eivät vain pysty kävelemään normaalisti, vaan myös urheilemaan, elämään täydellistä aktiivista elämää.\nLonkka-niveltulehdusta kutsutaan koksiittiksi ja se on tulehduksellinen patologia, joka vaikuttaa nivelkalvoon. Koska tämä vaippa linjaa liitoksen sisäpuolelta, asetabulumin ja reisiluun pään nivelpinnat ovat mukana prosessissa..\nKoxiitti ilmenee reunojen kipusta ulkopuolelta, pakarasta ja nivelen alueelta. Nivel turpoaa, iho muuttuu punaiseksi sen yli, turvotuksen vuoksi jalkojen liikkeet ovat rajoitetut. Jäykkyyden takia kävelymuutos muuttuu, sääli ilmenee. Potilaat valittavat, että he “vetävät” jalkansa aamuisin ja pitkään pysyvän kiinteässä asennossa jälkeen. Tämä johtuu tosiasiasta, että patologinen neste kertyy niveliin yön yli ja levossa, mikä johtaa turvotuksen lisääntymiseen.\nLonaliitteessä diagnosoidaan useimmiten tuberkuloosi ja märkivä-tarttuva niveltulehdus. Muut sairauden muodot ovat paljon vähemmän yleisiä. Purulentti koksiitti johtuu traumaattisista vammoista, vammoista, komplikaatioista diagnostisten puhkaisujen ja nivelten kirurgisten toimenpiteiden jälkeen.\nJoskus märkivä niveltulehdus kehittyy, kun tulehduksellinen vaurio puhkeaa läheisistä rakenteista (flegmoni, osteomyelitis) ja myös nivelontelon tartunnan seurauksena etäpesäkkeiden etäpesäkkeellä. Jälkimmäisessä tapauksessa primaaritartunnan painopiste on furunkuloosissa, tonsilliitissa, tulehduksessa tai keuhkokuumeessa.\nMärtävässä niveltulehdusmuodossa kliininen kuva on selvä ja yleiset oireet ovat vallitsevia: kehon lämpötila nousee, päänsärkyä ja heikkoutta esiintyy. Paikallisia oireita on myös vaikea jättää huomiotta: reisien ulkopuolella oleva iho muuttuu punaiseksi ja kuumenee kosketukseen, kipu on sykkivä, ampuu luonnossa ja lisääntyy liikkuessa. Koska niveliin kerääntyy huomattava määrä märkivästä sisällöstä, sen muodot tasoittuvat.\nMuille koksiitin tyypeille on ominaista asteittainen kehitys ja kohtalainen kipu.\nMätäisen koksiitin hoito alkaa lääketieteellisillä puhkaisuilla, joiden aikana patologinen neste poistetaan, nivel pestään antiseptisillä liuoksilla ja valutetaan. Antibiootteja ja tulehduskipulääkkeitä määrätään. Jos tuberkuloosinen artriitti todetaan, suoritetaan spesifinen kemoterapia..\nAkuutien oireiden poistamisen jälkeen potilas lähetetään fysioterapiaan - ultraääniin, magnetoterapiaan, UHF: hen ja hierontaan. Niveltulehduspotilaille näytetään parafiinihauteita ja mutahoitoa.\nTämän taudin olemassaolo tunnustettiin vasta vuonna 1966, kun Pariisissa pidettiin kansainvälinen ortopedien kongressi. Reisiluun pään aseptinen nekroosi (ANB) on vakava patologia, joka kehittyy verenkierron rikkomisen seurauksena ja johtaa luukroosiin (kuolemaan).\nAseptinen nekroosi vaikuttaa useimmiten miehillä. Potilaiden keski-ikä on 40 vuotta. Yli puolessa tapauksista havaitaan kahdenvälisiä vaurioita: jos toinen jalka sairastuu, muutaman viikon tai kuukauden kuluttua toinen alkaa satuttaa.\nKipuoireyhtymä on taudin pääoire, sen luonne on monipuolinen. Varhaisvaiheissa reiteen sivu- ja etuosa sattuu vasta fyysisen rasituksen jälkeen. Lepoajan jälkeen kipu katoaa.\nKipu voi ilmetä ajoittain, joskus äkillisen hyökkäyksen muodossa. Niitä esiintyy kuitenkin harvoin ilman syytä: provokattori voi olla säämuutos tai terävä liike. Kipu on niin voimakas ja lävistävä, että ihminen ei pysty istumaan tai seisomaan, puhumattakaan kävelemään.\nANBK tekee debyytinsä kivun kanssa lonkkaliitoksen alueella, joka säteilee nivusiin, pakaraan tai alahauisiin. Usein vain polvi tai alaseljä sattuu, mikä vaikeuttaa diagnoosia.\nNekroosin myöhäisissä vaiheissa potilaat eivät voi liikkua itsenäisesti, ja heidän on pakko luottaa kävelemiseen sokeriruo'olla. Reisilihakset atrofioituvat voimakkaasti, vähentyessä tilavuudellaan 6–8 cm. Jalka voi liikkua eteenpäin ja taaksepäin vain rajoitetusti, kiertoliikkeitä on mahdotonta tehdä.\nMitä tehdä tällaiselle sairaudelle, lääkäri päättää tutkimustulosten perusteella. Sekä konservatiivinen että kirurginen hoito ovat mahdollisia. Leikkaus suoritetaan lääkkeiden tehottomuudella, tekniikan valinta riippuu luun tuhoutumisasteesta.\nJos veren kalsiumin indikaattorit ja luun muodostumisen merkit ovat normaaleja, määrätään seuraavat lääkeryhmät:\nverisuonia laajentavat verenkiertoa parantavat aineet - Curantil, ksantinoli, Trental, Dipyridamole;\nbisfosfonaatit kalsiummetabolian normalisoimiseksi - Xidiphon, Fosamax, Bonviva;\nmineraalikompleksit kalsiumin ja D-vitamiinin kanssa - kalsium D3 Nycomed, Osteogenon, Vitrum Osteomag, Alfacalcidol;\nkondroprotektorit rustokudoksen palauttamiseksi - Arthra, Structum, Chondroitin Akos, Elbona, Don (tablettimuoto);\ninjektiokondroprotektorit - Alflutop, Chondrolon, Noltrex, Adgelon, Elbona;\nlihasrelaksantit lihasten rentoutumiseen - Sirdalud, Midokalm;\nei-steroidiset tulehduskipulääkkeet kivun ja tulehduksen lievittämiseksi.\nHoidon aikana suositellaan kohtalaista nivelkuormitusta. Liikuntaesto ja korkea fyysinen aktiivisuus ovat yhtä epäkäytännöllisiä, koska ensimmäisessä tapauksessa lihakset surkeutuvat nopeammin, ja toisessa paranemisprosessi hidastuu..\nEri sairauksien hoitomenetelmät ovat huomattavasti erilaisia, jokaiselle potilaalle valitaan henkilökohtainen hoito-ohjelma ottaen huomioon vasta-aiheet. Kipu, joka ensi silmäyksellä vaikuttaa perusteettomalta, voi olla oire vakavasta sairaudesta. Aikainen pääsy lääkäriin vähentää merkittävästi komplikaatioiden riskiä ja lyhentää hoitojaksoa. voi hyvin!\nEpämiellyttävä reisikipu reidessä voi olla oire monille sairauksille, jotka liittyvät selkärangan, verisuonen ja hermokuitun vaurioihin. Nuorena ihoa pakaran ja lonkan kipu vetämällä on useimmiten tyypillinen merkki nikamavälilevyjen rustokudoksen tuhoutumisesta lumbosakraalisessa selkärankassa. Osteokondroosissa havaitaan kuiturenkaan korkeuden pienenemistä. Tämän vuoksi radikaalisiin hermoihin kohdistuu painetta, jotka muodostavat iskiashermon. Se kulkee pakaran ja reiteen pitkin popliteal fossaan. Kun se on puristettu, esiintyy epämiellyttäviä vetäviä tuntemuksia ja kouristuksia.\nSiirtyminen on luiden nivelpääjen tasaista siirtymistä, jonka seurauksena nivel lakkaa toimimasta. Siirtyminen on yksi vakavista ja valitettavasti usein esiintyvistä loukkaantumisista, ja vaikka sitä pidetään vähemmän vaarallisena kuin esimerkiksi murtuma, sen seuraukset voivat olla vähäisemmät tai jopa vakavampia, varsinkin jos suuri nivel on vaurioitunut..


Jatkuvaa kasvua vierailee Skotlannissa - Kulttuuri - Helsingin Sanomat\nJatkuvaa kasvua vierailee Skotlannissa\nRyhmäteatteri tuottaa Edinburgh Fringe 2012 -festivaalille skotlantilaisen sovituksen Esa Leskisen ja Sami Keski-Vähälän kirjoittamasta näytelmästä Jatkuvaa kasvua . Sovitus kantaa nimeä Continuous Growth – A Comedy about Productivity . Ryhmäteatteri oli viime vuonna mukana festivaalilla näytelmällään The Overcoat ( Päällystakki ).\nRyhmäteatteri tuottaa Edinburgh Fringe 2012 -festivaalille skotlantilaisen sovituksen Esa Leskisen ja Sami Keski-Vähälän kirjoittamasta näytelmästä Jatkuvaa kasvua. Sovitus kantaa nimeä Continuous Growth – A Comedy about Productivity.