Pähkinän terveellinen välipalakuva paransi tutkimusta\nVideo: Fermented Vegetables for Good Health. (Syyskuu 2020).\nTutkimus on osoittanut, että maapähkinöiden ruokavaliosta ruokituilla hamstereilla oli vähentynyt endoteliiniproteiinipitoisuus, joka voi aiheuttaa sydän- ja verisuonisairauksia, koska se paisuttaa valtimoita ja tukkii verisuonia.\nTuotekehittäjien Mintelin globaalin uuden tuotteen tietokannan (GNPD) mukaan saksanpähkinät ovat näkyneet maailmanlaajuisesti toiminnallisena välipalana kasvavan tutkimusjoukon takana, joka yhdistää ne vähentyneisiin sydänsairauksiin.\nTurkkilainen yritys Demirciler Sanayi Sitesi toukokuussa toi markkinoille pähkinämakkaran.\nBeypa-pähkinämakkara on valmistettu hyytelö- ja rypäleisiirappiin päällystetyistä pähkinöistä, ja sen väitetään sisältävän runsaasti proteiineja, B-vitamiinia, fosforia ja kaliumia.\nYhtiö toivoo kohdistavansa terveysmarkkinoihin sanomalla, että tuote vähentää kroonisten sydänsairauksien ja syövän riskiä samalla kun se toimii energianvahvistimena.\nViimeaikaiset tutkimukset tarjoavat lisää todisteita pähkinöiden terveyttä parantavista ominaisuuksista, ja se jatkaa aikaisemmista tutkimuksista, joissa vahvistettiin saksanpähkinät keinona alentaa LDL: n ”pahaa” kolesterolia ja kiitetään niiden antioksidanttipitoisuutta.\nTutkimuksessa käytettiin 100 laboratoriohamsteria, ja heille ruokittiin päivittäistä ruokavaliota, joka vastasi kolmesta kahdeksaan aikuista kourallista saksanpähkinää kuuden kuukauden ajan. Myöhemmin jyrsijöillä havaittiin olevan valtimoissa alhaisempi endoteliinitaso.


Myydään Vapaa-ajan tontti - Jämsä, , Pirttijärvi (2/2) - Etuovi.com 9452749\nPirttijärvi (2/2), Jämsä\nPirttijärven rantatontille rakennat helposti rentoutumispaikan, jossa on hienot näkymät järvelle. Valoisalla tontilla puusto on valmiiksi käsitelty sopivaksi mökkiympäristöä varten. Tontilla on korkeuseroa sopivasti kivaan näköalaan järvelle. Järven koko soveltuu mainiosti vaikka souteluun ilta-auringossa. PIrttijärven pituus on reilut 2 km ja sen veden ekologinen tila on luokiteltu hyväksi. Tontilla on soma pieni niemennokka ja omaa rantaviivaa 86 m. Pirttijärvi sijaitsee näppärällä paikalla, Tampereelta ajaa paikalle vain tunnin ja Jyväskylästäkin vähän reilun. Soratietäkään ei tarvitse pitkälti ajella, pikitieltä tontille on noin 2 km ja tie vie perille tontin rajalle saakka. Palvelut kauppoineen sijaitsevat lähellä, Vilppulan ja Mäntän keskustaan ajaa vain vartin.\nPirttijärvi (2/2), 35530 Jämsä\nSähköliittymän saatavuutta ja hintaa voi tiedustella Elenialta (https://www.elenia.fi/sahko/liittyman_hinnoittelu). Tontille saa hankittua vesiliittymät liittymällä Pohjois-Kuoreveden vesiosuuskuntaan, liittymisen hinta 100e + 9800e (tarkemmat tiedot liitteen linkistä tai www.pohjois-kuorevedenvesiosuuskunta.fi). Tontti on valmiiksi lohkottu omaksi kiinteistöksi ja se on merkattu maastoon. Paikan päällä voi käydä tutustua oma-aloitteisesti itselle parhaiten sopivaan aikaan. Vuokrattaessa vuosivuokra 6% tontin hinnasta ja vuokra on sidottu elinkustannusindeksiin, ei muita tarkistuksia vuokrakauden (40 vuotta) aikana. Sopimuksella vapaa siirto-oikeus ja tontin ostomahdollisuus milloin tahansa.\nJämsän kaupunki Rakennusten yhteenlaskettu kerrosala saa olla enintään 150 m2. Paikalle saa rakentaa yhden loma-asunnon sekä tarpeellisia talous- ja saunarakennuksia. Erillisen saunarakennuksen kerrosala saa olla enintään 25 m2 ja savusaunan kerrosala enintään 15 m2. Mikäli saunarakennukset tehdään kytkettynä, yhteinen kerrosala saa olla enintään 30 m2. Loma-asuin- ja talousrakennuksen etäisyyden rannasta tulee olla vähintään 30 m. Saunarakennuksen ja erillisen savusaunan tai kytkettyjen saunarakennuksen ja savusaunan etäisyyden rannasta tulee olla vähintään 15 m rantaviivasta. Katsothan tarkemmat kaavamääräykset liitteestä "KAAVAMÄÄRÄYKSET".\nPalvelut: Vilppulan ja Mäntän keskusta noin 15 min.\nTie nro 58-Metsärannantie-Välivuorentie-tonttie\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Pirttijärvi (2/2), Jämsä (https://www.etuovi.com/kohde/9452749)


#retkeilyKS-videokilpailu: missä sinun luontosi luuraa? - Aito Maaseutu\n#Keski-Suomen retkeilyreitit maailmankartalle –hankkeen ”Missä sinun luontosi luuraa?” -videokilpailun voittajat valittiin kisan päätyttyä 30.9.2018.\nVideokisassa pyydettiin osallistujia videoimaan oma luontokokemuksensa, jossa näkyisi juuri kisaajalle tärkeitä asioita keskisuomalaisessa luonnossa.\n1. Kuvankaunis Karhunahas. Janne Lähteenmäen videolla ollaan Petäjäveden-Multian maisemissa. Video oli erittäin eheä, tunnelmallinen kokonaisuus ja tuntui heti siltä, että olisi kiva mennä paikan päälle. Palkinto: Yö lasikattoiglussa kahdelle. (Revontuli, Hankasalmi), arvo 270 euroa, ja tunnin keilaus.\n2. Konttijoki, tulvajokien helmi. Jari Kovasen videota raati piti hauskana, oivaltavana ja vauhdikkaana se välitti mainiosti luonnossa liikkumisen riemua Saarijärven vesiltä. Palkinto: Luontoelämyslahjakortti 100 e.\n3. Luontoelämys. Terja Utterin ja Tuomas Kinnusen seesteisessä ja tunnelmallisessa videossa Saarijärveltä tuodaan luontokokemus monipuolisesti ja rauhallisesti. Palkinto: Luontoelämyslahjakortti 50 e.\nGreat Outdoors -videolla liikutaan Salamajärven kansallispuiston maisemissa. Videon tekijä Reko Harju saa palkinnoksi retkiyön Etelä-Konneveden kansallispuistossa Tentsile-puuteltassa nuotioillallisen kera 1-2 hengelle (KalajaRetkeily), arvo n. 200 e.\nPalkintolahjakortit on lähetetty voittajille. Kiitos kaikille kisaan osallistuneille ja onnittelut kärkinelikolle!


Aihe: Kansalaisaloite: Ruotsin kieli valinnaiseksi oppiaineeksi kaikilla kouluasteilla (Luettu 437605 kertaa)\nLainaus käyttäjältä: Defiance - 08.03.2013, 22:04:24Yleensä en näistä nettiadresseista innostu, kun ne tuntuvat olevan aivan mielijohteesta tms. kyhättyjä. Tässä on kuitenkin yritystä. Toivottavasti saadaan asiaa eteenpäin.Lähinnähän tämä adressi toimii keskustelun herättäjänä. Nykyinen Eduskunta ei tule pakkoruotsia poistamaan.\nKannatan pakkoruotsia sitten, kun Ruotsissa päätetään pakkosuomesta.Itse päätin vaihtaa kieleni venäjäksi. Siinä on vähemmän puuroaineksia. Suomen kieli on lässytykseksi alkanut muuttua kohtuullisen haastavalla käytöksellä.\nLainaus käyttäjältä: Bazarov - 08.03.2013, 23:03:23Lainaus käyttäjältä: Defiance - 08.03.2013, 22:04:24Yleensä en näistä nettiadresseista innostu, kun ne tuntuvat olevan aivan mielijohteesta tms. kyhättyjä. Tässä on kuitenkin yritystä. Toivottavasti saadaan asiaa eteenpäin.Lähinnähän tämä adressi toimii keskustelun herättäjänä. Nykyinen Eduskunta ei tule pakkoruotsia poistamaan.jos adressi etenee eduskuntaan muttei eduskunta poista pakkoruotsia, on mahdollista että äänestäjät noteeraavat asian. Ei pidä aliarvioida tätä mahdollisuutta. Siis vaikka suomalaisilla onkin orja-DNA.\nHesari uutisoi:http://www.hs.fi/paivanlehti/#09032013/kotimaa/Kokoomusnuoret+taas+pakkoruotsin+kimpussa/a1362732093810LainausKNL:n puheenjohtaja Ville Sipiläisen mukaan liitto ei ole poistamassa perustuslain takaamaa kaksikielisyyttä.Pakkoruotsin poistamista ajavat järjestöt uskovat, että kansalaisaloitteeseen tarvittavat 50 000 nimeä löytävät helposti.Kun nimet ovat kasassa, eduskunnan on otettava aloite käsittelyyn.Alkuviikosta eduskunnalle toimitettiin turkistarhauksen vastustajien aloite. Suomen historian ensimmäinen eduskuntaan yltänyt kansalaisaloite keräsi liki 70 000 allekirjoitusta.Ruotsin opiskelun muuttamista vapaaehtoiseksi vaativat Suomalaisuuden liitto, Vapaa kielivalinta ry, Perussuomalaisten nuortenjärjestö ja Kokoomuksen nuorten liitto.Nimien keräämistä kirittää Suomalaisuuden liiton maksama 15 000 euron mainoskampanja, joka näkyy bussipysäkeillä.Suomalaisuuden liiton puheenjohtaja, europarlamentaarikko Sampo Terho (ps) arvioi, että nimiä voi kertyä jopa 100 000.Terhon mukaan aloitteen taustalla on huoli Suomen kilpailukyvystä."Annamme kilpailuetua muille maille, kun kaikki oppilaat velvoitetaan lukemaan ruotsia", hän sanoo.Toistaiseksi nimiä kerätään netissä. Terhon mukaan kaduille jalkautumisesta päätetään myöhemmin.Terhon mukaan 15 000 euron mainoskampanja maksetaan liiton omista varoista. Muut järjestöt ovat mukana pienemmillä summilla.Kokoomusnuorten puheenjohtaja Ville Sipiläinen suhtautuu maltilla aloitteen tulevaisuuteen. Hänen mukaansa ei voi automaattisesti olettaa, että aloite etenisi eduskunnan suureen saliin."Hyvä, että kielikysymys nousee taas keskusteluun", Sipiläinen sanoo.Sipiläinen korostaa, että kokoomusnuoret eivät ole poistamassa perustuslain takaamaa kaksikielisyyttä.Kokoomusnuoret ovat kielikysymyksessä täysin eri mieltä puoluejohdon kanssa. Kokoomus päätti viime kesän puoluekokouksessaan, että puolue kannattaa ruotsin säilyttämistä pakollisena aineena.Kokoomusjohto ei hätkähdä nuorisojärjestön toimia. Puolueen varapuheenjohtajan Janne Sankelon mukaan mitään ongelmaa ei ole."En tekisi asiasta suurta numeroa", Sankelo sanoo.https://www.kansalaisaloite.fi/fi/aloite/131Nyt 6380 nimeä.\nUutisoi se tällaistakin, pääkirjoituksella lampaita ohjataan teurastettaviksi eli propaganda taas kiihtynyt.http://www.hs.fi/paakirjoitukset/Veri+lent%C3%A4%C3%A4+Ruotsiin+asti/a1362731799574LainausYstäväni sähköpostilaatikkoon tuli viesti: "Joku perheenjäsenistäsi tapetaan niin, että veret lentävät Ruotsiin asti, jos ette lopeta tuon alhaisen hurripropagandan esittämistä. Tiedämme hyvin missä asutte."Ikävä kyllä täällä ei näitä vastarintaa harjoittavia liikkeitä ole, lampaita olemme kaikki.\n"Mikä ihmeen uhka ruotsia puhuva ihminen on suomalaisuudelle?"Ilmeisesti moni sellainen ruotsia puhuva ihminen haluaa lailla pakottaa suomalaiset puhumaan ruotsia riippumatta heidän omasta tahdostaan. Ongelman juurille pureutuva kysymys olisikin, että mikä ihmeen uhka suomea puhuva ihminen on (suomen)ruotsalaisuudelle?Siitähän ne uhkaukset ja ilmapiirin kireys syntyvät. Antakaa ihmisten itse päättää, opettelevatko he ruotsia vai eivät, niin silloinhan myös poistuvat näiden uhkausten taustalla olevat syyt.Ei liene sattumaa, että Hesari päätyi juuri nyt kertomaan moisesta yksittäistapauksesta. Ei voi välttyä mielikuvalta, että tuolla on tarkoitus luoda jälleen kerran mielleyhtymää hyvän alun saaneen kansalaisaloitteen ja ylitse lyövien reaktioiden pakkoruotsista välille.\n"Vihollisista puhuminen on avoimessa demokratiassa pelkuruutta, koska se paljastaa, että puhuja ei luota asia-argumenttiensa voimaan." - Toimittaja Lauri Nurmi Halla-ahosta 13.3.2017 -PPT-\nLainaus käyttäjältä: Eugen235 - 09.03.2013, 00:19:29Siis vaikka suomalaisilla onkin orja-DNA.Tuota kiteytystä olen hakenut. Kiitos.\nMielestäni on erittäin tärkeätä, että tälle aloitteelle tulisi huomattavasti paljon enemmän nimiä kuin 50,000. Kun katselin noita muita aloitteita niin väkisinkin tuli mieleen kansan radio, jossa kaiken maailman kylähullut hakevat huomiota. Yhdessä aloitteessa vaaditaan, että sudet pitää tappaa, toisessa aloitteessa vaaditaan, että köyhyys pitää poistaa (joo, päätöksellähän se köyhyys poistetaankin) joten ruotsin kielen valinnaisuuteen tähtäävän aloitteen olisi hyvä saada todella vankka kannatuspohja. Kirjattu\nJos 33 prossaa kansalaisista kannattaa pakkoruotsia ja vaan 66 prossaa vastustaa sitä. Se kertoo karua kieltä Suomalaisten tyhmyydestä. Jos 95 prossaa vastustais pakkoruotsia, niin se saatais varmaan kumottua.Osan ihmisten ajatusmaailma menee suunnilleen niin, että kaikki mitä kouluissa opetetaan on pakko olla tärkeää ja hyödyllistä, kaikki säänöt ja lait ovat automaattisesti järkeviä, koska joku viisas on ne keksinyt, eikä niitä pidä kyseenalaistaa..\nMenee ehkä ohi aiheen, mutta tämmöistä puuhataan:Kaksikielisiin kuntiin halutaan kielipoliisihttp://www.ts.fi/uutiset/kotimaa/460705/Kaksikielisiin+kuntiin+halutaan+kielipoliisiLainausKaksikielisiin kuntiin halutaan kielipoliisiLähialue | Turun Sanomat 19:34Hallitus parantaa ruotsin kielen asemaa lisäämällä byrokratiaa. Valtioneuvoston hyväksymässä kansalliskielistrategiassa suositellaan, että etenkin kaksikieliset kunnat ja kuntayhtymät nimittävät johtonsa tueksi kansalliskieliyhdyshenkilön.–?Yhdyshenkilön on tarkoitus tehdä yhteistyötä ministeriön kanssa. Hänen tehtävänsä on seurata palveluiden toteutumista molemmilla kansalliskielillä ja tarvittaessa järjestää asiaan liittyvää koulutusta, sanoo oikeusministeriön demokratia- ja kieliasioiden yksikön johtaja Johanna Suurpää.Kuntiin kaivataan yhdyshenkilöä, koska oikeusministeriö ei pysty valvomaan kaksikielisyyden toteutumista. Kunnat saavat Suurpään mukaan itsenäisesti päättää, miten yhdyshenkilön tehtävät hoidetaan.–?Tärkeää on myös lisätä kansalliskielten näkyvyyttä.Kansalliskielistrategia on lajissaan ensimmäinen hanke, joka ilmaisee hallituksen tahdon säilyttää kaksi elinvoimaista kansalliskieltä pitkälle tulevaisuuteen.Strategian taustalla on seuranta kielilain toteutumisesta ja sen perusteella tehdyt havainnot, että lain sisällöstä ei kunnissa olla kaikilta osin perillä.–?Palveluiden tulee toteutua kaksikielisissä kunnissa molemmilla kielillä ilman, että asiakas joutuu sitä itse vaatimaan, Suurpää jatkaa.Suomen kaksikielisissä kunnissa asuu kaikkiaan noin 1,5 miljoonaa ihmistä.\nKannatettu myös.. ja kiitokset Teille kaikille allekirjoittaneille ihanille ihmisille..Mietiskelijälle ajateltavaksi.. että meidän suomalaisten 'tyhmyys' on valtamedioiden luomaa halveksuntaa.. muuta en pyydä kuin että.. välität myös itsestäsi..\nKäykäähän vaikka tuollakin huvin ja urheilun vuoksi herättelemässä muutamalla sanasella sopivan arhäkkää keskustelua ja pitämässä ketjua ylhäällä maanantaista alkaen jos jaksatte:http://keskustelu.suomi24.fi/node/11327134Jos vaikka sais edes yhden pakkoruotsi ja kansalaisaloitekeskustelun "viikon keskustelluimmat" palkkiin suolikaksneloseen. Eiköhän silläkin pienen vaatimattoman julkisuuden ja muutaman äänen aloitteeseen saa. Vähän pelottaa tuo 50 000 nimeä. Alkuryntäysinnostuksen jälkeen pitäis silti vielä tässä saada reilut 200 nimeä joka päivä puolen vuoden ajan. Nyt on jo allekirjoitustahti tahti vähän laantunut. Tuosta aloitteestahan joutui tällä viikolla pakosta Yle ja Hesarikin uutisoimaan. Tämän jälkeen tuskin mediajulkisuutta heruu kuin korkeintaan puolen vuoden päästä.\nLainaus käyttäjältä: Tomi - 09.03.2013, 22:10:59Menee ehkä ohi aiheen, mutta tämmöistä puuhataan:Kaksikielisiin kuntiin halutaan kielipoliisihttp://www.ts.fi/uutiset/kotimaa/460705/Kaksikielisiin+kuntiin+halutaan+kielipoliisiHallitus tapansa mukaan vähät välittää kansan kannoista tai maan taloudesta.Jonkin verta olen matkustellut, eipä ole sattunut simmuihin muualla että olisi keksitty kadunnimiäkin laittaa kahdella kielellä. Lainaus käyttäjältä: erqqila - 10.03.2013, 03:52:45Käykäähän vaikka tuollakin huvin ja urheilun vuoksi herättelemässä muutamalla sanasella sopivan arhäkkää keskustelua ja pitämässä ketjua ylhäällä maanantaista alkaen jos jaksatte:http://keskustelu.suomi24.fi/node/11327134Jos vaikka sais edes yhden pakkoruotsi ja kansalaisaloitekeskustelun "viikon keskustelluimmat" palkkiin suolikaksneloseen. Eiköhän silläkin pienen vaatimattoman julkisuuden ja muutaman äänen aloitteeseen saa. Vähän pelottaa tuo 50 000 nimeä. Alkuryntäysinnostuksen jälkeen pitäis silti vielä tässä saada reilut 200 nimeä joka päivä puolen vuoden ajan. Nyt on jo allekirjoitustahti tahti vähän laantunut. Tuosta aloitteestahan joutui tällä viikolla pakosta Yle ja Hesarikin uutisoimaan. Tämän jälkeen tuskin mediajulkisuutta heruu kuin korkeintaan puolen vuoden päästä.Ehkä olisi tarpeen nimien kerääminen ihan ulkosallakin jollei tahti parane netissä.\nLainaus käyttäjältä: Myrkkymies - 10.03.2013, 13:01:21Ei iltapaskat ja pradvat anna näille yhtään sen enempää julkisuutta kuin niiden tarvitsee. Tämän takia noita nimiä pitäisi kerätä ihan ulkonakin. Hyviä paikkoja esim. festarit.Isot koulut ja työpaikat voisi myös olla sellaisia.\nKävin allekirjoittamassa. Olen suomenruotsalainen mutta en koe kusevani omiin muroihini. Olen aina ollut pakkoruotsia vastaan, periaatteesta. En ajattele asiaa itsekkäästi, omaa etua tavoitellen.Vastustan pienen vähemmistön itsekkyyttä, riippumatta siitä kuulunko itse tuohon vähemmistöön vai en.Vastustan kokonaisen kansan kyykyttämistä, pakkosyöttöä, joka perustuu vanhaan Ruotsin valtaan. Vastustan pakkoa. Tällä pakkoruotsilla vaan suitsutetaan hurrivihaa ja kaunaa. Eikä koko pakkoruotista ole juurikaan hyötyä, harva tavallisista tallaajista oppii merkittävästi ruotsia koulussa.\nNoottikriisi, Simon Elo, Rokka\nallekirjoitettu on, ja yritän yllyttää muitakinsitä en tiedä onko siitä hyötyä: muistaakseni turkistarhankielto-aloitteeseenkiin suurin osa nimistä kerättiin kadulla ja toreilla suoraan ihmisiltä. Teemu, kun olet tässä puuhamiehenä, niin pystytkö organisoimaan samankaltaisen toiminnan läpi suomen tai ainakin suurimpiin kaupunkeihin?\nEnsi alkuun olisi hyvä jalkautua kirjastoihin, keräyslaatikoiden sijoittaminen sinne pitäisi onnistua, ks juttu / Helsingin Uutiset 9.3.2013. hu-kirjastot.png (378.51 kilotavua, 799x347 - tarkasteltu 321 kertaa.)\nOTLainaus käyttäjältä: Luotsi - 10.03.2013, 15:09:15ks juttu / Helsingin Uutiset 9.3.2013.Lainaus käyttäjältä: Helsingin UutisetLakia rikkovasta adressista Espoon kirjastopalveluiden johtaja Jaana Tyrnillä on esimerkki.- Laitonta olisi kerätä nimiä vaikkapa johonkin, jossa olisi viitteitä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.Pelkkä viite ei riitä. Keräystekstin täytyy olla kiihottamista kansanryhmää vastaan, ja keräyksen laittomuuden ratkaisee tuomioistuin.Lainaus käyttäjältä: Helsingin UutisetAsian, jonka puolesta nimiä kerätään ei saa myöskään olla hyvän tavan vastainen lain tarkoittamassa mielessä.Vielä jännempiä tulkintoja odotettavissa, sillä laki ei nykymuodossaan pahemmin määrittele hyvän tavan vastaisuutta. Parempi kun kirjastoväki jättäisi lain tulkitsemisen suosiolla ammattilaisille.\nErikjaak and l'uomo normale\nLainaus käyttäjältä: EL SID - 10.03.2013, 14:53:21muistaakseni turkistarhankielto-aloitteeseenkiin suurin osa nimistä kerättiin kadulla ja toreilla suoraan ihmisiltä.Aloitteen allekirjoittaa, jos sen allekirjoittaminen tehdään helpoksi. Itse allekirjoitin tuon turkistarhakieltoa koskevan aloitteen, kun sellaista tyrkyttämällä tyrkytettiin. Vaimokkeelle tulee joku luontolehti, olisko Luonto tai Luonnonsuojelija tai jotain vastaavaa. Sen mukana tuli allekirjoituspaperit ja olisiko tullut peräti vastauskuorikin, jossa oli postimaksu valmiiksi maksettu. Meitin taloudesta lähti kaksi allekirjoitusta siihen vetoomukseen.Ja juu, allekirjoitin tämän ketjun aiheena olevan aloitteen. Kirjattu\n7 äänestyspäivän jälkeen allekirjoittaneita on säälittävät 7000 valveutunutta kansalaista. Tässä vaiheessa olisi jo 50 000 täynnä jos suomalaisissa olisi munaa edes näin helpolla tavalla osoittaa että eliitin ylimielinen kansan silmille kuseksiminen saa loppua.Tällä tahdilla menee kuukausia saada tarvittava määrä allekirjoituksia kasaan jolloin aloitteen painoarvo on lähellä nollaa.Ei voi kun ihmetellä suomalaisten välinpitämättömyyttä ja samalla ei tarvitse ihmetellä tippaakaan poliitikkojen täysin riskivapaata tapaa nuolla tässäkin asiassa maksajan persettä kansan kustannuksella.Tässä vielä rautalangasta nykyinen tilanne.http://www.youtube.com/watch?v=vF1jpB0PiY4\nh0mmahopo and Noottikriisi\nLainaus käyttäjältä: EL SID - 10.03.2013, 14:53:21Teemu, kun olet tässä puuhamiehenä, niin pystytkö organisoimaan samankaltaisen toiminnan läpi suomen tai ainakin suurimpiin kaupunkeihin?En uskalla luvata mitään, mutta olen kyllä yrittänyt puhua sitä jo jokaiselle asiasta kiinnostuneelle taholle.\nLainaus käyttäjältä: Roope - 10.03.2013, 15:54:24Vielä jännempiä tulkintoja odotettavissa, sillä laki ei nykymuodossaan pahemmin määrittele hyvän tavan vastaisuutta. Parempi kun kirjastoväki jättäisi lain tulkitsemisen suosiolla ammattilaisille.Pahoin pelkään, että heidän metodinsa tulkita "hyvää tapaa" on olennaisesti identtinen kenen tahansa kirjastolaisen kanssa: musta tuntuu.\nLainaus käyttäjältä: Impivaaranilves - 10.03.2013, 12:48:35Lainaus käyttäjältä: Tomi - 09.03.2013, 22:10:59Menee ehkä ohi aiheen, mutta tämmöistä puuhataan:Kaksikielisiin kuntiin halutaan kielipoliisihttp://www.ts.fi/uutiset/kotimaa/460705/Kaksikielisiin+kuntiin+halutaan+kielipoliisiHallitus tapansa mukaan vähät välittää kansan kannoista tai maan taloudesta.Jonkin verta olen matkustellut, eipä ole sattunut simmuihin muualla että olisi keksitty kadunnimiäkin laittaa kahdella kielellä. Lainaus käyttäjältä: erqqila - 10.03.2013, 03:52:45Käykäähän vaikka tuollakin huvin ja urheilun vuoksi herättelemässä muutamalla sanasella sopivan arhäkkää keskustelua ja pitämässä ketjua ylhäällä maanantaista alkaen jos jaksatte:http://keskustelu.suomi24.fi/node/11327134Jos vaikka sais edes yhden pakkoruotsi ja kansalaisaloitekeskustelun "viikon keskustelluimmat" palkkiin suolikaksneloseen. Eiköhän silläkin pienen vaatimattoman julkisuuden ja muutaman äänen aloitteeseen saa. Vähän pelottaa tuo 50 000 nimeä. Alkuryntäysinnostuksen jälkeen pitäis silti vielä tässä saada reilut 200 nimeä joka päivä puolen vuoden ajan. Nyt on jo allekirjoitustahti tahti vähän laantunut. Tuosta aloitteestahan joutui tällä viikolla pakosta Yle ja Hesarikin uutisoimaan. Tämän jälkeen tuskin mediajulkisuutta heruu kuin korkeintaan puolen vuoden päästä.Ehkä olisi tarpeen nimien kerääminen ihan ulkosallakin jollei tahti parane netissä.Perun puheeni. Keskusteluketju (ylläri) poistettiin. Ei tarvii enään vaivautua. Kuvakaappaus just ennen poistoa. http://kuvaton.com/k/YqpK.jpgAvautumista asiasta. http://keskustelu.suomi24.fi/node/11330570\nRuotsi voi muuttua realistisesti ajateltuna valinnaiseksi kieleksi vain todella pitkän ajan kuluessa.Ruotsin kielen asema on ankkuroitu niin olennaiseksi osaksi koulujärjestelmää, että vaikka päätös luopumisesta tehtäisiin, niin se saataisiin täytäntöön vasta useiden vuosien kuluessa. Riittäisikö edes 10 vuoden siirtymäaika?Luultavimmin muutos saataisiin vietyä läpi vaiheittain. Yksi ajatukseni on se, että ammattikoulut voisivat luopua ensimmäisenä pakollisesta ruotsin kielen opettamisesta. Perustelen tätä ehdotustani siten, että ammattikouluissa ruotsin pakko-opetus tuottaa varmasti kaikkein vähiten oppimistuloksia.Henkilökohtaisesti kannatan ruotsin kielen opiskelun vapaaehtoisuutta.\nLainaus käyttäjältä: Supernuiva - 10.03.2013, 23:33:49Ruotsi voi muuttua realistisesti ajateltuna valinnaiseksi kieleksi vain todella pitkän ajan kuluessa.Ja Neuvostoliitto ei kaadu koskaan! Eikös tästä ollut ihan joku tohtorinväitöskin?


Putin harmissaan Ukrainan Euroviisuvoitosta\nJulkaisupäivämäärä 19.05.2016 07.29\nPohjoismaiden päämiesten vierailulla virkaveli Obaman luokse oli sellainen nostatus, että Pohjoismaat ovat yhdessä suurvalta, jonka merkitys on kokoaan suurempi. Ja tämä pienten itsetuntoa vahvistava ajatus pääsi ilmoille juuri tilanteessa, jossa Eurooppa on saatu sopivan hajaannuksen valtaan Venäjän omapäisen toiminnan, pakolaiskriisin ja lisääntyneen terrorismiuhan sekä brittien mahdollisen EU-exitin ristipaineessa.\nKaiken kukkuraksi Ukrainan onnistui voittaa euroviisut – eikä vain siksi, että Obaman ihastelemat suomalaiset hevihemmot olivat poissa.\nEuroviisuäänestys on kuin epävirallinen kansanäänestys ja kertoo senkin, että me tavalliset ihmiset haluamme elää rauhassa, kaikkialla: Meitä koskettaa Krimin tataarin, laulajatar Jamalan mummin tarina vuodelta 1944. Pelkäämme, että siitä tulee meidän omamme, ellei testosteroninen pullistelu ja kiihkoilu Euroopassa ja Itämeren ympärillä laannu.\nViisuharmitus näkyi Venäjällä korkean tason some-ärtymyksenä musiikkikisan politisoitumisesta. Inhimillistä toki, häviäjän näkökulmasta. Mutta jos joku muu on sitä mieltä, että viisut vasta nyt politisoituivat, niin hämmästelen.\nVuosien saatossa viisukappaleisiin on kytkeytynyt monenlaisia konflikteja, kriisejä ja arvokysymyksiä. Nyt 60-vuotias rauhan, rakkauden ja yhtenäisyyden tarpeen synnyttämä euroviisuinstituutio on paitsi musiikkia, lavashowta ja bisnestä, myös politiikkaa. Halusimmepa tai emme.\nViisuäänestyksissä eri maiden kansalaiset ovat vuosien saatossa antaneet tukensa lauluille ja laulajille mutta samalla monenlaisille ulkomusiikillisille asioille Berliinin muurin kaatumisesta Viron vapautukseen ja suvaitsevuuteen seksuaalisia vähemmistöjä kohtaan. Niin pitääkin. Musiikki kantaa tarinoita, jotka ovat koskettavampia kuin uutispätkät. Musiikki lähentää toisilleen vieraita. Sen kautta uskalletaan sanoa ja tukea sellaista, mitä muuten ei. Ehkä juuri siksi euroviisuilla on merkitystä.\nParempaa ensi viikonloppua, presidentti Putin.


annalisa76 profiili | Cams 4 Bitcoin\n43, Härkä, italy, milano\nViimeisin kirjautuminen: 20.5.2019 0.01.33\nKlikkaamalla painiketta, tulee nostamaan annalisa76 mallin etusivun ensimmäiselle paikalle 60 sekunniksi. Tänä aikana mallin chat huone on paljon paremmin esillä ja uskomattoman suosittu! Ilmoitus toiminnastasi näkyy chatissa, ja se näkevät malli itse sekä muut chatin käyttäjät. annalisa76 arvostaa tätä elettä varmasti ja on mittaamattoman kiitollinen sinulle!\nProfiilin annalisa76 tärkeät tiedot\nHenkilön annalisa76 työskentelyajat


Ilon ja onnellisuuden kuntosali arkistot - Sivu 23 44:stä - Iloversum\nHengitetään polku itseemme\nIlon ja onnellisuuden kuntosaliKirjoittaja admin 29 tammikuun, 2016\nUsein hukkaamme itsemme arjessa ja elämän kolhuissa päällemme kertyneen roinan alle. Kuinka voisimme olla enemmän itsemme kanssa? Lähempänä itseämme? Hengityksensä seuraaminen ilman tarvetta muuttaa sitä kuljettaa meitä polun lailla kohti sisäistä rauhaamme.\nLisää lämpöä ja läheisyyttä!\nIlon ja onnellisuuden kuntosaliKirjoittaja admin 22 tammikuun, 2016\nHalailun tiedetään olevan meille hyväksi ja lisäävän läheisyyden tunnetta. Jo kahdeksan halausta päivässä lisää selkeästi onnellisuutta. Mutta entä jos halailu ei ole oma juttu? Ei hätää! Myös koskeutus, lämmön ja turvallisuuden aistiminen ja lempeän äänen kuuleminen saa rakkaushormoonin erittymään.\nTunnelmakartta tulevalle vuodelle\nIlon ja onnellisuuden kuntosaliKirjoittaja admin 15 tammikuun, 2016\nNyt on aika kääntää katse tulevaan ja lähteä kartoittamaan, minkälaista tunnelmaa toivomme tulevaan vuoteen. Kuvien avulla pystymme helposti selkeyttämään, mitä hyvää toivomme elämäämme. Ja valoisan tulevaisuuden ennakointi on loistava tapa harjoittaa onnellisuutta.\nKiitos päättyneelle vuodelle\nIlon ja onnellisuuden kuntosaliKirjoittaja admin 8 tammikuun, 2016\nUusi vuosi avautuu eteemme puhtaana kuin uuden vihkon ensimmäinen, vielä koskematon sivu. Se houkuttelee ja jännittää yhtä aikaa. Vuoden vaihtuessa on hyvä katsoa kiitollisuudella myös taaksepäin ja pohtia, mitä päättyneestä vuodesta haluaa mukaansa seuraavaan vuoteen.


59 m² Peltokatu 24, 90120 Oulu Kerrostalo 3h vuokrattavana - Oikotie 15717629\nVuokrattavat asunnot Oulu Vanhatulli Peltokatu 24, 90120 Oulu\n2 339 € / kk59 m²\nPeltokatu 24, Vanhatulli, Oulu3h+k+kph+s+wc\n2 339 € / kk\nTyylikäs saunallinen kolmio Oulun Etu-Lyötyssä. Asunnossa on kaksi makuuhuonetta, ja asunto on kalustettu neljälle majoittujalle. Tilava avokeittiö on yhdistetty olohuoneeseen. Kylpyhuoneessa on sauna ja pyykinpesukone. Lasitetulta parvekkeelta voi ihailla maisemia korkealta, sillä asunto on viidennessä kerroksessa. Hintaan sisältyvät vuodevaatteet, langaton internetyhteys sekä oma autohallipaikka. Oulun ydinkeskustaan ja kauppakeskus Valkeaan tulee matkaa vajaa kilometri. Asunnon lähettyvillä on useita bussipysäkkejä. Etu-Lyötty on suosittu asuinalue, mistä löytyy mm. ruokakauppa ja kuntosali. Oulun rautatie- ja bussiasemille tulee matkaa vajaa 2 kilometriä.\nKeskusta Heinäpää Vanhatulli Myllytulli Leveri Pokkinen Limingantulli Etu-Lyötty Laanila Pikisaari Kasarminranta Karjasilta


Pää ninja-kuntoon 2020 | Aamukahvilla\nKirjoitin toissapäivänä siitä, kuinka olen asettanut itselleni tavoitteen: Ninja-kuntoon 2020.\nEräs ystäväni luki kirjoitukseni ja laittoi viestiä: kai tiedät, että olisi paljon parempi aloittaa päästä kuin kropasta?\nTiedänhän minä. On vaan niin paljon helpompi sysätä pää sivuun ja keskittyä vartaloon. Punnerrukset kehittyy parissa viikossa, mieli on paljon kimurantimpi. Ojentajalihakset saa kasvamaan silmin nähden kolmessa kuukaudessa, henkinen kasvu on haastavampaa. Tulokset ovat selkeämpiä, helpommin mittaroitavissa ja ennen kaikkea nopeampia. Sopii minulle!\nMutta kyllä, ystävän viesti sai ajattelemaan. Ja vaikka kirjoitin jo tiistaina myös henkisestä hyvinvoinnista, tunnistan ystävän pilke silmäkulmassa, mutta silti tosissaan lähetetystä viestistä totuuden jyvän. Olen sellainen tyyppi, että ajattelen liikunnan ja kropan hyvinvoinnin pistävän mielenikin kuntoon ihan hokkuspokkus tosta noin vaan. Vaikka pidempiaikaista ja todellisempaa hyvinvointia syntyisi, jos tekisi hommat toisinpäin: keskittyisi mieleen ja antaisi sen motivoida aikanaan myös fyysiseen jaksamiseen ja kehittymiseen.\nEi ole helppoa, tämä ninjakuntoilu. Pari päivää on takana ja heti jouduin vähän muokkaamaan prioriteettilistaa: ensin pää, sitten muu kroppa.\nOlen lapsesta saakka ollut sillä lailla kehollinen, että se mihin kroppani pystyy ja mitä sillä teen, on määrittänyt vahvasti ajatuksiani itsestäni. Liittyy varmasti ainakin vahvaan urheilutaustaan lapsuudessa ja nuoruudessa. Edelleen esimerkiksi paljain jaloin lähellä liikuntasalin lattiaa tai nurmikkoa kokonaisvaltaisesti liikkuessani, tunnen jotenkin hahmottavani myös itseni ja oman persoonani paremmin. En usko, että tämä tulee muuttumaan, onhan piirre ollut minussa aina. Minun tulisi vain oppia pääsemään eroon ajatuksesta, että mieleni jotenkin seuraisi automaattisesti kehoni hyvinvoinnin tilaa. Että olisin jotenkin automaattisesti mieleltäni hyvinvoiva, jos kroppani jaksaa ja on voimakas ja energinen.\nLuulen, että hyvin monessa kohtaa myös mielelleni paras ratkaisu on ulkoilla, liikkua tai ylipäänsä käyttää kroppaa. Mutta minun on nyt ystävän viestin lailla muistettava, mitä kannattaa pohtia aivan ensimmäiseksi.\nJoten nyt, julkistan sittenkin vanhan sijaan uuden tavoitteen, jota lähden kärsivällisesti tavoittelemaan: Pää ninja-kuntoon 2020. Katsellaan sitten myöhemmin muuta.\nuimapuku/Halla x Halla, olkihattu/Marokon tuliainen\nItselläni lenkkeily (kävely, juoksu, hiihto, vaeltaminen jne.) auttaa myös pään kuntoon. En koskaan kuuntele mitään ylimääräistä, vaan keskityn silloin vain itseeni ja omiin ajatuksiini. Joskus soitan samalla puhelun tai pyydän ystävää mukaan (terapeutiksi :D), mutta enimmäkseen tykkään lenkkeillä vain ympäristön luomassa äänimaailmassa. Kannattaa kokeilla sitäkin. Yksinäisyydessä liikkuminen on tosi terapeuttista! Onnistuu se kropankin ninjakunto nopeammin [kun on pohja luotuna] sitten, kun on sen aika. Tsemppiä 🖤\nEn tiedä onko ihan tyhmä ehdostus, mutta sanon silti.:D Oletko kokeillut meditointia? Minulla se on tosi paljon auttanut henkiseen hyvinvointiin, aloitin 10min/päivä määrällä ja pikkuhiljaa aikaa pidentäen. Ja tärkeää tehdä päivittäin.\nElämäntaparemontti: Tällä kertaa onnistun | Aamukahvilla 2.11.2019\n[…] ja pää ninja-kuntoon. […]


m55 sanelukone | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nKeskustelu osiossa 'BenQ ja Siemens', aloittaja jomppa, 28/9/03.\npystyykö m55: ssä nauhoittaa omia soittoääniä\nEi pysty. Siirrä wav:it tietokoneelta.\nSir Buzku, 28/9/03\nFW07 ja sanelu ottaa vastaan käskyjä _todella_ tahmaisesti, viitisen sekkaa nauhottelee omiaan aina perään. Onko muilla vastaavia kokemuksia ja korjautuuko päivityksellä? Tuollaisena lähes käyttökelvoton, sanelut kun pitäisi hoitua nappia painamalla ja kuittautua yhtä napakasti.\nmikä se sanelukone ees on...? voiko sillä puhua puhelimelle jotain käskyjä eri toimintoja varten..?\nsanelukone on missä pystyy nauhoittamaan puhettä 8 minuutin ajan\nTarkennus: aika riippuu vapaan muistin määrästä, 100kb on noin minuutti.\nVoiko sillä nauhottaa puheluita? Kun muutenhan sillä ei tee mitään (mikä järki nauhottaa puhetta puhelimeen..). Mulla on luurissa vapaata muistia n. 550 kb ja sillä sanelukoneella voi nauhottaa n. 4 min 30 sek pitusen pätkän..\nei voi... ikävä kyllä.\nmissäpä sitä järkee ois?\nKun muutenhan sillä ei tee mitään (mikä järki nauhottaa puhetta puhelimeen..).\nOnko sanelukone nykynuorisolle todellakin näin kummallinen laite? Ideana siis on, että voi laittaa joitakin asioita myöhempää käyttöä varten muistiin puhumalla, jos ei pysty/halua/jaksa kirjoittaa niitä paperille. Esim. autoa ajaessa tai roikkuessaan toisella kädellä vuorenseinämässä.\nSinänsä on ihme ja suuri puute, ettei puheluita voi äänittää (jos todellakin näin on?).\neikös sillä kummiski saa niitä puheluitakin nauhotettuu...?\nKyllä sillä saa\nsaa sanelukoneella nauhoitteua puheluita kun menee puhelun aikana valikkoon ja sieltä sanelukoneeseen ja laitta nauhottamaan!\nKatsoo jäsenen Liskii kauppiasprofiilia\nKatsoo jäsenen applettaja kauppiasprofiilia\nKatsoo jäsenen Echoes kauppiasprofiilia\nKatsoo jäsenen Petri Vihavainen kauppiasprofiilia\nKatsoo jäsenen mae kauppiasprofiilia


Muusikoiden.net - Keskustelu - David Ford\nAihe: David Ford\nwhen people swore\nIt took ten tears\nbut I finally proved\nthem all wrong"\nNämä sanat tiivistävät britti singer-songwriter David Fordin esikoiskirjan "I Choose This - How to nearly make it in the music industry"\nItse tutustuin herran musiikkiin lähemmin viime viikkoisella Edinburghin Cabaret Voltairen keikalla, josta tuo kyseinen kirjakin tarttui nimmaroituna mukaan, cd-kylkiäisineen. Livenä Ford hyödynsi loistavasti loop-tekniikkaa tuottaen upeita kudelmia pianolla, kitaralla, lyömäsoittimilla ja harmonisilla vokaali-loopeilla. Mitään normisettiä ei tarjoiltu, vaan kodikkaasti nojatuolein ja lampuin lavastetulla stagella mies luki biisien väleissä otteita kirjastaan.\nMuutamia kappaleita tullut lueskeltua ja voi sanoa, että erittäin terävää mukaansatempaavaa luettavaa musiikkiteollisuudesta ja muusikosta sen kiemuroissa. Suosittelen vaikka musiikki ei sattuisi kolahtamaankaan. Omakustannekirja kun on kyseessä, ei mitään ole jäänyt painamatta.\nNiin, kyseessähän on äärimmäisen lahjakas, itselle aivan uusi tuttavuus singer-songwriter akselilla. Pitkän uran tehnyt Ford aloitti reipas 10-vuotta sitten Easyworld nimisen orkesterin solistina ja kun bändi ei koskaan kohonnut korkeuksiin, toimii mies nykyjään sooloartistina.\nNäillä videoilla on hyvä ottaa ensikosketus:\nMielenkiintoisia, käytännössä nolla-budjetilla tuotettuja pläjäyksiä.\nJutustellessani miehen kanssa kävi ilmi että Suomeenkin on kerran ollut keikka tyrkyllä, mutta syystä tai toisesta se oli kaatunut johonkin.. Mielellään kuulemma tulisi soittelemaan. Joten, toivon mukaan saadaan joskus vielä tännekkin.\nTsekkailkaahan jos siltä tuntuu. Ei tämmöisiä muusikoita koskaan liikaa ole.\nMielleyhtymiä varsinkin keikalla tuli vahvasti Jeff Buckley:n suuntaan ja kyllä Ford hänen suuren vaikutuksen kirjassaankin myöntää. Hauskana anekdoottina Ford muistelee kuinka soolouransa alussa pyrki laulamaan biisissä "This is Where I Stand" korkealta kuten Buckley, pian huomaten että samaan on turha pyrkiä. Oma tyyli oli vasta löytymässä.


Satelliitti – Voiko tekokuun nähdä Maasta? | tieku.fi\nKuinka helposti satelliitti erottuu yötaivaalta ilman optisia apuvälineitä?\nPian auringonlaskun jälkeen ja vähän ennen aamunsarastusta on kirkkaalla säällä hyvinkin mahdollista havaita pieni valopilkku, joka liikkuu taivaalla tasaista vauhtia välkkymättä. Kyseessä on joko satelliitti, joka heijastaa auringonsäteitä niin, että loiste näkyy Maahan, tai Kansainvälinen avaruusasema ISS tai Kiinan avaruusasema Tiangong-1.\nSatelliitti näkyy päivänvalossakin\nPimeässä satelliitteja on suhteellisen helppo bongata, kiertäväthän ne maapalloa melko matalilla radoilla. Päivänvalo vaikeuttaa tehtävää, mutta ei tee siitä mahdotonta. Puhelinyhteyksiä ylläpitävät 66 Iridium-satelliittia heijastavat hetkellisesti niin paljon auringonvaloa, että ne voidaan paikantaa taivaalta selvästi erottuvasta loisteesta, joka kestää kymmenisen sekuntia.\nNasan Spot The Station- eli Bongaa asema -palvelu ilmoittaa sähköpostitse puoli vuorokautta aikaisemmin, milloin ISS kulkee tilaajan asuinpaikan yli. Täsmätieto auttaa tietenkin häntä olemaan hyvissä tarkkailuasemissa juuri oikeaan aikaan.\nKolme tekijää vaikuttaa siihen, onko satelliitti näkyvissä:\nSuuret kiertolaiset on helpompi havaita kuin pienet. Mittavin, Kansainvälinen avaruusasema, heijastaa eniten valoa.\nETÄISYYS Alle 1 000 kilometrin korkeuteen sijoitetut tekokuut näkyvät parhaiten. Noin 36 000 kilometrin päässä kiertäviä tietoliikennesatelliitteja ei näe.\nLaaja sileä taso, kuten antenni ja aurinkopaneeli, heijastaa valoa tehokkaasti.\nSääsatelliitti auttaa meteorologeja\nLue lisää satelliiteista, jotka ennustavat säätä ja valvovat ilmastoa:


Teachers | Iltapulu.fi\nPe 17.10.2014 klo 03.20 , C More Hits HD\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa. Kun päiväkirja katoaa, he tekevät mitä tahansa saadakseen sen takaisin!\nPe 17.10.2014 klo 03.20, C More Hits HD\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa. Kun päiväkirja katoaa, he tekevät mitä tahansa saadakseen sen takaisin! Pe 17.10.2014 klo 03.20, C More Hits\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa. Kun päiväkirja katoaa, he tekevät mitä tahansa saadakseen sen takaisin! Ke 17.09.2014 klo 03.25, C More Hits HD\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa. Kun päiväkirja katoaa, he tekevät mitä tahansa saadakseen sen takaisin! Ke 17.09.2014 klo 03.25, C More Hits\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa. Kun päiväkirja katoaa, he tekevät mitä tahansa saadakseen sen takaisin! To 14.06.2012 klo 02.50, C More Hits HD\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa. To 14.06.2012 klo 02.50, C More Hits\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa. Ti 08.05.2012 klo 02.50, C More Hits HD\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa. Ti 08.05.2012 klo 02.50, C More Hits\nTyttöjengi tekee päiväkirjamuistiinpanoja joka ainoasta seksuaalisesta tapahtumasta opettajien ja oppilaiden välillä tässä yksityiskoulussa.


Pastoraalin Lajeja — Jyväskylän yliopiston Koppa\nHome / Avoimet / Taiku / Kirjallisuuden aikajana / Renessanssi / Italia / Pastoraaleista / Pastoraalin Lajeja\nRenessanssin myötä pastoraaliaiheet, toisin sanoen bukolinen aihemaailma, levisi kirjallisuuden koko kentälle, aina paimenromaaneista, eklogeihin eli paimenlyriikkaan ja masque –nimellä tunnettuihin paimennäytelmiin.\nTärkeimmät pastoraalien pretekstit olivat kreikkalaisen Theokritoksen idyllit ja Vergiliuksen eklogit, sekä Longinuksen paimenkertomus Dafnis ja Khole. Lyriikassa pastoraaleja on nimetty antiikin esikuvan mukaan idylleiksi tai eklogeiksi. Myös kansankielinen paimenromaani otti nämä antiikin paimenaiheet esikuvakseen. Draaman alueella puolestaan syntyi pastoraaliaiheinen naamionäytelmä, masque.\nSana eklogi ei viittaa suoraan luontoon, eikä mihinkään ekologiseen; se tarkoittaa valikoimaa, jossa tuokiokuvista valitaan parhaat. Eklogi kuvaa siis kirjoittamistapaa, jossa tehdään kevyitä, helposti ja sattumalta syntyviä pieniä runoja ja valitaan niistä parhaat. Eklogiksi on sanottu myös runoa, jossa kaksi paimenta kisailevat keskenään.\nKeskiajalta peräisin olevat pastourellet olivat myös pienimuotoisia runoja; eroottisia\nFantasioita, jotka kertovat tapahtumista luonnon suojassa. Pastourellen asetelma on yksinkertainen; ritari tapaa paimentytön ja tekee tälle ehdotuksensa. Aihelmasta kehiteltiin sitten eri versioita. Paimentyttö voi suostua, mutta ritari joutuu pian kasvotuksin teurastaja –isän kanssa. Nainen voi myös ovelasti huijata ritarilta rahat, tai hän voi pilailla ritarin kustannuksella ja tehdä hänestä naurunaiheen koko kylänväelle. Tai sitten paimentyttö voi tarjota lempensä ja kutsua sen jälkeen onnellisen ritarin mukaan hauskoihin paimenten juhliin.


Saran mökissä ja puutarhassa: Hengähdystauko\nOlen töissä vanhusten palvelutalossa ja tänä korona-aikana se tarkoittaa, että työtä riittää. Olemme lyhyessä ajassa muokanneet työpäiviämme ja vanhusten arkea palvelutalossa niin, että eläminen siellä olisi mahdollisimman turvallista heille. Vaikeinta on ehkä muuttaa omaa ajattelua niin, että osaa ottaa hygieenisyyden ja turvallisuuden huomioon joka tilanteessa.\nKäytännössä vanhukset ovat joutuneet sopeutumaan siihen, että joutuvat olemaan erillään toisistaan. Kaikki ryhmät ja tapahtumat on peruttu toistaiseksi. Toisille yksinolo on ihan luontaista, mutta toiset kärsivät kovasti, kun ei voi enää kerääntyä aulaan muistelemaan porukalla menneitä. Ei voi enää istua yhdessä katselemassa tv:stä vanhaa kotimaista elokuvaa. Ei voi lähteä joka viikkoiselle päivätanssi reissulle. Eikä pääse enää edes lähikauppaan itse valitsemaan päivän ruoka-aineksia.\nTyön kuvat ovat muuttuneet. Siivoojia on tullut yksi lisää ja he tekevät nyt työtä kahdessa vuorossa. Kun omaiset eivät enää saa vierailla palvelutalossa, ohjaaja auttaa vanhuksia ottamaan videopuheluita omaisiin ja ottaa valokuvia vanhusten jääkaapeista, jotta omaiset tietävät, mitä vanhukselle täytyy tuoda kaupasta. Omaiset tuovat kauppakassin palvelutalon ulko-ovelle ja näkevät ehkä vanhuksensa lasin läpi. Sairaanhoitaja käy kaupassa niiden puolesta, joilla omaisia ei ole. Hoitajat joutuvat omien töidensä ohella hoitamaan vielä niitäkin tehtäviä, joita omaiset ennen hoitivat -niinpä pyykkikoneet pyörivät öisin tauotta.\nRuokailu toteutettiin aiemmin ruokasalissa, missä 70 vanhusta söi kahdessa eri kattauksessa. Nyt kokoontumisrajoituksen aikaan vanhukset on jaettu yhdeksän hengen ryhmiin ja he syövät viidessä eri paikassa kahdeksassa kattauksessa. Tämä tietää enemmän työtä keittiössä työskenteleville ja myös hoitajille, joita tarvitaan ruuan jaossa eri pisteissä. Vanhukset taas ottavat kaiken ilon irti lyhyistä ruokailuhetkistä ja jäävät juttelemaan keskenään vielä aterian syötyään.\nKaiken keskellä vanhukset ovat tyytyväisiä, että heistä pidetään huolta, mutta ihmettelevät kuitenkin tätä kaikkea hössötystä. Syvällisiä keskusteluja syntyy ihan luonnostaan. Jonkinlainen painostava odotuksen tunnelma roikkuu kaikkien mielessä... milloin tämä loppuu ja palataan normaaliin, vai palataanko enää koskaan?\nTämän kaiken vastapainoksi on ihana lähteä kameran kanssa luontoon. Metsässä kävely tuntuu verryttävän työssä kipeytyneitä lihaksia. Järven rannalla on tilaa olla ja hengittää. Lokkien huudot järvellä ja lintujen laulu metsässä nostaa mieleen ihanan kevätilon. Luonnossa kaikki tuntuu olevan ihan kohdallaan.\nVoimia kaikille oman korona-arkenne pyörittämiseen !\nLähettänyt Saraheinä klo 18.05\nTunnisteet: elämäntarina, järvimaisemat, kevät, korona-aika, linnut, luonnonihmettely, metsä\nPäivi - Kottikärryn kääntöpiiri 6. huhtikuuta 2020 klo 19.00\nKauniit ja niin tunnelmalliset kuvat. Voimia sinulle työhösi!\nvaalean vihreää 6. huhtikuuta 2020 klo 20.24\nVoimia sinulle arkeesi ja työhösi.\nSaila 6. huhtikuuta 2020 klo 21.53\nSinulla on kollegojesi kanssa nyt todella kuluttavat ajat. Henkisen painolastin lisäksi, jota me kaikki tunnemme tässä tilanteessa, on erityisen työlästä hoitaa kaikki tuo! Ihan ihmetyttää, miten pystytte kaikkeen tuohon. Voimia ja tsemppiä kovasti!\nM.T. Ainasoja | mtainasoja.fi 7. huhtikuuta 2020 klo 0.37\nSamat sanat, mitä edellisetkin kommentoijat ovat sanoneet! Rankat ajat, mutta hienot kuvat!\nKerttuli/Parasta puutarhasta 7. huhtikuuta 2020 klo 8.32\nKiitos kun kerroit siitä, millaista arkinen työ nyt, sitä on vaikea edes yrittää kuvitella. Ja varsinkin silloin, kun on kyse vielä dementoituneista vanhuksista, eiväthän he voi mitenkään ymmärtää näitä välttämättömiä muutoksia. Voimia tärkeään työhösi!\nEmilie 7. huhtikuuta 2020 klo 12.48\nTuollaiset paikat luonnossa kyllä vie liiat ikävät mietteet pois. Hienoa kun on metsä!\nKyllä sitä välillä miettii mitä olisi tehnyt, jos ei tätä epidemia aikaa olisi tullut. Jos selviää terveenä, niin sitäkin olen miettinyt, että tokkohan kaikki palautuukaan entiselleen. Vai meneeköhän vuosikymmeniä siihen.\nHyvää vointia vanhuksille, terveyttä ja jaksamista teille heitä hoitaville!\npuutarhurintytär 7. huhtikuuta 2020 klo 18.27\nKaunnita kuvia! Voimia sinulle vanhustyöhön! Poikkeuksellisina aikoina on hyvä huomata lähiluonto ja sen kauneus, kuvistasi aistii sen.\nTillariina 7. huhtikuuta 2020 klo 21.34\nParhaamme kaikki yritämme, että korona ei leviäisi! Minusta ainakin vielä ollaan aika hyvin selvitty! Hirvittää tuo Ruotsin tilanne. Hauskaa Pääsiäistä!\nSaraheinä 8. huhtikuuta 2020 klo 8.59\nKiitos kommenteista <3!\nBetween 12. huhtikuuta 2020 klo 14.47\nHienoa, että kerroit, miten arki hoituu palvelutalossa. Työ on aina raskasta ja nyt erityisen vaativaa. Toivon sinulle paljon voimia tärkeään työhösi.\nLuonto on erinomainen paikka tankata jaksamista. Nyt jos koskaan.


Skutsiin | Tv1 Uutiset Suora\nSyvemmälle skutsiin meen Loputonta baanaa, loppua en tuu saamaan Kaukana poika on himasta, ne sanoo et koita jo hidastaa Saisko jo ekan tuopin alas, en saa kai näit vuosii takas Suomi rakas saa kuosittaa, vielki ratis vaa suorittaa Karkuun kaamoksesta, sakot ylinopeudesta Samal vaihtuu mesta, kärsin vauhtisokeudesta Reissutarinoita, tyhjii varikoita Aamuvapinoita, eksyny on stadin poika Ja.\nMITÄ MUKAAN SKUTSIIN? Oletko miettinyt, mitä kaikkea retkelle voi ottaa mukaan yksin tai isommalla porukalla? Tule ja kokeile erilaisia retkeilyvälineitä sekä kysy vinkkejä retkeilyyn. Paikalla eräoppaiden lisäksi aitoja partiolaisia opastamassa ja tutustuttamassa sinua erilaisten retkeilyvälineiden käyttöön.\nSyvemmälle skutsiin meen. More on Genius "Ikuinen vappu (Vain elämää kausi 10)" Track Info. Written By Jare, Eppu Kosonen, VilleGalle & 1 more. Composer Jare, Eppu Kosonen, VilleGalle & 1 more.\nSkutsiin. 5 kesäkuun, 2020 kirjoittaja admin. Lauantai-iltana Paraisilla Stortervossa tapahtui liikenneonnettomuus, jossa loukkaantui vakavasti kaksi miestä. Poliisi ei. Lauantai-iltana Paraisilla Stortervossa tapahtui liikenneonnettomuus, jossa loukkaantui vakavasti kaksi miestä.\n3,100 Likes, 50 Comments – Monika Lindeman | Actor (@monika.lindeman) on Instagram: “Nuuksion skutsiin viikonlopuks🌲 Ja hei, ei enää lunta pliis.🤨 Hauskaa perjantaita ja alkavaa.\nH&m Imatra Selvitä aukioloajat H&M sisään Imatra. Aukioloajat sivuliike H&M Imatra. 2016 open-closed.net Sivutoimipaikka, H&M Hennes & Mauritz Suomen pääkonttori Y-tunnus 1080854-8. 1080854-8 020 332 Näytä numero Koskenparras 6 A, 55100 Imatra Näytä aukioloajat www.hm.com; Toimipaikat. – Imatra haluaa profiloitua uusiutuvan energian kaupunkina. Imurit Tampere Koirapuisto Tampereen koirapuistot – Hameenpuistonystavat.com – Koirapuisto tarjoaa koirille ja koiranomistajille turvallisen\nMitä tarkoittaa tetsaus. tetsaus – Ryömimistä munat maassa taisteluvarustuksessa, useimmiten TST-vyö (tetsari) päällä. Alun perin inttislangia, josta siirtynyt luonnollisesti siviilikäyttöön kuvaamaan jos jonkinnäköistä epämääräistä maastossa liikkumista. tetsaus/tetsata\nKun Tapio Aarre-Ahtiolta kysyy hänen omasta menneisyydestään Suomen kommunistisen puolueen jäsenenä, rumputulen tasainen jytkytys alkaa jälleen. – Otin jäsenkirjan Vietnamin sodan jälkeen vuonna 1975. Vuosikymmenen lopulla oikaisin sieltä skutsiin, kun huomasin, että pomot oli pomoja sielläkin.\nSyvemmälle skutsiin meen Ikuinen vappu takapenkil jatkuu Haluun tarunhohtoiseen Ei enää duunii, painan puita uuniin Syvemälle skutsiin meen Junaa, laivaa, flygarii, ootan tääl pysäkil Brunaa aina ysäril, suuntaa mä kysäsin En nää eteen millää, tie muistuttaa pöllön silmää Tääl.\nMiksi espoolainen, vaikkakin kaiken liikenevän ajan Kajaanissa viettävä, nuori haluaisi "mennä katselemaan puita johonkin skutsiin"? Metsät ja niiden hiilinielu ovat avain ilmastonmuutoksen hillitsemiseen. Perinteinen metsäteollisuus menestyy edelleen ja.\nTonnikalan Paistaminen tonnikalafileen paistaminen. tonnikalan valmistus. Kiinalainen Porvoo Kiinalainen Ravintola Hua Wu. Tämä yritys sijaitsee osoitteessa Mannerheiminkatu 9 – 11, 06100 (Porvoo) Porvoo.Sillä on B-myyntilupa ja kyseessä on anniskelupaikka.Myyntilupa sallii seuraavan. Nora-maria Tissari Maatilan prinsessa on suomalainen tositelevisiosarja, jota esitettiin TV5:llä syksyllä 2013. Sarjassa kymmenen julkisuudesta tuttua tai vähemmän tuttua naista menevät kahdeksaksi viikoksi maatilalle, jossa he


Keltainen noutaja / Audiobook\nby Lasse Lehtinen\nKaikki alkaa, kun teini-ikäinen poika kulkee Espoon Tapiolassa syrjäiseen paikkaan. Hän ottaa esiin piipun ja keltaista jauhetta. Seuraavana päivänä poika löytyy kuolleena lumesta. Mitä oikein on tapahtunut?\nKuinka ollakaan, poika ei ole kuka tahansa teini – hän on yksityisetsivä Robert G. Muurisen kummipoika. Asia ei tietystikään jää sikseen, vaan Muurinen päättää työparinsa Oiva Hillon kanssa selvittää, mistä uudessa huumeessa on oikein kyse.\n"Keltainen noutaja" on "Hyvät herrat"-televisiosarjan käsikirjoittajana tunnetun Lasse Lehtisen huumorilla höystetty rikosromaani vuodelta 1994.\nLasse Lehtinen (s. 1947) on suomalainen poliitikko sekä kirjailija. Koulutukseltaan hän on filosofian tohtori poliittisesta historiasta. Lehtinen on vuosien saatossa julkaissut monipuolisesti sekä romaaneja että tietokirjoja. Lehtinen tuli tunnetuksi myös Haluatko miljonääriksi? -ohjelman juontajana vuosina 1999–2005.\nRobert G. Muurinen ja Oiva Hillo ovat yksityisetsiviä ja toistensa vastakohtia. Siinä missä Muurinen on sotilashenkinen urheilija, Hillo käyttää aikansa syömiseen ja tietokonenörtteilyyn. Yhdessä Muurinen ja Hillo muodostavat lyömättömän parivaljakon – tältä tiimiltä rikokset eivät jää selvittämättä!


ruoka ja juomaTags: Ruoka ja juoma\nTeen tosi usein arkena iltaruuaksi uunilohta, se on helppoa ja aina takuuvarmasti hyvää. Uunilohi katoaa yleensä lasten lautasiltakin ennätysvauhtia. Usein heitän edellisen päivän lohet lounassalaattini sekaan, mutta tästä eteenpäin ne meneekin lounaspastaan. Eilen söin ystäväni luona lohipastaa, joka oli niiin hyvää, että mun sitä oli saatava tänäänkin.\nParasta on, että maailman helpoimpaan pastaan tarvittavat ainesosat löytyvät lohta lukuunottamatta melkein aina keittiönkaapeista. Jos jotain puuttuu niin soveltaminen on enemmän kuin sallitua ja tavallaan vähän kuuluukin jämä- tai arkiruokakuvioihin vai mitä?\nPestoa 1rkl/ syöjä\nKeitä pasta ja paahda pinjansiemenet oliiviöljyssä. Kaada pasta kulhoon ja sekoita joukkoon eilinen uunilohi, pesto, pilkottu avocado ja feta öljyineen. Käytin yrttimarinadissa olevaa fetaa, josta pastaan tuli kivasti lisämakua. Lisää annoksen päälle rucolaa, pinjansiemenet ja raasta Parmesan-juustoa oman maun mukaan.\nÄh, ainoo miinus, että tähän lohipastaan tulee ihan hirvittävä himo!\nKiitos ohjeesta. Just mietin mitä teen huomenna tuosta lopusta lohesta, pari pv mennyt perunoiden kanssa, mutta kaipasin uutta ohjetta. Samalla pääsen sanomaan, että kiva blogi sinulla (monta vuotta lueskellut jo) ja instatarinat pitää kuunnella tottakai. Eikun kevättä odottelemaan :)\nNo hei, sattuipa sit just sopivasti, best! Ja miten piristävää kuulla. Talvea on virallisesti jäljellä enää jotain 10 päivää, eiks niin <3\nTätä täytyy kyllä kokeilla. Lisää helppoja ruokavinkkejä!\nAihetta sivuten..mitä lohta käytät? Meidän kylässä ei tuoretiskiä ole, enkä ole perehtynyt vakuumikaloihin. Lohesta tykkäisin tosi paljon!\nKiitos reseptistä! Tein lohipastasalaatin jo tänään ja hyvää oli. En tykkää kermapohjaisista lohipastoista, mutta tämä vei kielen mennessään.


Hurjan vuoden huipennus – Suomi pelaa jalkapallon MM-kisoissa: ”Ei me mennä sinne ketään pelkäämään” - Päivän lehti 11.11.2018 | HS.fi\nEnnätyksiä rikkonut Suomen 17-vuotiaiden tyttöjen jalkapallomaajoukkue haluaa tehdä parhaansa MM-kisoissa, mutta ei aio ottaa onnistumisesta painetta. ”Pelaamme rohkeata futista, ja meillä on määrätietoinen joukkue.”\nEmma Immonen, Alisa Hokkanen, Dana Leskinen ja Annika Huhta kuuluvat Suomen maajoukkueeseen, joka on ensimmäistä kertaa muka alle 17-vuotiaiden tyttöjen MM-turnauksessa. (KUVA: Juhani Niiranen / HS)\nJulkaistu: 11.11.2018 2:00 , Päivitetty: 11.11.2018 11:23\nSuomen alle 17-vuotiaiden tyttöjen jalkapallomaajoukkueella on takanaan hurja vuosi, joka huipentuu Uruguayssa. Toukokuussa joukkue päihitti karsintaottelussa Englannin.\nUrheilevat tytöt saattavat jäädä poikia enemmän pohtimaan, mitä valmentaja heistä ajattelee: ”Kommenteilla voi helposti heilauttaa itseluottamusta”


Laadukkaan sisällön kuolema? | M&M\nRiku Laine, 3.1.2019 08:00\nUusi vuosi, uudet kujeet. Vaan ei copywriterin maailmassa. Google on kuningas myös tänä vuonna ja hakukoneuskovaisten on hänen oikkujaan seurattava.\nSanotaan, että 90% kaikesta internetissä olevasta datasta on luotu viimeisen 3 vuoden aikana. Tämä kärjistys kertoo olennaisen internetiin syötetyn tiedon määrästä. Tämä käyttäjien ja sisällön rakettimainen kasvu asettaa suuria haasteita oman sisältösi näkyvyydelle.\nJokainen inhouse-copy joutuu siis jatkuvasti tasapainoilemaan sujuvan lukukokemuksen ja näkyvyyden välillä. Suomenkielessä ongelma on vielä korostetumpi, sillä hakukoneissa käytettävät avainsanat harvoin sopivat kovin hyvin mihinkään järkevään lauseeseen.\nHakukoneoptimoinnista on tullut monelle kirosana.\nVaikka hakukoneoptimointi on olennainen osa orgaanisen liikenteen kasvattamisessa, laadukas ja käyttäjäystävällinen sisältö kuitenkin saa kävijän pysymään sivustolla ja myös palaamaan sille uudelleen. Toisaalta, netissä on lukemattomia mahtavia sivuja, joita kukaan ei tule koskaan lukemaan, johtuen sivuston teknisestä toteutuksesta tai avainsanojen vääränlaisesta käytöstä.\nTämä kaikki on helpommin sanottu kuin tehty.\nSuomessa, kuten monissa muissakin länsimaissa, suurin kilpailu näkyvyydestä keskittyy laina- ja pelialalle, mutta kilpailu kiristyy myös palvelualoilla. Voit kehittää Suomen parhaan palvelun, mutta tämä on turhaa, mikäli palvelua etsivät asiakkaat eivät löydä sinua.\nMatchbanker on yksi Euroopan johtavia lainavertailupalveluja. Tavoitteenamme on tarjota asiakkaillemme 10 kertaa parempi tapa hakea lainaa verkosta. Tämä vaatii paitsi erinomaisen käyttäjäkokemuksen kaikilla laitteilla, myös luotettavaa ja mielenkiintoista sisältöä. Ja tietenkin sitä hakukonenäkyvyyttä.\nKylmä faktahan on, että noin 80% kaikista hausta tehdään Googlella. Kaikessa sivuston rakenteeseen ja sisältöön liittyvissä päätöksissä pitää siis arvailla Googlen algoritmin oikkuja. Google ei ole kuitenkaan suotta lähes synonyymi hakukoneelle, reilun vuosikymmenen aikana se on keksinyt jatkuvasti parempia tapoja löytää juuri sinulle sopivia tuotteita ja palveluja, yksityisyytesi kustannuksella.\nJuuri mikään ei siis tule muuttumaan, vaan Google on herramme myös tänä vuonna.


Aqua Trio | Aquatriostore\nAqua Trio on järjestänyt vauva- ja perheuintia sekä uimakoulutoimintaa Vantaalla jo vuodesta 1996 asti. Koulutetut ja vastuulliset ohjaajamme huomioivat jokaisen lapsen ja perheen yksilöllisesti. Uintiryhmämme soveltuvat myös erityislapsille sekä vuorotyötä tekeville perheille joustavan korvauskäytännön ansiosta. Uintiryhmiä on viikon jokaisena päivänä. Uintipaikkamme on Vantaalla Rekolassa sijaitsevassa Foibekartanossa.


Osa Talvisodan ihmettä: aseita piti hankkia viholliselta - Sotahistoria\nSuomi joutui Talvisotaan huonosti valmistautuneena. Puolustushankintoja oli 1930-luvun mittaan lykätty, koska suursotaa ei pidetty mahdollisena – poikkeuksena erittäin kalliin panssarilaiva Ilmarisen hankinta. Toisaalta oli pelätty, että liian hyvissä ajoin hankittu puolustusmateriaali olisi vanhentunutta siinä vaiheessa, kun sitä tarvittaisiin.Cajanderin hallitus oli hiukan kasvattanut varustelumäärärahoja, mutta pääministeri A.K. Cajander oli vielä kesäkuussa 1939 eli puoli vuotta ennen Talvisodan syttymistä ilmaissut tyytyväisyytensä siitä, että Suomen armeijan hankintoja oli lykätty myöhemmäksi.\nElokuussa 1939 Saksa ja Neuvostoliitto solmivat hyökkäämättömyyssopimuksen eli Molotov-Ribbentrop-sopimuksen, jonka salaisessa lisäpöytäkirjassa Suomi luettiin Neuvostoliiton etupiiriin. Suomessa etupiirijaosta ei tiedetty mitään. Sopimuksen käytännön toteutus alkoi Saksan osalta hyökkäyksenä Puolaan syyskuussa 1939. Loka-marraskuussa Neuvostoliitto vaati Suomelta alueluovutuksia, ja kun Suomi ei neuvotteluissa niihin suostunut, Neuvostoarmeija hankki tekosyyn hyökkäämiseen ampumalla omia asemiaan Mainilan kylässä 26. marraskuuta ja syyttämällä siitä Suomea. Varsinainen hyökkäys alkoi 30. marraskuuta tykistön ja pommikoneiden voimin. Suomen armeija oli asemissa ylimääräisten harjoitusten (YH) ansiosta ja aloitti torjuntataistelut.\nSotilasunivormuna kokardi ja vyö\nYlimääräisten harjoitusten aikana syntyi käsite ”Malli Cajander”, kun osalle miehistä ei ollut antaa muita varusteita kuin kokardi ja miehistövyö. Edes aseita ei riittänyt kaikille. Siviilivaatteissa taistelevat miehet olivat kirjava näky, mutta suurin osa miehistä oli ammattinsa puolesta osannut pukeutua ainakin lämpimästi, mistä oli hyötyä kovissa pakkasissa.\nNeuvostoliiton tavoitteena oli Suomen nopea kukistaminen suurella miesylivoimalla. Taktiikkaa on kuvailtu paraatimarssiksi – esimerkiksi Suomussalmella Raatteen tien taistelussa 1.-7. helmikuuta 1940 tuhotussa kuormastossa oli mukana tarvikkeet voitonparaatin järjestämiseen Oulussa. Mottitaktiikkaa käyttämällä suomalaiset tuhosivat siellä 44. divisioonan, jonka vahvuus oli moin 14 000 miestä. Sotasaaliiksi saatiin muun muassa 4822 kivääriä, 190 pikakivääriä, 106 konekivääriä, 29 panssarintorjuntatykkiä, 71 kenttä- ja ilmatorjuntatykkiä, 40 panssarivaunua, 1170 hevosta ja 260 kuorma-autoa, joista tuli hyvä vahvistus Suomen armeijan kalustoon.\nAsevarustelua vihollisen aseilla\nMottitaktiikkaa käytettiin Talvisodassa laajasti. Esimerkiksi Laatokan Karjalassa oli tammikuussa 1940 kaikkiaan 12 mottia, joissa saarretut hyökkääjät näännytettiin antautumiskuntoon. Jo ensimmäisissä torjuntataisteluissa käytettiin mottitaktiikkaa, esimerkiksi 6.-24. joulukuuta 1939 käydyssä Tolvajärven–Ägläjärven taistelussa 4000 suomalaista voitti Neuvostoliiton 139. divisioonan, jonka vahvuus oli 20 000 miestä ja joka sai vahvistuksia 75. divisioonalta. Suomalaisia kaatui tuossa taistelussa 630, neuvostoliittolaisia 4800.\nKaikkiaan Suomi sai Talvisodassa sotasaaliina 25 248 kivääriä, 1574 pikakivääriä, 954 konekivääriä, 125 panssarintorjuntatykkiä, 94 kranaatinheitintä, 89 kenttäkanuunaa sekä 49 kenttähaupitsia. Asekorjaamoilla aherrettiin sotasaalisaseiden saamiseksi käyttökuntoon.\nSuomi osti, mitä sattui maailmalta saamaan\nSamaan aikaan Suomi hankki aseita maailmalta ja sai niitä myös lahjoituksina valtioilta, jotka eivät hyväksyneet Neuvostoliiton hyökkäystä Suomeen. Myötätunto ja tuki Suomea kohtaan oli laajaa, olihan jopa YK:n edeltäjä Kansainliitto erottanut Neuvostoliiton, syynä juuri hyökäys Suomeen.\nSuomi sai tai osti yhteensä 77300 kivääriä Ruotsista ja Unkarista, 5800 pikakivääriä Ranskasta, Ruotsista, Belgiasta, 68 panssarintorjuntatykkiä Ranskasta ja Ruotsista, 374 ilmatorjuntatykkiä Italiasta, Ruotsista, Englannista, Saksasta ja Unkarista sekä kaikkiaan 287 kenttätykkiä tai haupitsia eri Euroopan maista. Näihin määriin verrattuina osa sotasaalisaseiden määristä näyttää pieniltä, mutta on syytä muistaa, että osa ulkomaisista asetoimituksista saapui perille vasta juuri ennen sodan päättymistä.\nSotasaalisaseilla oli suuri merkitys erityisesti Talvisodan alkuvaiheessa, kun kalustohankintoja ulkomailta vasta aloiteltiin. Oikeiden aseiden puuttuessa panssarivaunuja piti pysäyttää kasapanoksilla, polttopulloilla ja jopa tunkemalla metrisiä koivuhalkoja telaketjujen väliin.\nSieltä sun täältä haalittu kalusto oli kirjavaa, ja jokaiseen asetyyppin ja kaliiperiin tarvittiin tietysti juuri sopivat ampumatarvikkeet. Kirjavuus näkyy erityisen hyvin lentokoneissa, joita oli yli kolmeakymmentä tyyppiä. Suomi osti lentokoneita Etelä-Afrikasta, Yhdysvalloista, Iso-Britanniasta, Italiasta ja Ruotsista, kaikkiaan 147 kappaletta. Lisäksi Suomi sai Englannilta lahjoituksena 30 Gloster Gladiator -hävittäjää sekä Ranskalta 30 Morane Saulnier -hävittäjää. Sotasaaliskoneita Suomi otti Neuvostoliitolta kaikkiaan 30 kappaletta.


Vauva tulee taloon! Raskausajan ja vauvavuoden päiväkirja. Anna Suutarla Marjo Kankkonen - PDF\nVauva tulee taloon! Raskausajan ja vauvavuoden päiväkirja. Anna Suutarla Marjo Kankkonen\nDownload "Vauva tulee taloon! Raskausajan ja vauvavuoden päiväkirja. Anna Suutarla Marjo Kankkonen"\n1 Vauva tulee taloon! Raskausajan ja vauvavuoden päiväkirja Anna Suutarla Marjo Kankkonen\n2 Tämä työkirja on osa Mannerheimin Lastensuojeluliiton Tukea vanhemmille -aineistoa. Työkirjan on tuottanut MLL:n Joka kodin konstit -projekti, joka toteutettiin Rahaautomaattiyhdistyksen rahoituksella vuosina Käsikirjoitus: TtM, terveydenhoitaja Anna Suutarla, MLL PsM, psykologi, YET-psykoterapeutti Marjo Kankkonen, MLL Muu työryhmä: Lastenpsykiatri Hanna Manninen, TYKS Psykologi Kaarina Hästbacka, Helsingin perheneuvola Lastenpsykiatri Merja-Maaria Turunen, Helsingin lastenpsykiatrinen arviointipoliklinikka Ulkoasu ja kuvitus: Tarja Petrell, Studio Gemma Oy Tallenna työkirja omalle tietokoneellesi. Tämän jälkeen voit työskennellä sen kanssa, esim. lukea sitä näyttöruudulta ja kirjoittaa pohdintojasi ja vastauksiasi kysymyksiin tyhjille riveille. Et voi kuitenkaan tallentaa omia merkintöjäsi. Jos käytössäsi on maksullinen Adobe Acrobat Standard- tai Professional ohjelma, omien merkintöjenkin tallentaminen on mahdollista. Voit myös tulostaa työkirjan tulostimellasi ja käyttää sitä paperisena versiona. Voit tulostaa sen jo ennen kuin olet tehnyt omia merkintöjäsi ja kirjoittaa kaikki vastauksesi käsin. Tai sitten voit tulostaa sen siinä vaiheessa, kun olet tehnyt merkintäsi koneella. Näin vastauksesi säilyvät paperilla. Työkirjan tekstin, kuvien ja tehtävien kopioiminen, muuttaminen ja käyttäminen muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseensa ilman tekijöiden lupaa on kielletty. Kunnioita tekijänoikeuslakia. Päivitä itsellesi uusin versio Adobe Acrobat Reader -ohjelmasta.\n3 Sisältö 1. Johdanto Mikä ihmeen varhainen vuorovaikutus? Miksi pitäisin päiväkirjaa? Kuinka päiväkirjaa käytetään? Minäkö raskaana? Raskausaika Tuntemukseni vauvasta Muiden ajatuksia masuvauvastani Oma vointini ja tunnelmani raskausaikana Suhteeni vauvan isään Suhteeni muihin läheisiini Sitten, kun vauva syntyy Synnytys Synnytyksen käynnistyminen Synnytyskokemus Ensi kohtaaminen Ensimmäiset päivät synnytyksen jälkeen Vauvantahtista elämää kotona Kotiin saapuminen vauvan kanssa Ajatuksiani ja tunnelmiani ensi viikkoina ja kuukausina vauvan kanssa Lapsen vuorovaikutuksen tavat muuttuvat eri ikävaiheissa Yhteistä elämää vauvan kanssa kaikki sujuu riitasointuineenkin kuin tanssi Minkälainen vauva minulla on? Kuka hoitaa meidän vauvaa? Vauvalla on kaksi vanhempaa Yksin vauvan kanssa Ensimmäisiä eroja Kotona vai töissä? Vahvoja tunteita Minun evääni vuorovaikutukseen Vinkkejä rauhoittamiseen ja leikkiin Itkevän vauvan rauhoittaminen Hauskaa tekemistä vauvan kanssa Ensimmäisen syntymäpäivän kynnyksellä Lähteet... 52\n4 1. Johdanto Suhteesi pienokaiseesi on ainutlaatuinen. Olette molemmat ainutkertaisia persoonia. Vauvavaiheeseen ja varhaisiin vuosiin yhdessä lapsen kanssa liittyy monenlaisia uusia kokemuksia, tunteita ja ajatuksia. Lapseesi sekä ajatuksiisi ja tunteisiisi tutustuminen auttaa sinua ymmärtämään paremmin sekä itseäsi, lastasi että teidän välistänne suhdetta. Rauhallinen toinen toisiinne tutustuminen vahvistaa suhdettanne ja parhaat toimintatavat löytyvät vähitellen. Tämä työkirja on apunasi, kun haluat ymmärtää ja tallentaa vauvavuoden ajatuksiasi ja tunnelmiasi, yhteistä varhaista vuorovaikutusta vauvasi kanssa Mikä ihmeen varhainen vuorovaikutus? Varhaisella vuorovaikutuksella tarkoitetaan kaikkea lapsen ja vanhempien yhdessä olemista, kokemista ja tekemistä ensivuosina. Lapsen ensimmäiset ikävuodet ovat vaihe, jolloin luodaan aivan erityisellä tavalla pohja myöhemmälle hyvälle kasvulle ja kehitykselle. Osin tämä tapahtuu aivojen tasolla: varhaisvuodet ovat kiihkeintä aivojen kehittymisen aikaa ja toistuvat kokemukset muovaavat pysyviäkin malleja lapsen mieleen. Lapsi tarvitsee hoitajakseen aikuisen, johon hän voi solmia turvallisen ja pitkäkestoisen tunnesuhteen, tavallisimmin oman äidin tai isän tai molemmat. Toistuvat vuorovaikutustilanteet muovaavat lapsen mieleen varhaisvuosina vähitellen mallin siitä millaista on vuorovaikutus toisen kanssa: kuinka minua lohdutetaan, kuinka hätääni tai riemuuni vastataan. Malli on pohjana sille kuinka lapsi myöhemminkin jäsentää, tulkitsee ja ennakoi vuorovaikutustilanteita. Kun lapselle muodostuu varhaisissa vuorovaikutussuhteissa perusturvallisuuden ja luottamuksen kokemus, se heijastuu myöhempiinkin ihmissuhteisiin ja luo pohjaa hyvän itsetunnon, minäkuvan ja empatiakyvyn kehittymiselle. Riittävän perusturvan myötä lapsi kykenee ympäristönsä tutkimiseen ja valloittamiseen: leikkimään, luomaan ja oppimaan uutta. Hän oppii myös hakemaan ja vastaanottamaan hoivaa ja tukea silloin, kun hän sitä tarvitsee. Hyvän varhaisen vuorovaikutuksen tunnusmerkkejä ovat mm. se, että vanhempi on riittävän herkkä lapsensa viesteille, tulkitsee niitä pääsääntöisesti oikein ja vastaa niihin johdonmukaisesti. Useimmiten tämä hoituu ihan luonnostaan, esim. vauva saa ruokaa, kun hänellä on nälkä, lohtua ja syliä, kun hänellä on paha mieli ja rauhoittamista, kun häntä väsyttää. Ei ole kyse mistään taikatempuista. Lapselle rakentuu mielikuva: minä olen hyvä, minun tarpeeni ovat tärkeitä, minusta on iloa, maailma on hyvä, turvallinen ja mielenkiintoinen paikka. Varhaisten vuorovaikutuskokemuksien pohjalta syntyy lapsen ja vanhemman välille kiintymyssuhde, joka muotoutuu ja vahvistuu yhteisten arjen touhujen myötä. Vauvaa hoivatessaan vanhempi välittää katseellaan, kosketuksellaan ja äänenpainoillaan: sinä olet erityinen, ihana ja rakastettu. Arkeen muodostuu vähitellen tuttuutta ja ennustettavuutta. Suotuisassa tilanteessa kiintymyssuhde muodostuu turvalliseksi ja lapsi kokee, että vanhempi on hänen saatavillaan ja auttaa ja lohduttaa häntä tarvittaessa.\n5 1.2. Miksi pitäisin päiväkirjaa? Varhaisvuodet kiitävät ohi nopeasti ja uudet ikävaiheet haasteineen täyttävät mielesi uudenlaisilla ajatuksilla ja tunteilla. Nyt voi tuntua vaikealta uskoa, että myöhemmin et välttämättä muista minkälaiset ajatukset ja asiat täyttivät päiväsi missäkin vaiheessa vauvavuotta tai ainakaan et pienen taaperon kanssa niitä enää ehdi kirjata. Ensimmäisten vuosien tunnelmiin voi olla mukava myöhemmin palata kirjan sivuilla. Vauvavuosi on ilosta ja onnesta huolimatta myös vaativaa aikaa. Joku päivä sujuu jouhevammin ja toinen tuntuu rankemmalta. Päiväkirja voi olla kuin kotiterapeutti, jolle voit purkaa rehellisesti tummemmatkin tunnelmat, joita myös väistämättä kuuluu riittävän hyvään ja onnelliseen vauvavuoden vanhemmuuteen. Ikäviä ajatuksia ei kannata pelätä, torjua tai jättää ilmaisematta. Päiväkirja on yksi väylä tuoda niitä julki sen lisäksi, että voit keskustella esim. puolisosi, ystäviesi tai terveydenhoitajan kanssa. Kirjaan on hyödyllistä merkitä myös onnistumisen kokemukset, yhteisen vuorovaikutuksen onnen, ilon ja yhteenkuuluvuuden tunteet. Hyvien hetkien huomaaminen ja muistiin palauttaminen päiväkirjan avulla voi valaa toivoa hankalimpiinkin hetkiin. Päiväkirjan osia voi ottaa mukaan vaikka neuvolakäynnille, ne voivat helpottaa joidenkin asioiden esille ottamista ja muistamista. Päiväkirjan pitäminen vauvavuoden tunnelmista voi tuntua myös teennäiseltä tai hankalalta tehtävältä. Kunnioita silloin omaa tuntemustasi. Monet varhaiset kokemukset yhdessä vauvan kanssa ovat niin syvästi kokemuksellisia, tunnetason elämyksiä, että niiden jäsentäminen sanoiksi ja tarkasteleminen älyllisin keinoin ei välttämättä tunnu oikealta tai edes mahdolliselta. Kuitenkin silloin, jos kirjoittaminen on sinulle luonteva tapa tarkastella asioita, ja haluat ymmärtää osittain ehkä hämmentäviäkin tuntemuksiasi paremmin, päiväkirja voi olla hyvä työkalu. Kirjoita siis vain niistä asioista ja sillä tavoin kuin itsestäsi tuntuu parhaimmalta tai luontevimmalta.\n6 1.3. Kuinka päiväkirjaa käytetään? Työkirjasta on kaksi eri versiota, lyhyt ja pitkä. Molemmissa työkirjoissa on sama teksti, eroa on siinä, kuinka paljon työkirjassa on tilaa omille merkinnöille. 1) Lyhyessä versiossa ei ole tilaa omille merkinnöille. Kirjoitat erillistä päiväkirjaa käsin tai tietokoneella. Työkirjan teksti antaa sinulle vinkkejä aiheista, joita voit päiväkirjassasi eri päivinä pohtia. Voit lukea työkirjan tekstiä joko koneelta tai printata sen. Jos kirjoitat päiväkirjaa käsin, voit koota tyhjiä päiväkirjan sivuja esim. kansioon. Sinne voi sopiviin väleihin printata mukaan myös työkirjan erilaisia mittareita. Jos printtaat työkirjan, voit liittää senkin kansioon. Jos pidät päiväkirjaa tietokoneella, tee sille koneellesi oma tiedosto. Laita kullekin sivulle päivämäärä ja kirjaa siihen ajatuksiasi sinä päivänä. Voit liittää halutessasi päiväkirjaan myös valokuvia tai muita tärkeitä muistoja, välttämättä niitä ei tarvita. 2) Pitkässä versiossa on tekstin lomassa tilaa omille merkinnöillesi. Kunkin luvun kohdalla voit pohtia yksittäisiä kysymyksiä tai kirjoittaa enemmän päiväkirjanomaisesti omia ajatuksiasi tyhjille päiväkirjasivuille Tänään mielessäni. Merkitse päiväkirjasivulle päivämäärä. Voit printata työkirjan ja laittaa sivut kansioon. Näin voit tarvittaessa lisäillä väleihin tyhjiä lehtiä, jos valmiit eivät riitä. Kirjoita sen verran, kun arjen keskellä ehdit ja jaksat ja tuntuu hyvältä, älä tee päiväkirjan pitämisestä liian työlästä. Voit aloittaa kirjan pitämisen jo raskautta suunnitellessasi, raskausaikana tai sitten, kun vauva on jo syntynyt. Voit itse harkita onko päiväkirjasi viisainta säilyttää vain omana aarteenasi vai muodostuuko siitä sellainen kirja, jonka voit antaa omalle lapsellesi myöhemmin luettavaksi ehkä siinä vaiheessa, kun hänestä itsestään on tulossa vanhempi. Työkirjan vinkkikysymykset on suurelta osin muotoiltu siten, että päiväkirjan kirjoittajana on äiti. Työkirjaa voi kuitenkin yhtä hyvin käyttää isä, osa kysymyksistä pitää tällöin ohittaa tai soveltaa paremmin itselle sopiviksi. Vanhemmaksi voi tulla eri tavoin: biologisen vanhemmuuden lisäksi esim. adoption, sijaisvanhemmuuden tai kohdunvuokrauksen ja sijaissynnytyksen kautta. Lapsi voi saada alkunsa luovutetuista sukusoluista. Vanhemman ja lapsen suhteelle tuo oman haasteensa se, jos lapsi on vakavasti sairas. Eri tavoin alkunsa saaneissa lapsen ja vanhemman suhteissa on paljon samoja iloja ja haasteita, mutta myös omia erikoispiirteitään. Niitä kaikkia ei tässä työkirjassa ole kuvattu erikseen. Jokainen vanhempi voi poimia työkirjasta sen, mikä sopii kuvaamaan omaa vanhemmuutta ja sen lisäksi kuvata omin sanoin yksilöllistä, arvokasta vanhemmuuden polkuaan. Monikkovauvojen vanhemmat voivat pohtia työkirjan asioita erikseen kunkin vauvansa kohdalla jos arjen tohinassa jää aikaa ja käsiä kirjoittamiselle! Antoisaa yhteistä matkaa vauvasi kanssa!\n7 Raskausajan ja vauvavuoden päiväkirjani Kirjoittanut elämästä rakkaan lapseni :n kanssa Tärkeitä päivämääriä: Raskaustesti oli positiivinen / Ensimmäinen ultraäänitutkimus / Sydänäänet kuuluivat ensimmäistä kertaa / Äiti tunsi vauvan liikkeen ensimmäistä kertaa / Isä tunsi vauvan potkun ensimmäistä kertaa / Vauvan laskettu syntymäaika / Vauvan todellinen syntymäpäivä / klo Kotiintulopäivä vauvan kanssa / Vauvan ensimmäinen hymy / Vauva huomasi kätensä / Vauva nauroi ääneen / Vauvalla huomattiin suussa hammas / Vauva maisteli sosetta ensi kertaa / Vauva kääntyi selinmakuulta vatsalleen / Vauva istui ilman tukea ja lähti liikkeelle ryömien ja kontaten kk:n iässä kk:n iässä kk:n iässä. Vauva nousi seisomaan tukea vasten / ja ilman tukea / Muita meille tärkeitä päivämääriä: / / / / /\n8 2. Minäkö raskaana? Elämäntilanteeni ennen vauva syntymää Ensimmäiset tunnelmani, kun sain tietää olevani raskaana: epäusko, riemu, pakokauhu, ihmetys, kiitollisuus, pelko, jokin muu? Mistä aloit epäillä, että olet raskaana? Olitteko yrittäneet raskautta pitkään vai onnistuiko se helposti? Oliko raskaus toivottu ja odotettu vai yllättikö se sinut? Teitkö raskaustestin yksin vai yhdessä puolisosi kanssa? Kenelle kerroit raskaudestasi ensimmäiseksi ja kuinka hän reagoi? Kuinka kerroit tai kerroitte raskaudesta muille, ja kuinka he reagoivat? Millaisia tunteita heidän reaktionsa herättivät sinussa? Minkälaiseen perheeseen vauvasi on tulossa: ns. ydinperheeseen, uusperheeseen vai yksinhuoltajaperheeseen? Keitä kaikkia perheenne arkeen kuuluu? Raskaustestin pikkuinen plussa ei vielä höyhenkään Vasta pikku höytyväinen kohdun kehdossa keinumassa Tervetuloa Untuva! ~ Anja Porio ~\n9 3. Raskausaika 3.1. Tuntemukseni vauvasta Koska tunsit vauvasi ensimmäiset liikkeet? Miltä ne tuntuvat: pikkukalojen näykintää vatsan sisäpuolella, ilman kiertämistä tai höyhenen sivelyä? Miltä vauva vaikuttaa: liikkuuko hän paljon ja rajusti vai onko rauhallisen oloinen? Jos vauva ei ole esikoinen, voit vertailla masuvauvaa ja hänen tapaansa liikkua ja reagoida aiempiin sisaruksiin. Onko vauvallasi tapana hikotella? Huomaatko vauvan reagoivan joihinkin ulkomaailman ärsykkeisiin, esim. musiikkiin tai muihin ääniin? Jutteletko vauvallesi mielessäsi tai ääneen? Onko vauvallasi jokin työnimi mistä se juontuu? Oletko huolissasi jostakin vauvan vointiin liittyvästä asiasta? Miten haluat omilla elämäntavoillasi tukea ja varjella pienen kasvua? Onko se sinulle helppoa vai hankalaa? 3.2. Muiden ajatuksia masuvauvastani Mitä vauvasta on sanottu neuvolassa? Ovatko hänen sydänäänensä vahvat tai näkyykö ultraäänessä isän komea nenä? Onko joku varma, että perheeseen on tulossa ballerina tai kuulantyöntäjä? Saako isä tuntemuksia tai näköhavaintoja vauvan liikkumisesta ja potkuista? Onko vauvan sukupuoli selvinnyt raskausaikana? Miten voimakas elämys oli sen kuuleminen? Onko vauvan sisaruksilla mielikuvia tai toiveita vauvan suhteen? Haluavatko sisarukset tunnustella vauvaa ja jutella hänelle? Pelottaako tai huolestuttaako heitä jokin äidin raskaudessa? 3.3. Oma vointini ja tunnelmani raskausaikana Minkälaisia tunteita mielessäsi on ollut raskauden eri päivinä: iloa, ylpeyttä, ärtymystä, suojelunhalua, kömpelyyttä, huolta, pelkoa, onnea? Mistä arvelet, että nuo tunteet johtuvat? Onko mielessäsi koskaan ristiriitaisia tunteita: onnellisen odotuksen rinnalla pelkoa siitä kuinka elämä tuleekaan muuttumaan, ja joskus häivähdyksenä jopa halua peruuttaa koko suuri elämänmuutos? Olinko hullu, kun tähän lähdin?! Muistathan, että ristiriitaiset tunteet ovat täysin normaaleja, niitä on lähes jokaisella äidillä. Oletko nähnyt raskausaikana uudenlaisia, jopa omituisia unia? Nämäkin ovat varsin tavallisia. Voit kirjata ylös niiden tunnelmia. Onko kyseessä ensimmäinen raskautesi vai oletko ollut aiemminkin raskaana? Jos raskautesi ei ole ensimmäinen,\n10 poikkeaako tämä aiemmista? Äiti saattaa ensimmäistään odottaessaan paneutua raskauteen ja sen tuntemuksiin eri tavoin kuin seuraavilla kerroilla; arjen vilinä ei ehkä enää seuraavilla kerroilla anna samalla tavoin aikaa ja mahdollisuutta. Miten olet voinut raskauden eri vaiheissa: oletko kokenut väsymystä, pahoinvointia, säteilevää oloa, energisyyttä tai kyllästymistä? Onko raskaus tuonut elämään rajoituksia tai muutoksia, joihin on ollut vaikea sopeutua? Entä erityisiä iloja tai jopa etuoikeuksia? Onko raskaudessa ollut ongelmia, oletko ollut jossain vaiheessa tutkimuksissa tai sairaalahoidossa? Onko vauvoja tulossa enemmän kuin yksi? Usein monikkoraskaus on äidille fyysisesti raskaampi kuin yhden lapsen odottaminen. Raskautta seurataan myös tarkemmin neuvolassa ja äitiyspoliklinikalla. Raskaus alkaa näkyä ulospäin jo varhaisemmassa vaiheessa ja raskauden mahdolliset vaivat saattavat vähintään tuplaantua. Tässä on tietysti yksilöllistä vaihtelua. Mikä on sinun kokemuksesi? Minkälaiset asiat saavat sinut tuntemaan olosi hyväksi ja tuovat voimia, minkälaiset taas ärsyttävät tai loukkaavat? Onko sinulla joitain erityisiä harrastuksia, jotka edesauttavat hyvinvointiasi (esim. jooga, vesijumppa, kävely, uinti, ystävien tapaaminen, käsityöt)? Onko elämässäsi nyt jotain, mikä huolestuttaa sinua, esim. taloudelliseen tilanteeseen, asumiseen tai työelämään liittyviä huolia? 3.4. Suhteeni vauvan isään Minkälainen suhteesi on vauvan isään? Pystyttekö keskustelemaan raskauden herättämistä ajatuksista? Onko teillä yksimielinen näkemys siitä, osallistuuko isä synnytykseen? Minkälaisen isän arvelet puolisostasi tulevan? Voitteko keskustella siitä, kuinka elämä muuttuu vauvan syntymän myötä, ja mitä se tarkoittaa teidän kummankin kohdalla? Miten sinä ja puolisosi suhtaudutte seksiin raskausaikana? On hyvä tietää, että raskaus voi vaikuttaa parisuhteeseen niin myönteisesti kuin kielteisestikin. Se voi tuoda muassaan uudenlaista läheisyyttä, lämpöä ja yhteenkuuluvuuden tunnetta. Toisaalta useilla odottavilla vanhemmilla, sekä miehillä että naisilla, on ainakin ajoittain myös ristiriitaisia ajatuksia sekä pelkoja ja mielialojen vaihtelua. Hankalampia tunteita voi olla vaikea sanoa ääneen; aivan kuin ei silloin olisi oikeasti onnellinen ja kiitollinen vauvan tulosta. Mieleen saattaa hiipiä epävarmuutta: osataanko me, osaanko minä, osaako tuo toinen, kestetäänkö me, onko meistä vanhemmiksi, haluanko minä, haluaako tuo toinen, pysyykö toinen rinnalla? Seksuaalinen halukkuus vaihtelee molemmilla raskauden eri vaiheissa, se voi lisääntyä tai vähetä, tässä on yksilöllistä vaihtelua. Miehillä 10\n11 ja naisilla on melko samantyyppisiä psyykkisiä ja fyysisiäkin tuntemuksia raskausaikana. Molemmat ovat uudenlaisen elämän kynnyksellä. Keskustelu mieltä askarruttavista asioista on tärkeää: ilosta, onnesta, toiveista, mutta myös vaikeammista tunteista. Jos teillä on mahdollisuuksia jakaa ajatuksia muiden vauvaa odottavien parien kanssa, saatatte huomata, että he käyvät läpi monia samoja tuntemuksia kuin tekin Suhteeni muihin läheisiini Onko suhteesi läheisiisi, esim. vanhempiisi, appivanhempiisi, puolisoosi, sisaruksiisi tai ystäviisi, muuttunut raskausaikana? Onko sinulla ystäviä, jotka ovat raskaana tai joilla on pieniä lapsia? Voitko jakaa jonkun toisen naisen kanssa kokemuksia siitä, miltä tuntuu olla raskaana ja tulla äidiksi? Erityisesti, jos olet yksin vauvan kanssa, on hyvä jo raskausaikana miettiä itselleen verkostoa, johon kuuluu omia läheisiä ja ammattilaisia. Yhden vanhemmankin perhe on vauvalle hyvä perhe, vanhemmalle se on kuitenkin vaativa tilanne on hyvä tietää, kehen voi turvautua saadakseen apua ja tukea Sitten, kun vauva syntyy Minkälaisia asioita mielessäsi liittyy synnytykseen? Suhtaudutko siihen luottavaisesti, kunnioituksella tai pelkäätkö synnytystä voitko käsitellä pelkoasi jonkun kanssa? Onko sinulla toiveita synnytyksestä? Miten arvelet, että elämäsi muuttuu vauvan syntymän myötä? Mikä on päällimmäinen tunteesi, kun ajattelet yhteistä vauvaelämää: ilo, onni, innostunut odotus, pelko, jännitys, epävarmuus, neutraali olo vai jokin muu? Minkälaisen äidin arvelet itsestäsi tulevan? Oletko tehnyt joitain hankintoja vauvan varalle tai järjestellyt kotia uudella tavalla? Oletko vielä pohtinut imettämistä? Haluaisitko imettää vauvaasi, jos suinkin mahdollista? Miltä ajatus imettämisestä tuntuu? Hammasharjan pikkunutun pakkasin jo valmiiksi Tulisit hiirulainen kuurupiilostasi Näyttäisit isälle pikkuvarpaasi! ~ Anja Porio ~ 11\n12 4. Synnytys 4.1. Synnytyksen käynnistyminen Kuinka synnytys lähti liikkeelle? Mistä huomasit, että synnytys on käynnissä? Miten kuvailisit tunteitasi sillä hetkellä? Missä olit, kun synnytys käynnistyi vai käynnistettiinkö se? Kuinka pääsit sairaalaan vai olitko siellä jo valmiiksi vai ehditkö sinne lainkaan? Kenelle ilmoitit ensimmäiseksi, että olet lähdössä synnyttämään? Tuliko vauvan isä mukaan? Ketkä kaikki tiesivät, että olet synnyttämässä? Kenen luona isommat sisarukset olivat hoidossa? 4.2. Synnytyskokemus Sujuivatko asiat kuten olit ajatellut vai yllättikö jokin seikka sinut myönteisesti tai kielteisesti? Sujuiko kaikki hyvin vai oliko synnytyksessä vaikeuksia? Keitä oli synnytyksessäsi paikalla? Kuinka kauan synnytyksesi kesti? Synnytitkö alakautta vai tehtiinkö sinulle keisarinleikkaus joko suunnitellusti tai yllättäen? Oliko joitain asioita, jotka auttoivat sinua erityisen paljon synnytyksen aikana: puolison tai tukihenkilön läsnäolo, tieto vauvan hyvinvoinnista, sopiva kivunlievitys, hyvä suhde kätilöön, keinutuoli, vesiallas tai jakkara? Oliko joitain asioita, jotka tuntuivat erityisen ikäviltä: sietämättömät kivut, riittämätön kivunlievitys, kätilön asenne, huoli vauvan hyvinvoinnista, pelko omasta selviämisestä, hieronta väärästä paikasta tai yksin oleminen? Kuinka koit synnytyksesi kokonaisuutena? 4.3. Ensi kohtaaminen Saitko vauvan heti rinnallesi; kuinka hän reagoi siihen? Kohtasivatko katseenne vastasyntyneesi kanssa? Oliko vauvasi ensi hetkillä valpas? Halusiko hän jonkin ajan kuluttua hamuta rintaa suuhunsa? Tästä ensi hetkestä on lapsesi mielestä todennäköisesti hauskaa kuulla myöhemmin tarinoita olin niin onnellinen sinusta! Mitkä olivat ensimmäiset tunnelmasi synnytyksen jälkeen: helpotus, rakkaus, järkytys, epäusko, ilo, ylpeys, ihmetys, kiitollisuus, hämmennys, onnellisuus, yhteenkuuluvuuden tunne, epätodellinen olo vai jotain ihan muuta? Kuinka vauva reagoi syntymäänsä? Oliko vauva heti tutun tuntuinen vai erilainen kuin olit odottanut? Oliko vauvassa tuttujen ihmisten piirteitä? Tuntuiko vauva alkuun vieraalta? Syntyikö rakkauden tunne heti vai vaati tutustumista ja totuttelua? Oliko vauvasi täydellinen? Oliko vauvan sukupuoli yllätys? 12\n13 Oliko vauvalla jokin sairaus tai vamma, joka tuli sinulle yllätyksenä? Vietiinkö vauva synnyttyään tehostettuun hoitoon tai tarkkailuun? Minkälaiset kaikkiaan olivat ensi hetket synnytyksen jälkeen? Minkälainen tunnelma synnytyssalissa vallitsi? Mitä muut läsnä olevat sanoivat vauvasta? Jos isä oli paikalla, saiko hän tai uskaltautuiko kylvettämään pienokaisen? Miltä sinusta tuntui nähdä vauva yhdessä isän kanssa? Keille ihmisille vauvan syntymästä ilmoitettiin ensimmäisenä? Jokainen synnytys on erilainen ja siihen on lopulta vaikea valmistautua etukäteen. Ole ylpeä itsestäsi selviydyit hienosti! Vaikka kaikki ei olisi mennyt kuten olit ajatellut, ei ole syytä olla pettynyt itseesi. Itku oli niin pieni ja hento ja ne sanoivat: Tämä on poika Poika, niinkö se oli. Ajatukset lentoon kuin lintu: Miten se kiipeää puuhun ja putoaa Ajaa pyörällä ilman käsiä Tutkii sammakoita ja mankuu mopoa. Sinä avasit silmäsi, huikean siniset Tarkoin katsoit, kenen luo olit tullut vauvojen lempeästä kodista: Äiti, tule mukaan huikealle matkalle ~Tellervo Heikkinen~ 13\n14 4.4. Ensimmäiset päivät synnytyksen jälkeen Minkälaisessa kunnossa olet ollut synnytyksen jälkeen? Kuinka olet alkanut toipua? Oletko saanut vauvan heti hoitoosi vai oletteko erossa sinun tai vauvan voinnin vuoksi? Oletteko perhehuoneessa vai jaatko huoneen muiden äiti vauva -parien kanssa? Ketkä ovat tulleet katsomaan vauvaa ensi päivinä? Isän, kätilön, lastenlääkärin, isovanhempien, sisarusten, serkkujen, muiden sukulaisten ja ystävien ensimmäisiä kommentteja vauvasta. Vastaavatko ne sinun ajatuksiasi? Kuinka kuvailisit vauvan ulkonäköä, olemusta ja vaikutelmaasi hänestä? Onko niissä jotain tuttua ja toisaalta vain tälle lapselle omaa? Minkälaiset ovat omat mielialasi olleet ensimmäisinä päivinä: onnea, väsymystä, ihmetystä, huolta, suojelunhalua, rakkautta, iloa, ylpeyttä, hämmennystä, epävarmuutta, itkuisuutta, tunneherkkyyttä tai jotain muuta? Miltä vauvan hoitaminen tuntuu? Kuinka imetys on lähtenyt sujumaan, onko siinä hankaluuksia? Saatko halutessasi apua imetyspulmiin? Miltä imettäminen sinusta tuntuu? Kuinka hyvin olet saanut nukuttua ensimmäisinä vuorokausina? Oletko saanut osastolla osaksesi hyvää ja asiallista hoitoa vai onko jokin asia jäänyt harmittamaan? Onko jokin saamasi kommentti loukannut sinua tai ilahduttanut aivan erityisesti? Pyri selvittämään henkilökunnan kanssa pahaa mieltä tuottaneet tai epäselviksi jääneet asiat ennen kotiin lähtöäsi, etteivät ne jää painamaan mieltäsi. Kännykät pirisevät isoäidit itkevät ukit urahtelevat tädit ryntäävät ruusupuotiin kukaan ei muista syödä lakki ja laukku katoavat kiireessä Äkkiä vauvaa katsomaan! ~ Anja Porio ~ 14\n15 5. Vauvantahtista elämää kotona Joko on ilta? Ei vielä voi olla lauantai! Vauvaperheessä yö ja päivä vaihtavat paikkaa Kaikki on ylösalaisin ~ Anja Porio ~ 5.1. Kotiin saapuminen vauvan kanssa Kuinka kauan olit vauvan kanssa sairaalassa? Miltä kotiin lähteminen sairaalasta tuntui? Miltä tuntui pukea vauva omiin vaatteisiin? Kenen seurassa tulit vauvan kanssa sairaalasta kotiin? Miltä sinusta tuntui astua tuttuun kotiin ensi kerran uuden vauvan kanssa? Oliko kotona muita ihmisiä, kuten isovanhempia tai sisaruksia? Tunsitko itsesi vauvan kanssa tervetulleeksi? Kuinka vauva reagoi kotiin tulemiseen? Onko vauva erilainen kuin sairaalassa? Kuinka ensimmäiset yöt sujuivat? Onko sinulla joku toinen aikuinen tukena kotona vai oletko yksin vauvan kanssa? Kuinka turvallinen ja varma olo sinulla on vauvan hoitamisesta? Onko teillä käynyt ensi päivinä vieraita kylässä, tuntuuko se enemmän piristävältä vai uuvuttavalta? 5.2. Ajatuksiani ja tunnelmiani ensi viikkoina ja kuukausina vauvan kanssa Kuvaile sitä mahdollista tunteiden vuoristorataa, jonka tuore äitiys saa aikaan: väsymys, ärtymys, rakkaus, ilo, suojelunhalu, itkuisuus, onni, epätoivo, epävarmuus, riittämättömyys, huoli. Mikä on myönteistä ja tuo iloa, mikä taas harmittaa ja vie voimia? Mitä alkuvaiheen mahdollisia kurjia tosiasioita olisit toivonut tietäväsi etukäteen: olen edelleen isomahainen ja kömpelö, unohtelen asioita, tavarat putoilevat käsistäni, lähes kaikki asiat itkettävät, jälkivuoto on runsasta, minun tai mieheni ei tee mieli seksiä, imetys on hankalaa, rinnat ovat pinkeät ja kipeät, jälkisupistukset ovat inhottavia, omaa aikaa ei ole lainkaan, saan nukkua vain muutaman tunnin pätkissä, jo suihkuun pääseminen ja päivävaatteiden pukeminen päälle ovat isoja haasteita, vauvan isosiskon viihdyttäminen tuntuu työläältä? 15\n16 Pelottaako sinua jopa se, pystytkö hoitamaan vauvaasi niin, että hän ylipäätään pysyy hengissä? Hipsitkö kuuntelemaan hengittääkö vauva yhä? Tällaiset huolen tunteet ovat varsin normaaleja. Äiti voi kokea aivan uudenlaisia vahvoja tunteita: olen valmis tekemään mitä vain suojellakseni tätä lasta, käyttämään vaikka voimakeinoja! Haluatko suojella mieltäsi järkyttäviltä asioilta ja uutisilta? Monet naiset herkistyvät raskausaikana ja vauvavaiheessa, kunnioita tätä tunnettasi. Voihan olla, että luonto viisaudessaan saa naisen suojelemaan omaa mieltänsä mm. siksi, ettei hän tuo turhia huolia yhteiseen vuorovaikutukseen vauvan kanssa vauva vaistoaa äidin mielenliikkeitä. Jos olet nähnyt vauvan syntymän jälkeen uudenlaisia unia, voit kirjata ylös niiden tunnelmia. Unet voivat olla outoja tai hurjia, sitä ei tarvitse pelästyä. Onko elämäntilanteessasi tapahtunut jotain muuta, mikä on vaikuttanut mielialaasi myönteisesti tai kielteisesti? Kuinka olette selvinneet taloudellisesti, onko se aiheuttanut huolta? Mikä on kaiken kaikkiaan mennyt kuten odotit, mikä on yllättänyt? Suhteeni vauvan isään Minkälainen on suhteesi lapsen isään: saatko tarvitsemaasi tukea vai koetko itsesi yksinäiseksi? Pystytkö puhumaan tunteistasi puolisollesi ja kuuntelemaan hänen tunteitaan? Vauvan syntymä vaikuttaa vanhempien suhteeseen. Välit voivat kiristyä ja rakkaudenosoitukset vähentyä. On hyvä keskustella yhdessä ja ymmärtää, että iso elämän muutos, väsymys ja hämmennys uuden edessä vievät voimavaroja parisuhteelta. Uusi parisuhteen tasapaino on ajan myötä mahdollista löytää. Seksikin tuntuu mitä todennäköisimmin jossain vaiheessa taas hyvältä ajatukselta, vaikka sitä nyt olisi vaikea uskoa. Hellyyttä voi osoittaa eri tavoin, kekseliäästikin. Omista toiveista on hyvä kertoa kumppanille. 16\n17 Suhteeni muihin läheisiin Onko suhteesi läheisiisi, esim. vanhempiisi, appivanhempiisi, sisaruksiisi tai ystäviisi, muuttunut vauvan syntymän jälkeen? Onko sinulla ystäviä, joiden kanssa voit jakaa ajatuksiasi? Suhde omaan äitiin voi vauvan syntymän myötä tulla aiempaa tärkeämmäksi. Myös muiden jo synnyttäneiden naisten seura ja tuki voi tuntua erityisen tärkeältä ja kannattelevalta. Jos elät yksin vauvan kanssa, on erityisen tärkeää, että löydät ympäriltäsi ihmisiä omia läheisiä ja ammattilaisia joilta saat apua ja tukea. Vauvan hoitaminen on palkitsevaa ja antoisaa, mutta myös monin tavoin vaativaa ja rankkaa. Yksin on kenenkään vaikea jaksaa. Ole myös itsellesi lempeä Jos mielen valtaa alakulo Tunteiden laaja kirjo ja jonkin asteinen alakulo ja herkkyys ensi viikkoina on täysin normaalia. Keskustelu puolison, toisten äitien tai terveydenhoitajan kanssa voi tuntua helpottavalta. Jos mielesi täyttää jatkuva alakulo ja elämä ja vauvanhoito tuntuvat pääsääntöisesti liian raskailta velvoitteilta, apua kannattaa hakea ajoissa, esim. omasta neuvolasta. Synnytyksen jälkeisestä masennuksesta arvioidaan kärsivän lähes joka kymmenennen äidin. Sitä esiintyy kaikenlaisissa perheissä ja kaikenlaisilla äideillä. Hoitamattomana vaikea masennus on uhka hyvälle varhaiselle vuorovaikutukselle. Apua on saatavilla ja avun hakeminen osoittaa välittämistä ja pärjäämistä. Synnytyksen jälkeisen masennuksen oireita ovat mm. epätoivon tunteet itkuisuus väsymys, jota nukkuminen ei helpota tuskaisuus, pelokkuus ja suoranaiset paniikkitunteet kireys ja vihamieliset räjähtelyt keskittymiskyvyn vaikeudet ruokahalun muutokset ja uniongelmat mielen täyttävät pakkoajatukset, joille ei usein ole perusteita. (Lähde: Äidit irti synnytysmasennuksesta) 17\n18 5.3. Lapsen vuorovaikutuksen tavat muuttuvat eri ikävaiheissa Vauvalla on syntymästään alkaen kyky ja tarve vuorovaikutukseen vanhemman kanssa. Vähitellen vuorovaikutuksen tavat muuttuvat ja kehittyvät, lapsi oppii uudenlaisia tapoja hakea yhteyttä. Silti vanhat tavat eivät jää pois käytöstä koululainenkin voi joskus käyttäytyä vauvan tavoin, vaikka hallussa on jo kehittyneempiä tapoja. Vauvan vanhempana on mielenkiintoista opetella kuulemaan ja näkemään uudenlainen kieli viestit, joita vauva kertoo jo kauan ennen kuin hänellä on puhetta. Seuraaville sivuille on koottu pieni vauvakielen sanakirja eli mm. joitakin tapoja, joilla vauvat ilmaisevat itseään ja ottavat kontaktia eri ikävaiheissa tapoja, joilla vauvat reagoivat vanhemman toimintaan tapoja, joilla vauvat tutustuvat ympäristöönsä ja pyrkivät ymmärtämään sitä asioita, jotka ovat vauvalle vuorovaikutuksessa merkityksellisiä vauvan kehitykseen liittyviä seikkoja, jotka vaikuttavat vuorovaikutukseen. Oletko huomannut joitain näistä lapsesi kohdalla eri ikävaiheissa? Merkitse huomaamasi seikat rastilla ruutuun älä ole huolissasi, jos kaikki eivät tunnu tutuilta. Voit olla kuin tutkija uuden kiehtovan kielen äärellä: pääset tutustumaan vauvasi tapaan tehdä itseään ymmärretyksi ja harjoittelemaan viesteihin vastaamista. Useimmissa tilanteissa osaat varmasti ihan vaistonvaraisesti vastata vauvasi viesteihin sopivalla tavalla: lohduttaa, ottaa syliin, antaa hänelle syötävää. Päivä päivältä tutustutte toisiinne entistä paremmin ja vauvasi mielessä kehittyy vähitellen mielikuva omasta itsestään ja siitä, minkälaista on ihmisten välinen vuorovaikutus. 18\n19 Vastasyntynyt Vauva viestii itkulla erilaisia asioita kuten nälkää, märkää vaippaa, kipua, läheisyyden kaipuuta ja väsymystä. Vanhempi oppii vähitellen tulkitsemaan itkujen sävyä. Vauvan viestien ymmärtäminen ei ole heti helppoa, anna itsellesi aikaa! Vauvat ovat erilaisia siinä kuinka paljon heidän itkuissaan on sävyeroja. Itkun syy voi selvitä asiayhteydestäkin. Väsymisen ja levon tarpeen vauva osaa viestiä mm. haukottelulla, silmien sulkemisella, pään kääntämisellä poispäin tai itkulla. Tällöin vauva kaipaa tyynnyttämistä ja lepoa. Vastasyntynyt saattaa matkia vanhempaansa, kun tämä työntää kielen ulos suustaan. Jo muutaman päivän ikäinen vauva tunnistaa äitinsä tämän maidon hajun perusteella. Äidin tuoksu tuo turvaa. Vauva tunnistaa oman äidin äänen muutaman vuorokauden ikäisenä. Vauvat ovat herkkiä koskettamiselle: ihokontakti, lähellä pitäminen, paijaaminen ja hellä koskettelu tuntuvat vauvasta hyviltä. Syödessään lapsi tankkaa paitsi ruokaa myös läheisyyttä ja hellyyttä. Vauvalla ei useinkaan vielä ole selkeää syömisen, nukkumisen ja valveillaolon perusrytmiä. Vauva rauhoittuu helpoiten äänistä, jotka ovat tuttuja jo kohtuelon ajalta: äidin puheesta, sydänäänistä ja musiikista. Vauva näkee parhaiten n cm päähän ja parasta katseltavaa ovat vanhemman kasvot. N. 6 8 vko:n ikäisenä vauva alkaa vastata vanhemman hymyyn hymyllä. Vuorovaikutus on kivaa! Hän myös katselee esineitä aiempaa tarkkaavaisemmin, erottaa tutut kasvot vieraista, hakee kontaktia katseellaan aiempaa enemmän ja on valveilla pidempiä aikoja. Silti pieni väsyy vielä nopeasti. Vauva alkaa jokellella ja kurlutella. Vauvasta on ihanaa, että hänen jutteluun vastataan ja siitä iloitaan. 3 kk Vauva matkii läheistensä ilmeitä tai esim. isosiskon suun pöristelyä. Vauva alkaa tunnistaa ja ennakoida joitain tuttuja tilanteita. Tuttu leikki riemastuttaa heti ensi metreillä ja vauva voi paikoitellen viedä jo itse leikkiä eteenpäin totutulla tavalla. 19\n20 Vauva pitää uudenlaisista leikeistä, esim. taputteluleikeistä. Noin nelikuinen vauva alkaa nauraa ja kiljahdella riemusta. Hän ilmaisee mielialojaan monella tapaa: itkee, rauhoittuu, rentoutuu, kiljuu, huitoo ja potkii innostuneena ja riemuissaan, hymyilee ja kujertelee. Ilman sanojakin on monta tapaa saada vanhempi lähelle seurustelemaan, leikkimään ja lohduttamaan! Vauva alkaa kiinnostua muista lapsista ja haluaa kosketella vauvoja ja lapsia (n. 3 4 kk). Vähitellen vauva alkaa myös hymyillä ja äännellä muille lapsille (n. 6 kk). Toinen saman ikäinen vauva ei useinkaan vielä vastaa kontaktiyrityksiin. 6 kk Yli puolivuotias vauva voi jo hetken odottaa, että hänen tarpeisiin vastataan. Hänelle on muodostunut jonkin asteinen luottamus siihen, että apua kyllä tulee. Vauva reagoi vanhemman kasvojen ilmeisiin: hymy saa vauvan innostumaan ja hymyilemään, vihainen ilme taas voi saada vauvan itkemään. Vauva alkaa vierastaa n. 6 9 kk:n iässä, tätä jatkuu joitakin kuukausia. Se on merkki siitä, että vauva on kiintynyt vanhempaansa. Vauva osoittaa rakkauttaan vanhemmalleen eri tavoin kuin muille. Vauvat ovat yksilöitä, vierastamisen voimakkuudessa ja ajoittumisessa on vaihtelua. Lapsi kaipaa paljon hyväksyvää ja hellää koskettamista, läheisyyttä ja lämpöä. Vauva tarkastaa vanhemman reaktioista kuinka johonkin uuteen asiaan kannattaa suhtautua: innokkaasti vai pelokkaasti. Vauva saattaa suunnata huomionsa samaan asiaan kuin huomaa vanhempansa suuntaavan. Vauva tykkää loruista ja kuvakirjojen katselusta sekä erilaisista kurkistelu- ja piiloutumisleikeistä. Vauva jokeltelee entistä monipuolisemmin ja kokeilee äänen eri korkeuksia ihmeissään ja riemuissaan. Vanhemman iloinen vastaaminen jokelteluun tuntuu hyvältä! Noin kahdeksankuisesta vauvasta on hauskaa etsiä lelua, joka piilotetaan peiton alle tai isin selän taakse. Hän alkaa ymmärtää, että jokin esine on olemassa, vaikka se häviäisikin näkyvistä. 9 kk Vauva alkaa vähitellen ymmärtää ensimmäisiä sanoja. Vauva osaa ojentaa käsivarsiaan päästäkseen syliin. Hän myös ojentaa kättään näyttääkseen, mitä siellä on ja osoittelee tavaroita sormellaan. 20


KUINKA PITKÄ IHMINEN VOI OLLA? - TIEDE - 2022\nKuinka pitkä ihminen voi olla?\nIhmisillä voi olla rakenteita, jotka ovat riittävän erilaisia, jotta heidän ruumiinsa olisivat pitkiä, ohuita, rasvaisia tai hyvin lyhyitä. Se on monimuotoisuuden kauneus, mutta kun puhutaan korkeuksista, ihmisen kykyä kasvattaa näyttää olevan "virallinen" raja.\nJotta saisit kuvan, korkeimpien ihmisten keskiarvo on yleensä 8 jalkaa, ei paljon. Mutta joissakin tapauksissa yksilöt, joilla on tyyppinen häiriö, kuten aivokasvain, voivat kasvaa huomattavasti keskimääräistä pidempään ja pidempään.\nRobert Wadlow - historian korkein mies - saavutti aikuisen keskimääräisen korkeuden ollessaan vain viisi vuotta vanha! Hänen kuolemaansa mennessä Wadlow oli jo yli kuusi jalkaa.\nNykyään ihmiset ovat keskimäärin noin 10 tuumaa pitempiä kuin he olivat 150 vuotta sitten. Tämä johtuu parempien elinolojen, täydellisempien elintarvikkeiden ja edistyneiden lääkkeiden ansiosta, jotka antavat meille mahdollisuuden hyötyä kasvusta.\nKuinka paljon voi kasvaa?\nNykyinen keskimääräinen korkeus on melko lähellä geneettistä rajaa. Manipuloimalla korkeudesta vastaavia geenejä, voimme kasvaa noin 15 senttimetriä tällä keskiarvolla, mutta siitä päästämme rajan.\nTämä tapahtuu yhdestä yksinkertaisesta tekijästä: ihmiskehon muodosta. Tämä tapahtuu Galileon noudattaman Kuution neliön lailla. Tämän lain mukaan jos ruumis kasvaa tasaisesti kaikissa ulottuvuuksissa, se aiheuttaa rakenteensa asteittaista heikkenemistä. Tämän avulla tilavuus kasvaa kuutioon, mutta vastus kasvaa vain neliöön.\nKuvalähde : Toisto / Vsauce\nEsimerkiksi kuutiosta, jonka korkeus on 1 m, pinta-ala 6 m² ja tilavuus 1 m³, kun sen korkeutta kasvatetaan 10 kertaa, tulee 10 m korkea ja sen pinta-ala on 600 m². 1 m³ - 1 000 m³. Kun korkeus kasvaa 10 kertaa ja pinta-ala 100, tilavuus kasvaa tuhat kertaa!\nToisin sanoen, jos ihminen olisi kymmenen kertaa suurempi - ja säilyttäisi silti ihmisen muodon, samoilla nykyisillä mittasuhteilla -, olisi tarpeen olla luuranko, joka koostuu jostakin luusta vahvemmasta, tai että siinä olisi paljon suurempia luita, suhteettomia kehon suhteen. .\nVaikka rakenneongelma - luut ja lihakset - ratkaistaisiin, meillä olisi silti kymmeniä muita vaikeuksia. Esimerkiksi sydän ei riitä pitämään verta kiertämässä koko kehossa. Eläimet voivat olla suuria, koska heillä on erilaisia elimiä kuin meissä, jotka on valmistettu ympäristöönsä ja rakenteeseensa.\nEli emme voi kasvaa paljon enemmän kuin 2, 20 metriä. Häiriötapauksissa voimme saavuttaa melkein 3 metriä, mutta ihmiskeho ei tue paljon suurempaa kokoa kuin tämä.\n* Alun perin lähetetty 17.4.2013.\nTutkijat löytävät kakkotornin melkein 2 metrin korkeudesta\nPeruukin vahvuus: naisena pukeutunut poika suutelee 175 miestä juhlissa\nVoiko musiikki auttaa olympiaurheilijoita voittamaan mitaleja?\nKamera havaitsee tarkan hetken, kun salama tuhoaa puun Yhdysvaltain koulussa\nTähtitieteilijät löytävät eksoplaneetan, jossa jokainen vuosi kestää vain 8,5 tuntiaHot\n13 kuvaa paljastaa, kuinka omituinen Australian luonto onHot\nValmistaudu huimaamaan ensimmäisen henkilön parkour-videollaHot\nTiedätkö milloin haarukat luotiin?Hot\n8 omituista pommia, jotka saavat sinut juoksemaan kuntosalilta\n8 meriveden hyötyä\nPaulo Coelho lupaa lahjoittaa kirjoja Afrikan kouluille ja kirjakaupoille\nMega Women: Elza Soares of the World End\nMihin kämmenemme linjat ovat?\nTämän taiteilijan luomat animaatiot hierovat aivosi\n15 epätavallista kuvaa, jota ei valitettavasti voi olla ”Deviant”