Mari potenssiin Mörri: Loistodiilit\nKoska saarnasin teille kokonaisen postauksen ostoksista, jotka on olleet ihan hanurista ja mua ketuttaa, että oon upottanut sellaseen shaibaan rahaa, niin ajattelin nyt kertoa teille tuotteista, joihin oon rakastunut ensimmäisellä käyttökerralla! Seuraava teksti koskee siis loistodiilejä eli hutiostosten vastakohtia. Kaikki tuotteet on sellasia, joita käytän melkein joka ikinen päivä ja käyttäisin varmaan yölläkin, mikäli se olisi turvallista.\nColor Maskit on paras keksintö sitten kuurakettien. Tosin Color Maskien käyttö on huomattavasti turvallisempaa kuin kuuraketilla matkaaminen. En edes muista, koska olisin ollut kuukauttakaan ilman jonkin väristä Color Maskia. Pohdin pitkään ostanko sitä samaa kirkkaanoranssia maskia kuin aina ennenkin vai kokeilenko jotakin uutta. Sokkarilta hamuilin käpäliini nämä kaksi sävyä, joista sekoittelen kinkeritukalleni sopivan sävyn. Näillä ei saa aikaan liian kirkkaan oranssia, mutta se kamala vihreys peittyi kuitenkin. Tykkään kovasti myös siitä, että KC on laajentanut värien kirjoa tämän tuotteen saralla. Nyt jokaiselle löytyy varmasti jotakin ja kaikenlisäksi nämä ei myöskään ole ihan niin kalliita, kuin kuulennot.\nDoven perus markettihoitoaine on ollut pelastus rahapulassa, kun tukka huutaa rakennepaikkausta ja kosteutta. En voisi enää elää ilman tätä tuotetta. Halpaa kun saippua ja toimii kuin häkä, sanoisi polynimurikauppias (ehkä hieman epäilyttävä sellanen).\nTankleteeserit näin suomalaisittain. Tuosta ylemmästä en höpöttele sen enempää, sillä se on täällä ennenkin esiintynyt, mutta tämä upea kuvioitu otus on uusi tulokas. Tilattiin Sergeillekin ihan oma feikkitankleri, kun todettiin tämä hyväksi. Piikit ovat hieman kovemmat, kuin alkuperäisessä, mutta tolla hinnalla toi on todella hyvä harjutin. Hintaa tällä oli siis huikeat 1$ posteineen. Kelpaa mulle ainakin ja on mukavaa, kun toi pysyy jopa kädessä. Tota mötikkää tulee tahattomasti aina viskottua pitkin permantoa, kun siitä ei saa otetta.\nTässä kuvassa nyt yksi tuote ei ole hiustuote, mutta sopi tähän kuvaan parhaiten. Eli siis vasemmalta oikealle liikutaan tässä selostuksessa.\nCutrin BIO+ seerumi on auttanut mua mun ärsyttävän ja välillä hyvinkin kivuliaan psoriasispääni kanssa. Mun hiuspohja kutisee talvella välillä niin paljon, että raavin sen unissani ihan verille, not nice. Mulle kertyy hiuspohjaan siis sellasta rasvaista hilsettä. Tää tuote on auttanut pitämään kutinan kurissa ja jopa, joko plasebona tai oikeesti, vähentänyt sen hilseen määrää.\nKlippoteeketin Argain Oil hiusöljy. Uskon, että tää on enempikin ''argain'' oil, mutta ihan sama mulle. Tästä on muodostunut uusi lemppari kookosöljyn rinnalle päivittäisessä hiustenhoidossa. Tää jättää hiukset ilmaviksi, mutta lisää silti kiiltoa ja estää niitä takkuuntumasta. Sopii täydellisesti luonnonkäkkäriin hiuksiin, koska tää ei latista tukkaa ja antaa samalla kosteutta. Jokainen luonnonkiharat omaava tietää sen tunteen, kun niskahiukset on ihan takussa, koska kaulaliina. Tää tuote on auttanut pääsemään yli tosta kammottavasta niskarastottumisesta. En voisi elää ilman tätä tuotetta enää. Tuotetta löytyy ainakin Jyväskylän Sokkarilta ja hinta on tällä ~9€ eli ei kovin kallista tavaraa edes. Pieni purkki riittää myös hyvin kauan.\nEhkä eniten glamouria sisältävin tuotteeni tässä postauksessa, jos yhen dollarin hiusharjaa ei lasketa. Rainbown kuivashampoo. Halpaa ja hyvää, toimii hemmetin hyvin tarkoitukseensa ja boonusta se, ettei kaasu katoa ennen tuotteen loppumista. Yhdessä kuivashampoossa oli tämä ongelma ja mulla meni hermot, kun kahden käyttökerran jälkeen pullosta ei tullut enää mitään ulos, vaikka tuotetta oli jäljellä vielä kilo kaupalla. Tässä tuotteessa ei tota ongelmaa ole ollut ja mikä parasta, tätä saa jopa meidän lähi Salesta.\nLumenen silmämeikin poistoaine. En tiedä onko tämän pakkaus muuttunut, mutta pakko metsästää tätä jostain lisää, sillä tämä ei kirvellyt silmiä ollenkaan ja jopa veden kestävä meikki lähti lätkimään helposti, vaikkei tällä edes niin pitäisi käydä. Hintaa en osaa sanoa, koska löysin tän Cittarista alelaarista, ois pitänyt hamstrata, jos olis ollut fiksu.\nMeikkipaletit, joita käytän päivittäin. Vasemmalla ylänurkassa näette eBayn ihmeen. Paletilla hintaa noin 1,50€ ja laatua sata kertaa hintaansa nähden enemmän. Noi on tollasia geelimäisiä korostus, varjostus, peitto yms. aineita. Käytän näitä myös luomivärin pohjustuksessa elfin luomivärin pohjustusaineen kanssa, sillä näillä saa aikaan kivan nahkeen pinnan, jolla kirkkaat värit pysyy koko päivän. Eräässä postauksessa nähdyt alaluomen rajaukset oli pohjustettu tällä ja meikki kesti koko päivän.\nKaksi muuta palettia ovat alkuperäisten NUDE -palettien dupeja. En enää osaisi olla päivääkään ilman näitä, koska näistä löytyy kaikki arkimeikin aarteet. Kulmavärit, poskipunaksi sopivat sävyt etc. kaikki samassa paketissa. Näidenkin hinta on ihan armottoman naurettava. Paletit pääsee ostamaan tästä.\nTähän kuvaan tiivistetty lempi tuotteet, jotka pakattu outoihin putkiloihin, heh.\nMiss Manga ripsari on ollut pitkään suoskkini. Sain ensimmäisen kappaleen, kun testasin Lorealin hiusvärejä ja koukutuin heti. Tällä ei saa aikaan paakkuripsiä tai varmaan saa, jos levittää kaksataa kerrosta ripsaria, mutta tää antaa volyymia ja pituutta. Täydellinen mun ripsille, en vois kuvitella enää käyttäväni muuta räpsyväriä.\nElfin kulmakarvageeli. Tässtä ei kannata hirveesti satuilla, hoitaa hommansa ja on halpaa. Tosin tää alkaa olla mulla niin lopussa, että pitäis tilata pretty.fi:stä lisää. En vaan ole saanut vielä aikaiseksi ja ajattelin, että tilaan sit samalla varmaan jonkun Sleekin uuden paletin, kun saan päätettyä vaan, että minkä.\nHuulilakat. Nää on todettu kestäviksi tai siis oikeesti, näiden kanssa voi syödä mitä vaan ja meikki pysyy menossa mukana koko päivän. Huulilakat kestää myös alkoholin juomista, mikä on aina plussaa, sillä jotkut punat huuhtoutuu kaljan mukana jonnekin tuoppiin ja sen tajuaa vasta, kun käy vilaseen itteensä peilistä loppuillasta. Näihin voi luottaa ja hinnat on ihan superhalvat. Huulilakkoja myy mm. Born Pretty Store.\nJa viimeisenä, muttei vähäisimpänä kuvassa esittäytyy elfin luomivärin pohjustusaine. Tykkäsin tästä muuten, mutta toivoisin hieman nahkeampaa pintaa pohjustukselta, sillä tän päälle ei tartu kaikki hailakoimmat sävyt. Hyvä luomen puuterointi hoitaa melkeen saman, mutta oon keksinyt tällekin käyttötavan, kuten ylempänä jo lukikin.\nNämäkään ei ihan tarkalleen meikkejä ole, mutta sisältyvät nyt tähän kategoriaan, kun nän läheltä leikkaavat aihetta. 3 käytetyintä sivellintä, joista kaksi on KICKSistä ja yksi ihan perus GinaTricon luomiväri/häivytyssivellin. Kaikki todella laadukkaita ja kestänyt jatkuvaa pesua ja käyttöä. En voisi ylistää näitä liikaa. Hopeiset ovat siis KICKSin siveltimet ja tuo kokomusta Ginasta. En juuri huomaa näiden laadussa eroa ja siksi tuo Ginan sivellin onkin tässä mukana. Halpa ja laadukas sekä juuri sopivan kokonen mun silmille. Usein häivytyssiveltimet on sellasia nyrkin kokosia möllyköitä, joilla saa aikaan lähinnä pandameikin, mutta tämä on palvelleet enemmän kuin hyvin.\nTässä koko kavalkaadi lempparituotteitani. Löytyykö joukosta joitakin omia suosikkeja?\nLähettänyt Mari klo maanantaina, maaliskuuta 09, 2015\nTunnisteet: Gina Tricot, hiukset, hiustuotteet, KICKS, meikit\nMilla // Moon shaped little box 9. maaliskuuta 2015 klo 11.10\nKiva postaus ja mukava oli lukea näistä lemppareistakin! :) Ei kovin paljoa tuttuja tuotteita ollut, mutta jotain sentään, vaikkei itsellä ole käytössä. ^^\nAnonyymi 9. maaliskuuta 2015 klo 11.18\nOis kiva jos laittaisit noista ebayn tuottelsta linkit! Minä myös haluan tommosen paletin :"D\nMari 9. maaliskuuta 2015 klo 11.24\nen ihan samalta myyjältä nyt nopeesti katottuna löytänyt kyseisiä tuotteita, mutta näiden linkkien takaa pitäs tulla useempikin vaihtoehto\nHuggyHare 10. maaliskuuta 2015 klo 11.51\nMiss Manga ripsari on täälläkin käytössä, kyllä sillä paakkuja saa mutta aika vaikeaa se tosiaan on. :D Color Maskit on loistavia, itsellä on punaista ja violettia, molemmat on ajanu hyvin asiansa varsinkin kun antaa ajan kanssa muhia ja nauttii vaikka mukavasta kylvystä sillä aikaa.


Tupakantumppeja puutokseen | Katiska\nKun koira syö kaikkea sellaista, jonka ei sinällään pidetä kuuluvaksi sen luonnolliseen ravintoympyrään, kuten gyprocia, tupakantumppeja, multaa, hevosenlantaa tai heinää, niin selitykset keskittyvät yleensä kahteen. Joko kyseessä on puutostila, jota koira korjaa tietäen mitä tekee. Tai sitä närästää. Useimmiten kyse on kuitenkin kahdesta aivan muusta vaihtoehdosta: koira on utelias tai haju on hyvä.\nGyproc on ehkä se yleisin kotonapurtu, jos ei lasketa mukaan kaukosäätimiä, kännyköitä, korkokenkiä tai sohvia. Gyprocin jyystäminen ei kuitenkaan kerro kalsiumin puutteesta. Koira tietää yhtä vähän saavansa liian vähän kalsiumia ja kehittävänsä osteoporoosia kuin ihminenkään. Jostain syystä kuvitellaan, että vitamiinien ja mineraalien puute toimii samalla tavalla kuin ruuan tai veden puute – tulee nälkä tai jano, joten suojaravintoaineiden puute aiheuttaisi tarpeen syödä jotain, joka etäisesti muistuttaa samaa ainetta.\nTuo ajatus on kopioitu ihmisiltä ja hevosilta, joiden kohdalla on yksi sääntöä vahvistava poikkeus. Elektrolyyteistä eli nestetasapainoa säätelevistä mineraaleista, osa vaikuttaa munuaisten kautta janontunteeseen. Tunnetuin on natrium. Mutta siinä se sitten olikin. Koirilla lisäksi varsinainen kuivuminen on se tekijä, joka käynnistää janontunteen – taas kerran yksi poikkeus: liika suola – eikä natriumin puute saa koiraa varastamaan paketillista pöytäsuolaa.\nGyprocia syödään siksi, että seinä on sopivalla korkeudella, kun ei ole muuta tekemistä tai pentukoiralla kutittaa hampaiden vaihtuessa ikenet. Se on sopivan kovaa, mutta ei liian kovaa. Antakaa jäisiä rustoluita, niin huimaatte kuinka pentu menettää yhtä äkkiä mielenkiintonsa kalsiumin vajeeseensa.\nKaukosäätimet, puhelimet ja korkokengät ovat vielä yksinkertaisempia. Niissä on omistajan haju. Melkoisen useasti koirat tuossa harrastuksessa muuten keskittyvät vain yhden ihmisen tavaroihin. Näissäkään kyse ei ole jostain mystisestä tarpeesta muovin raaka-aineisiin ja ratkaisu on helppo: ei jätetä tavaroita lojumaan.\nOn aina vaarallista selittää koiran käyttäytymistä, ja vielä lähempänä omaan nilkkaan ampumista ollaan, kun selitys tehdään ihmisten kautta. Mutta niin koirat kuin kakaratkin – ja osa aikuisista – tekee asioita vain siksi, että se sattui juolahtamaan mieleen. Palkintoa saadaan, kun lisäksi tapahtuu jotain. Meillä aikoinaan viisivuotias piirsi terävällä työkalulla tv:n ruutuun. Ei siksi, että paperia ja kyniä ei ollut, vaan koska se oli tuntunut hyvältä idealta. Kaipa siinä oli ollut ajatus tehdä omaa tv-kuvitusta. Koirilla ajatus on vielä yksioikoisempaa ja sohvan pilkkominen on ihan pahuksen kivaa, koska siitä lähtee tavaraa irti. Tapahtuu asioita.\nYlipäätään teineillä ja varsinkin petoihin laskettavilla nisäkkäillä on taipumusta opetella asioita ja maailmaa tekemisen kautta.\nKerran kun minulle tarjottiin selitykseksi mystistä “kyllä-koira-tietää” näkemystä, niin päivittelin koirien tarvetta ksylitoliin, jäähdytysnesteeseen, rotanmyrkkyyn ja tupakantumppeihin. Meillä poltetaan eivätkä tupakantumpit läheskään aina päädy tuhkikseen (ei huolta, meiltä ei mikromuovit etene vesistöihin). Pikkupennut niitä sitten maistelevat ja päivittelin niiden nikotiinin tarvetta. Minulle selitettiin kuin pikkulapselle, että pennut tietävät, että niillä on puutetta B-vitamiineista. Minulla kesti hetken ymmärtää mistä on kyse.\nNikotiini on alkaloidi, jota esiintyy muutamassa tupakkakasvissa ja einen koisoissa (peruna, tomaatti jne.). Kasvit käyttävät sitä oletettavasti omana hyönteismyrkkynään.\nNikotiiniamidi tunnetaan paremmin nimillä niasiini tai B3-vitamiini.\nSe, että nimet ovat samankaltaisia, ei tarkoita sitä, että asiat olisivat lähelläkään toisiaan. Meillä(kin) hevoset kerjäävät tupakkaa, mutta ei se niiden puutteista tai vajauksista mitään kerro. Ovat oppineet saamaan makupaloja kädestä, joten ovat vaan uteliaan ahneita, eivätkä suinkaan suhtaudu tupakkaan kasvista tehtynä luonnontuotteena. Kyllä – minulla on vielä vuosienkin jälkeen vaikeuksia päästä yli siitä, että joku täysi-ikäinen suomalaisen peruskoulun lahja maailmalle kuvittelee tupakalle ja B-vitamiineille jonkun yhteyden. Jatko-opiskelut väliin jättänyt elämän kovan koulun lopputodistusta FB-profiilissaan esittelevä saattaakin aidosti pitää olutta B-vitamiinien ja lonkeroa vitamiinien lähteenä, mutta että tupakkaa?\nMulta on mielenkiintoisempi tapaus. Kyllä, siinä on bakteeri- ja muuta pieneliöstötoimintaa todella paljon. Jos ei olisi, niin maapallolta loppuisi elämä nopeammin kuin kanadalaistuneen Hollywoodin maailmanlopun sarjoissa ja elokuvissa. Se, että jokin on maaperälle hyvää, ei tarkoita automaattisesti sitä, että moinen olisi syötynä terveellistä. Tai että sille olisi edes jotain tarvetta. Jos epäilet, niin voit kokeilla kärpässientä, istua muurahaispesään tai yrittää olla saamatta ripulia mutavedestä.\nSe, että koira ei helposti saa jäykkäkouristusta, ei kuitenkaan tarkoita sitä, että multa olisi terveellistä hammaskivestä verta vuotavien ikenin kärsivälle koiralle. Tai että maa olisi toimiva närästyslääke.\nKuten kaikessa muussakin, niin kukaan ei tarkkaan tiedä miksi koira syö multaa. En minä tiedä miksi meidän nuori russelineito ei jätä kuistin istutuksia rauhaan, mutta taatusti se ei johdu bakteeritasapainon ylläpidosta. Ei maaseudulla hevostaloudessa. Russelin suhteen syy on kuitenkin aika ilmeinen: äiskä näprää niitä. Osallistuminen on nastaa.\nOletettavin syy on kuitenkin sama kuin jokakeväisessä koiranpaskakeskustelussa, jossa kaupunkilaiset syyttävät kuolemanhajusta koirien ulosteita. Se, että ihmiset eivät kaupunkioloissa siivoa jälkiään, on törkää. Mutta se haju ei johdu koirista, vaan edellisen syksyn maatuneesta lehdestä, ruohosta ja muusta entisestä vihreästä. Sama haju houkuttelee koiriakin.\nKukkaruukuissa intoa lisää myös lannoitteet, kanankakkaa tai Siilinjärven apatiittituotannosta peräisin.\nPääsääntöisesti koira syö uteliaisuuttaan tai omaksi hyvikseen. Kun löytää syylle jonkun järkiperäisen selityksen, niin saattaa löytää ratkaisunkin. Ainakin joskus. Mutta joka kerta kun selitystä haetaan aivan huuhaasta, kuten bakteeritoiminnasta tai ravitsemuksen vajeista, niin ollaan käännetty henkisesti niin vahvasti selkä koiralle, että ongelma ei parane, ellei koira ihan itsekseen muuta käyttäytymistään – omistajasta huolimatta, ei hänen avullaan.\nJa entä sitten, jos koira syö erilaisia asioita – kunhan tupa ei hajoa, tavarat katoa tai koira saa myrkytystä tukoksesta puhumattakaan. Ei aivan kaikkeen tarvitse aina reagoida.\nJoskus kuitenkin erilaisten asioiden syöminen kertoo ongelmista. Silloin ollaan yleensä vatsa- ja suolisto-oireiden parissa, jossa koira yrittää helpottaa oloaan – käytös on siis ensiapua akuuttiin ongelmaan, ei korjausliike johonkin outoon puutteeseen.\nOngelman tunnistaa kahdesta asiasta:\nsyöminen on pakonomaista, lähes hysteeristä\nsyöminen on täysin säännöllistä, kuten heti ruuan jälkeen\nSilloin on tunnistettava ja korjattava syy, ei esim. mullan syönti, joka on seuraus. Jos itse tunnet olevasi umpikujassa, niin älä jää yksi pohtimaan. Anna ammattilaisten auttaa!\nSuoliston mikrobit, se elimistön normaalifloora, osallistuvat huomattavan moneen asiaan: pilkkoo, valmistaa vitamiineja ja lyhytketjuisia rasvahappoja sekä osallistuu immuniteettiin. Liuta tutkijoita… →


Kirjoitukset tagilla: valkee\nValoa Lucian päivän iltaan\nToivottaa Bob & Valkee.\tLue koko juttu\nKun pieni yritys kohtasi suuren mission\nMeitä suomalaisia pidetään innovatiivisina yksilöinä. Koulutus on kunnossa ja tukirahaa saa projektiin kuin projektiin. Born global lukee äidinmaitokorvikkeen takaetiketissä. Meillä on älyä ja osaamista vaikka mihin, mutta silti vain yhdessä asiassa olemme aidosti maailman eliittiä: omien...\tLue koko juttu\n1 kommentti Jaa\tJani Turku Tue 14. December 2010\nUpea mainos, Star Wars on vaan aikas kinkkinen mainostettava, koska vaativat lisensioinnin. Olkaa varovaisia, seuraukset eivät ole ihan pienet!\ttöitä tommil Tue 30. November 2010\nValkee kirkasvalokuulokkeet – asiaa vai puutaheinää?\nTekemämme ihmiskokeen tulos on omistettu kaikille epäilijöille, naureskelijoille tai muuten vain skeptisille.\n50 vuorokauden kokeen jälkeen 60 koehenkilön mielipiteistä lähes 70 % on ollut positiivisviritteistä. Tämä tarkoittaa, että kirkasvalokuulokkeet tosiaan lievittävät kaamosmasenn...\tLue koko juttu\n1 kommentti Jaa\tHenna Raudaskoski Fri 15. April 2011\nMitenkäs tutkimuksen tieteellisyys, kai on olemassa myös verrokkiryhmä jonka kuulokkeista ei tule valoa tai valo on jotenkin erilaista? :P\tblog Päivi Häikiö Thu 7. October 2010\nIhanaa!!! Nyt lisää sitä valoa!\ttöitä Jussi Pekkala Thu 16. September 2010\nValkee vs. pimeys\nTänään aurinko nousee Oulussa 06:42 ja laskee 19:42. Se tarkoittaa tasan 13 tunnin päivänvaloa.\nHuomenna auringonvalosta nautitaan 12 tuntia 54 minuuttia. Eli 6 minuuttia vähemmän. Ei hätää, vielä näkee fillaroida töihin ja takaisin.\nViikon päästä päivän pituus on 12 tuntia...\tLue koko juttu


Uusia Android-vaaroja: Haittaohjelma h�vitt�� puhelimestasi kaiken\nAndroid-haittaohjelma h�vitt�� puhelimesta kaikki tiedot / Tietoturva / Digitoday\n15.2.2016 19:49 Android-k�ytt�jien pit�� varoa taas uusia haittaohjelmia, jotka pahimmillaan h�vitt�v�t puhelimesta kaikki tiedot.\nAndroid-käyttöjärjestelmässä toimiva Mazar BOT saapuu tekstiviestinä, jota on lähetetty satunnaisiin matkapuhelinnumeroihin eri puolilla maailmaa. Haittaohjelmasta kirjoittaa The Hacker News ja ohjelman löytänyt Heimdal Security.\nVirallinen kauppa ei aina ole vaihtoehto Android-käyttäjiä uhkaa myös toinen haittaohjelma, joka hamuaa pääkäyttäjän oikeuksia puhelimesta. Trend Micron mukaan haittaohjelma leviää kolmansien osapuolten sovelluskaupoista, joissa se teeskentelee olevansa jokin suosittu sovellus.\nWindows-ohjelmia on ladattu "ep�virallisista" l�hteist� vuosikymmeni�. T�m� on mahdollista vain sen vuoksi, ett� k�yt�ss� on virustorjuntaohjelma, joita kaivataan my�s puhelimien k�ytt�j�rjestelmiin. On todella outoa, ettei t�ss� asiassa ole viel� her�tty, vaikka puhelimissa on paljon enemm�n arkaluonteist� tietoa kuin tietokoneissa.\nTarkoitat kai, ett� Windowssissa on ollut haittaohjelmia jo vuosikymmeni�, eik� se ole en�� mik��n uutinen. Virustoruntaohjelmat takaavat jopa v�hemm�n turvaa kuin Apple/Play Store. Ainoastaan se mik� nyt on muuttunut on se, ett� ihmiset lataavat enemm�n ohjelmia. Ennen ladattiin vain silloin t�ll�in ohjelma netist�, nyt on pieni� appseja ja pelej� joita teinit lataavat joka p�iv� huoletta.\n15.2.2016 20:54\tAnonyymi\nHienoja rimpuloita n�m� Androidit, reiki� t�ynn� ja paikkausta ei tule koskaan kaikkiin luureihin. Todella turvallisia ja luotettavia.\nOn todella outoa, ettei t�ss� asiassa ole viel� her�tty, vaikka puhelimissa on paljon enemm�n arkaluonteist� tietoa kuin tietokoneissa.T�sm�lleen, ainoastaan haittaohjelmien tekij�t ovat hereill� ja siirtym�ss� Windowsista Androidiin. Ehk� tarvitaan massivinen murto verkkopankkeihin tai luottokorttitileille, ennen kuin k�nnyk�nk�ytt�j�t her��v�t.\n15.2.2016 21:03\tAnonyymi\nMiksi k�ytt�� androidia? Windows Phone on turvallinen, nopeampi ja helppok�ytt�isempi. Ilmaiset maankohtaiset kartat ja offline-navigointi halvimmissakin malleissa. Ominaisuuksia, joista kalleimmissakin android-puhelimissa voi vain unelmoida.\nP��pieru on Google, enk� ymm�rr� miksi kenek�n pit�isi sille ilmaiseksi antaa koko puhelimensa dataa? Taidat v�h�n liiotella :D\nSaatko itse jotain korvausta siit�, ett� oma datasi valuu mikkisoftalle :D\n15.2.2016 21:53\tAnonyymi\nbuahahahah, windowsin "aukot" on kuin pisdara valtameress� kun vertaa android-skeidaan. Vain urpot k�ytt�� androidia.\n15.2.2016 22:32\tAnonyymi\nTarkoitat kai, ett� Windowssissa on ollut haittaohjelmia jo vuosikymmeni�, eik� se ole en�� mik��n uutinen.\nTottakai Windossissa on ollut haittaohjelmia kautta aikain eik� asia ole mik��n uutinen. T�ss� uutinen on se, ett� Linux-kernelin sis�lt�v�ss� j�rjestelm�ss� voi olla niinik��n haittaohjelmia, siit� huolimatta ett� joidenkin foliopipojen mielest� se on l�hestulkoon Jumalan luomus.\nRealisti tiet�� ett� haittaohjelmia tehd��n eniten j�rjestelmiin joita k�ytet��n eniten.\n15.2.2016 23:47\tAnonyymi\nT�m�h�n ei ole taas kuin FUDin levitt�mist�.\nLinuxilla ei ole mit��n tekemist� Androidin aukkojen kanssa.\nSit� paitsi suurin osa Linux-k�ytt�jist� ymm�rt��, ettei mik��n voi olla t�ysin turvallinen.\nTosin Linux on huomattavasti l�hemp�n� sit� kuin Windows, eik� sill� ole mit��n tekemist� yleisyyden vaan ett� se on "safe by design".\nLinux on aina ollut verkkok�ytt�j�rjestelm�. Silloinkin kun Windowsia ei Microsoftin kannan mukaan saanut kytke� internetiin, koska se on vihamielinen ymp�rist� :D\n16.2.2016 0:01\tAnonyymi\n"Siksi niit�, jotka turvautuvat ep�virallisiin kauppoihin, ei voi suoralta k�delt� syytt�� huolimattomiksi tai valistumattomiksi." - Virallinen totuus ja totuus ... Well, aika hitaasti se n�ytt�� menev�n jakeluun ettei viralliseen totuuteen ole luottamista; vihollisten kanssa aina p�rj��, mutta ns. yst�v�t ovat yleens� se isompi ongelma ...\n16.2.2016 0:03\tAnonyymi\nbuahahahah, windowsin "aukot" on kuin pisdara valtameress� kun vertaa android-skeidaan. Vain urpot k�ytt�� androidia. Anonyymi: GoogleSucksNSA\nNaura vaan itsellesi, Windows nimenomaan on NSA:n rei'itt�m� ja MS on NSA:n ykk�spartneri.\n16.2.2016 0:05\tSivut:


KUNTO KORTILLA: Mielenkiintoinen ilmiö\n"Mielestäni kukaan ei voi enää sanoa, että kyllä pelkkä jääkiekko riittää. Vaikka jääkiekon takia hallille raahaudutaankin, sinne tullaan myös viihtymään ja pitämään hauskaa."\nKyllä. Mutta eikö hauskanpitämisen kuuluisi lähteä katsojista? Miksi hauskaan vaaditaan 11 000 ihmistä, ja ääni- ja videotaulumiehet?\nOllaanko me nykyihmiset niin saamattomia, että meille pitää sanoa, koska alkaa hauskanpito? Se alkaa siis silloin, kun valotaululla tai kuulutuksessa kerrotaan niin.\nMiksei hauskaa voi olla matsissa marraskuisena tiistai-iltanakin, kun paikalla on 4000 katsojaa?\nIlmeisesti ainoastaan keväällä naapuri tai naamatuttu ei paheksu, jos matsissa kannustaa ja pitää hauskaa. Muina aikoina kuuluu istua hiljaa, sillä joku tuttu voi vaikka nähdä. Miksi itsensä likoon laittaminen on suomalaisille ja etenkin turkulaisille niin hemmetin vaikeaa?\nKultaisina vuosina 90-luvun alussa oli Hunajata-tiimi johtamassa kannustusta ja koko ottelutapahtumaa. Mihin se perinne oikein hukattiin? Onko kukaan viimeisen vajaan 20 vuoden aikana esim. Lehtisen Ramilta kysynyt neuvoa, miten halliin voitaisiin saada taas tunnelmaa? Miksi vasta nyt tehtiin jotain?\nPaljon kysymyksiä. Toivon mukaan, joku osaa vastatakin.\n19. maaliskuuta 2009 klo 13.09\nPitäisikö hauskanpito lähteä katsojista? Ei kai? Eikö sen kuitenkin pitäisi lähteä järjestävästä tahosta.\nJos mikä tahansa ihmisryhmä laitetaan samaan tilaan, hauskaa ei synny itsestään, vaan siihen tarvitaan virike. Monelle riittää, ikävä kyllä, alkoholi ja vielä useammalle se on, ikävä kyllä, ainoa mahdollinen virike.\nTalkshow-yleisökin lämmitellään erikseen. Miksi siis jääkiekkoyleisön pitäisi osata pitää hauskaa itsekseen ja itsestään? Onko tuo olettamus syy yleiseen katsojakatoon? Syy siihen, että hallille ei kannata mennä, varsinkin jos peli tulee töllöttimestä?\nHauska alkaa nimen omaan siitä, kun se ämyreistä kerrotaan tai taululla näytetään. Niistä vastuussa olevat miehet ovat siellä hauskuuden takia. He valisevat musiikin kuuloaisteille ja kuvat näköaisteille, joskus yhtä aikaa molemmille. He luovat tunnelman, josta yleisö joko ottaa kiinni tai ei ota. Hyvänä päivänä ottaa.\nMiksi vaaditaan 11.000 ihmistä? Ei vaadita. Tuhatkin riittää, jos sillä määrällä tila on täytetty. Turkuhallissa tarvitaan yli 8.000 pelkästään tilan suuruuden vuoksi.\nMe tarvitsemme herättäjiä juuri sen vuoksi, kun ajattelemme, mitä tuo vieressä oleva kaveri ajattelee, jos nyt erehdyn kannustamaan.\nJoku humalainen urpo tuli ilkkumaan minulle lauantain hallilla. "Vanha äijä on täällä Nurmisen paita päällä. Ööö, buu ja keskaria." Ei ollut Jyväskylästä.\nJäin oikein ihmettelemään, että miksi ihmeessä tätä hessua häiritsi minun pelipaitani? Miksi se häiritsi niin paljon, että siitä piti erikseen tulla ilkkumaan? Mikä ongelma sillä urpolla oikein oli?\nEn tiedä, enkä välitä, vaan puen tänäänkin sen saman paidan päälle.\n19. maaliskuuta 2009 klo 13.59\nMinua olisi tuossa tilanteessa eniten häirinnyt se, että joku olisi nimitellyt minua vanhaksi äijäksi...\nNo joo, asiaan. Onko Turussa siis viimeiset 15 vuotta odotettu sitä, että joku kehoittaa nousemaan seisomaan hallissa ja taputtamaan?\nOlisiko sen voinut tehdä ihan itsekin jo aiemmin? Ai ei ole ollut paljon aihetta standing ovationiin viime vuosina? Menestyksen takiako siellä sittenkin taas ollaan...\n19. maaliskuuta 2009 klo 14.46\nMenestyksen puute on hyvä selitys sille, että myynti ei vedä ja hallissa on kuollutta.\nMutta kun se vain on selitys.\nYlösnousemus ja taputtaminen on yksi osa tapahtumaa. Miksi yleisön pitäisi oivaltaa se itsestään, jos tapahtuman järjestäjäkään ei ole sitä 15 vuoteen oivaltanut?\nMiksi se(kin) pitää kaataa yleisön niskaan?\nMitä menestystä nyt on saavutettu? Muuta kuin niukin naukin sääläreihin ja sieltä jatkoon? Tämä sama "menestys" on ollut ovella joka kevät, sen 15 vuoden ajan...\nJonkun mielestä olen vanha äijä. Ei se minua häiritse. Minäkin pidin lähes nelikymppisiä joskus vanhoina äijinä. Valtaosa ikätovereista ovat jo kuin vanhat äijät.\nOn muuten aivan sama, kannustammeko avustettuna ja ohjatusti vai spontaanisti. Ihan tolkuttoman hienoa se joka tapauksessa on...\n1990-luvulla jääkiekkoseura TPS menestyi käsittämättömän hyvin. Pelaajisto koostui sekä muualta värvätyistä että omista kasvateista. Lähes jokaisesta tuli tähtipelaaja. Menestyskauden alkuhetkillä tuli myös uusi hieno Typhoon. 11 820 katsojaa mahtui kannustamaan omia suosikkejaan. Hallissa oli lapsellisella tavalla hyvä tunnelma, liigan kiltein faniryhmä, 5000 jättilippua, perheitä ja sikariporrasta. Tunnelmaa oli ajoittain, mutta hornankattilasta ei voitu loppuhuipennuksia lukuunottamatta puhua. Voitettiin runkosarjoja, playoffs-sarjoja ja finaalejakin. Euroopan Mestaruuskin tuli Sami Mettovaaran komennolla.\nMenestykseen totuttiin ja tuudittauduttiin. Siitä syntyi jopa hieman haitallisiakin tauteja, kuten yleisökato runkosarjaotteluissa useita joukkueita vastaan. Niiden otteluiden yleisömäärät olivat muuten kuitenkin isompia kuin tämän ja viime kauden runkosarjaotteluissa, lähes poikkeuksetta. 6 000 tuolloin oli huono lukema. Keskiarvo pyöri siellä 8 000 hujappeilla monen kauden ajan. Hieno lukema. Kyllä kelpasi vuokrasopimustakin uusia, win-win kun myötätuulessa mentiin. Playoffeissa puolivälieräottelut eivät vielä houkutelleet väkeä paikalle, kun tiedossa oli varma jatkoonpääsy ja vastassa joku sittisontiainen Jyp/K-Espoo(voi kamala!)/Saipa/Ässät ja mitä niitä nyt olikaan. Alku vielä pahin mahdollinen, joku tiistai, niin kiviäkin kiinnostaa. Välieristä alkaen kansa sitten otti hallin haltuun viimeistä paikkaa myöten, melkein.\nMenestys ja joukkueen suosio omien keskuudessa oli tuolloin täysin toisenlaista kuin se on tänään. Siihen menestykseen reagoiminen Turun ulkopuolellakin oli toisenlaista kuin se on tänään. Tepsiä vihattiin, tosin Jokereita ja North-Hjallista vielä enemmän. Tepsi oli ylimielinen kansitakit auki viilettävä, pikkuseurat lupauksistaan kuppaava Kroisos Pennonen. Ei sympatiaa, tosin Jokerit oli jokaisella vihamittarilla aina vähän pahempi.\nTPS tänään. Persaukinen ex-hallitsija samassa palatsissaan. Pelaajistossa ei pistepörssivoittajia, ei maajoukkueiden runkopelaajia. Ei sex appealia normimittareilla.\nMUTTA! Tämä kausi. Paatti meinasi upota täysin, lappua soviteltiin luukulle, yt-neuvotteluja käytiin ja muuta sontaa. Samalla joukkue pelasi huonosti, ongelmat alkoivat kulminoitua valmentajiin ja tarkkaavaisimmat fanit huomasivat muitakin puutteita, mm. palatsin lipunmyynnissä ja kansan virvokepalveluissa. Ei hyvä. Kuka tuollaista tulee katsomaan. Vierailusta etäällä sijaitsevaan palatsiin (1990-luvulla sijainti ei haitannut) sai sellaisen vaikutelman, että miksi tulin tänne. Lipunmyynti takkuili, palvelut ovat kiinni, kaikki muutkin ovat hiirenhiljaa ja siksi pelaajien hammassuojien lutkutusäänet olivat ehkä kovaäänisintä tuotosta koko hallissa. Voi voi. Ei ole helppoa saada väkeä paikalle, kun joukkue on liigan huonoin ja palvelua ei ole nimeksikään. Samalla muutama printtimedia johti seuran tallaamista syvemmälle. Ei saatu sympatiaa.\nUUSI AIKA. Valmentaja vaihtuu, voittamisen halu syntyy, rimpuillaan, harhasyötellään ja mennään hyvällä tuurillakin lopulta 10.paikalle. MM-kulta. Viime viikkojen tapahtumien valossa Playoutteihin, as they turned out, joutuminen olisi ollut megaluokan fiasko. Valot pois. Päävirtakytkin alas. Onnen tunne oli siis rajaton, kun vältimme sen. Siitä syystä Suikkanen oli niin onnellinen Helsingissä. Vain ja ainoastaan. Hänkään ei olisi playoutteja jaksanut. Eikä joukkue.\nVaan nyt jaksetaan. Puolivälieräottelut kiinnostavat Turussa! Muu Suomi komppaa ihan hienosti. Inhimillisetä, sisukkaasta altavastaajasta pidetään, paidan logosta riippumatta. Halli loppuunmyyty kahdesti! Kolmas varmistui eilen! Ennennäkemätöntä! Kaikki haluavat halliin! Vastassa on joku Jyp! Huh huh. Eikä peli ole kaksista. Se on playoffkiekkoa noilla käsillä. Joukkueissa on todellisia tähtipelaajia yhteensä 2-3. Loput ovat uuden ajan kavereita ja muutama jo reserviin siirtymistä odottelevia. Maaleja ei tule montaa per peli, mutta taistelua riittää niidenkin edestä. Kyllä tuohon spektaakkeliin osallistuminen on jotain aivan muuta kuin normaalia bandwagon-käyttäytymistä. Ei tässä vesi kielellä kultaa olla menossa huuhtomaan. Nyt halutaan osaksi tuota joukkuetta, yhteisöllisyyttä ja tullaan sen huiman tunteen taakse. Lisäksi jokainen varmasti tietää otteluiden taloudellisen merkityksen seuralle. Iso kiitos kaikille!\nSitten siihen suomalaiseen urheilutapahtumakäyttäytymiseen. Yksin ei tehdä mitään. Yksin pikkujurrissa voidaan saada aikaiseksi a) paheksuvia katseita muilta b) oman seurueen rauhoittelevia olasta alas penkkiin-vetoja c) kohtia a& b seuraava oma häpeäntunne. Kahdestaan ja isommalla porukalla selvinpäin ei tehdä juuri mitään. Turussakin katsomossa on kaikenlaista väkeä, mutta hiljaa ollaan enimmäkseen. Jotkut osaavat seurata peliä tarkastikin, mutta eivät pidä siitä meteliä. Jotkut pitävät meteliä, mutta eivät tiedä pelin saloista mitään. Maaleille taputetaan, jokunen nuija ja seulakommentti saattaa tulla. YV-pelissä ollaan taputuksin mukana, jos vieressä olevatkin lähtevät siihen. Hiljaista on. Kokemusta on.\nSuomessa koko kansan hurmokseen vaaditaan vähän jotain erikoista. TPS:n joukkue ja valmentaja ovat sitä. Lisäksi joukkueen lähtökohdat playoffeihin ovat sitä. Tyhmäähän se olisi, jos kansaa ei hieman ohjattaisi tuomaan se sisällä kupliva kiima ulos. Valotaulu- ja ääniohjauksin sen tekeminen on hieman kaksipuolinen juttu. Tiettävästi ottelutapahtuman kuuluttaja ei saa olla millään muotoa puolueellinen. Tästä ei ole tässä yhteydessä puhuttu, mutta Typhoonin toiminta viittaisi puolueellisuuteen. Itse en juuri tästä seikasta valita, mutta ymmärrän sen pointin. Toiseksi, kansa kyllä lähtisi mukaan ilman yleiskehoitusta jos hallissa olisi auktoriteetin omaava huutosakki sen itse omin äänivaroin antamassa. Hieman hölmöksi se kieltämättä menee, jos joka kerta ja varsinkin ottelumäärien kasvaessa Finnkaraoke-tyylin on oltava apuna.\nJoka tapauksessa, tunnelma mikä hallissa on silkkaa parhautta. Ja sehän tässä on tärkeintä. Katsomokulttuuri ja yhteinen hauskanpito urheilutapahtumissa on suomalaisten keskuudessa vielä vaan niin vähäistä. MM-kisaörvellykset ovat tietysti asia erikseen, kun ollaan poissa kotoa niin kaikki on mahdollista ja yhtäkkiä tekeekin mieli pyytää vaimolta lisää rahaa kirjoittamalla tuo vieno pyyntö pahviläpyskään ja heiluttamalla sitä kameroille jossain Salzburgissa. Ei haittaa, vaikka päällä ei ole kuin serkkupojan bermudashortsit ja följyn yhteiset vaatekappaleetkin ovat yhden käden sormin laskettavissa.\nKotipuolessa homma ei voi näin toimia. Ja siksi patistelua tarvitaan ja nyt sitä todellakin kannattaa tehdä! Vaikutus on nähty ja kaljanmyynti kuntoon! Kyllä pikkunousu aina kruunaa tunnelman kuin tunnelman.\nHola, mielenkiintoinen ilmiö on se että tuli voitto :) aika tiukkaa tais olla taas...voin kuvitella mikä liehunta siellä alko voittomaalin jälkeen (tätä varmaan taas tunnelmoidaan seuraavalla spinning tunnilla ;)\n20. maaliskuuta 2009 klo 16.50


Vieraskielistä tutkintotarjontaa vain kymmenessä ammatillisessa perustutkinnossa - Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry\nVieraskielistä tutkintotarjontaa vain kymmenessä ammatillisessa perustutkinnossa\nUudet ammatillisten tutkintojen ja koulutuksen järjestämisluvat tulivat voimaan 1.1.2018. Opetus- ja kulttuuriministeriö on myöntänyt 14 ammatillisen koulutuksen järjestäjälle luvan englanninkieliseen tutkintokoulutukseen ja yhdelle koulutuksen järjestäjälle venäjänkieliseen tutkintokoulutukseen.\n- Monet koulutuksen järjestäjät hakivat järjestämislupaansa mahdollisuutta vieraskielisiin tutkintototeutuksiin, mutta lupia myönnettiin niukasti, kertoo asiantuntija Satu Ågren Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKEsta.\nEnglanninkielistä tutkintotarjontaa on yhdeksässä, venäjänkielistä yhdessä ammatillisessa perustutkinnossa. Eniten lupia myönnettiin englanninkielisen liiketalouden perustutkinnon järjestämiseen, kaikkiaan kuudelle koulutuksen järjestäjälle. Englanninkielisen sosiaali- ja terveysalan perustutkinnon järjestämiseen luvan sai viisi koulutuksen järjestäjää.\nVähiten lupia - eli yksi tutkintoa kohden - myönnettiin tieto- ja viestintätekniikan, taideteollisuusalan, sähkö- ja automaatiotekniikan sekä kone- ja tuotantotekniikan ammatillisten perustutkintojen järjestämiseen. Niin ikään yksi koulutuksen järjestäjä sai luvan venäjänkielisen lentokoneasennuksen perustutkinnon järjestämiseen. Koulutusta ei ole tarjolla tasavertaisesti eri puolilla Suomea. Yli 40 prosenttia englanninkielisen koulutuksen luvista sijoittuu Uudenmaan alueelle.\nEnglanninkielisen ammatillisen koulutuksen kysyntä on voimakkaassa kasvussa. Ågrenin mukaan ministeriön tulisi arvioida koulutuksen järjestäjien hakemukset tutkintokielten osalta uudestaan.\n- Työelämä tarvitsee osaajia, joilla on vahva kielitaito ja valmiudet työskennellä kansainvälisessä työympäristössä, sanoo Ågren.\nTutkintokielellä tarkoitetaan kieltä, jolla opiskelija osoittaa tutkinnon edellyttämän ammattitaidon ja osaamisen tai valmentavan koulutuksen edellyttämän osaamisen. Tutkintotodistus annetaan tutkintokielellä.\nLue myös blogi: Englanninkieliselle ammatilliselle koulutukselle huutava tarve – vain luvat puuttuvat


Krista Kiurua vainottiin vuosia: ”Pelkään vieläkin henkeni puolesta”\n09.03.2016 klo 8:54\nPorilaismies vainosi entistä viestintä- ja opetusministeriä, nykyistä kansanedustaja Krista Kiurua (sd) kaksi vuotta.\nPiina loppui vasta tammikuussa, jolloin Satakunnan käräjäoikeus vangitsi miehen. Maanantaina käräjäoikeus tuomitsi miehen vainoamisesta, kunnianloukkauksesta ja laittomasta uhkauksesta neljän kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.\nKiurua uhattiin väkivallalla puhelimitse ja tekstiviesteillä. Käräjäoikeus totesi uhkausten olleen omiaan aiheuttamaan Kiurulle pelkoa ja ahdistusta. Esimerkiksi yhdessä uhkausviestissään mies mainitsi M16-rynnäkkökiväärin ja kirjoitti: ”Sitten tulee hiljaista”. Yli kuukauden tutkintavankeuden jälkeen mies päästettiin vapaalle jalalle, mutta hänet määrättiin laajennettuun lähestymiskieltoon.\nAhdistelija tunnusti esitutkinnassa ottaneensa Kiuruun yhteyttä välillä satoja kertoja parin kuukauden aikana. Enimmillään mies tunnusti ottaneensa Kiuruun yhteyttä jopa 19 kertaa yhden vuorokauden aikana.\n– Pahimmillaan se (yhteydenotto) oli jatkuvasti päivittäistä hyvin lyhyitä taukoja lukuun ottamatta. Vainoaminen oli koko ajan mielessä, Kiuru kuvailee Iltalehdelle.\nKiurua vainottiin vuosina 2014–2016, ja hänen mukaansa uhkaukset pahentuivat vuosien varrella.\n– Minulle kerrottiin eduskunnan ja valtioneuvoston turvataholta, että vainoaminen usein pahentuu vuosien kuluessa. Ja sitten jossakin vaiheessa se saattaa ylittää pisteen, jossa uhkaileminen muuttuu todeksi. Ajatus hirvitti. Pelkäsin ja pelkään vieläkin henkeni puolesta.\nHän säpsähtää yhä, kun puhelin soi.\nPelko siitä, että vainoaja toteuttaa uhkauksensa, varjosti Kiurun arkea. Entinen ministeri joutui suunnittelemaan eri tavalla menojaan ja julkisia esiintymisiään vainoajan vuoksi.\n– Laiton uhkailu on ollut siltä osin monesti mielessä, kun olen osallistunut erilaisiin julkisiin tapahtumiin, että odotetaanko minua siellä ja toteutuvatko nämä laittomat uhkaukset, Kiuru kuvaa.\nVain Kiurun lähipiiri ja lähimmät kollegat tiesivät vainoajasta.\n– Esimerkiksi kokouksissa ja monenlaisissa yhteisissä tilaisuuksissa ei voinut käyttää oikeastaan ollenkaan puhelinta pöydällä, koska ihmiset olisivat ihmetelleet yhteydenottojen runsasta määrää.\nKansanedustaja Krista Kiuru ei ole uskaltanut ottaa uhkailua aikaisemmin julkisesti esille. JOEL MAISALMI / AL\nJulkisuudessa Kiuru ei ole aiemmin halunnut asiasta puhua.\n– Olen ollut vuosien varrella hyvin arka ottamaan tätä asiaa esille. Tämä on sellainen haavoittuva kylki, josta on vaikea puhua.\nMyös kynnys viedä asia oikeuteen oli Kiurulle suuri.\n– Tässä yritettiin kaikkia muita keinoja, joita yhteiskunnassa on vainoamisen varalle käytössä, mutta valitettavasti sitten lopulta ei ollut mitään muuta mahdollisuutta kuin lähteä siihen, että haetaan oikeusjärjestelmältä apua.\nKiuru pitää tärkeänä, että nyt laissa on mahdollisuus puuttua vainoamiseen. Vainoaminen tuli rikoslakiin vuonna 2014. Sekä vuonna 2014 että vuonna 2015 poliisille kirjattiin yli 600 rikosilmoitusta vainoamisesta.\n– Vainoaminen tuntuu olevan yleisempää kuin aiemmin on ajateltu. Yhteiskunnan pitäisi suhtautua paljon vakavammin vainoamiseen. Hiljainen hyväksyntä tai puuttumattomuus ei ole ratkaisu näihin asioihin, Kiuru huomauttaa.\nKiurun vainoamisesta uutisoi ensimmäisenä Satakunnan Kansa maanantaina. Tämän jälkeen Kiurulle on tulvinut yhteydenottoja vainoamisen uhreiksi joutuneilta kansalaisilta tai henkilöiltä, joiden lähipiirissä joku on joutunut vainotuksi.\n– Tämä oli erittäin ahdistava ja raskas prosessi. Toivon, että muillekin tulisi voimia hakea apua oikeusjärjestelmän kautta, jos mikään muu ei auta, Kiuru sanoo.\nKiurun vainoaja on laajennetussa lähestymiskiellossa 7.3.2016–6.3.2017. Porilaismies ei saa yrittää ottaa Kiuruun yhteyttä, seurata tai tarkkailla häntä eikä oleskella Kiurun kodin lähellä.\nUskotteko, että lähestymiskielto rauhoittaa tilanteen?\n– Toivon tietysti, että kun meillä on mahdollisuus lähestymiskieltoon, se toimisi oikeuden määräämänä merkkinä siitä, että tällainen toiminta on yhteiskunnan puolelta katsottu sopimattomaksi. Toivon, että tähän tilanteeseen tulisi nyt jonkinlainen ratkaisu, Kiuru toteaa.\nViime vuonna Suomessa määrättiin 1 758 lähestymiskieltoa. Poliisille ilmoitettiin 974 tapauksesta, jossa lähestymiskieltoa olisi rikottu.\nEi salaa numeroa\nKansanedustaja ei halua laittaa numeroaan salaiseksi, vaikka se olisi helppoa.\n– En voi missään tapauksessa ajatella niin, että kaikki satakuntalaiset jäisivät tilanteeseen, jossa en pystyisikään olemaan luonnollisella tavalla yhteydessä ihmisiin ja vastaamaan puhelimeen sen takia, että yhdellä ihmisellä on suurempi oikeus kuin muilla ottaa kansanedustajaan yhteyttä.\nVainoaja on muuttanut Kiurun käsitystä turvallisuudesta.\n– Harmi on ollut, että se (vainoaminen) on tapahtunut kotikaupungissani. Siltä osin se on ollut vieläkin pelottavampaa. Kyllähän oma kotiseutu mielletään turvalliseksi ja että siellä on aina helppo ja hyvä liikkua, eikä siellä ole minkäänlaisia turvallisuusongelmia. Siltä osin tämä on ollut iso juttu. Turvallisuuskäsitykseni on vaihtunut.\n– Me suomalaiset ollemme vielä kaikki aika sinisilmäisiä turvallisuuteen liittyviin asioihin, mikä on toki hienoa. Se kertoo siitä, että vielä yhteiskunnalla on monenlaista toivoa jäljellä.\nKiurun vainoaja voi valittaa tuomiostaan ensi maanantaihin asti.


E 86/2010 vp\nPERUSTUSLAKIVALIOKUNNAN LAUSUNTO 49/2010 vp\nPeVL 49/2010 vp - U 34/2010 vp E 86/2010 vp\nValtioneuvoston selvitys talouspolitiikan koordinaation tehostamisen mahdollisesti edellyttämistä perussopimusmuutoksista\nEduskunnan puhemies on 7 päivänä lokakuuta 2010 lähettänyt valtioneuvoston kirjelmän Euroopan komission lainsäädäntöehdotuksista Euroopan unionin ja euroalueen talouspolitiikan koordinaation tehostamiseksi (U 34/2010 vp) käsiteltäväksi suureen valiokuntaan ja samalla määrännyt, että perustuslakivaliokunnan on annettava asiasta lausuntonsa suurelle valiokunnalle. Suuri valiokunta on samassa asiassa lähettänyt perustuslakivaliokunnalle 12 päivänä marraskuuta 2010 jatkokirjelmän 1. VM 12.11.2010 mahdollisia toimenpiteitä varten.\nSuuri valiokunta on 22 päivänä lokakuuta 2010 lähettänyt valtioneuvoston selvityksen talouspolitiikan koordinaation tehostamisen mahdollisesti edellyttämistä perussopimusmuutoksista (E 86/2010 vp) perustuslakivaliokunnalle mahdollisia toimenpiteitä varten. Suuri valiokunta on samassa asiassa lähettänyt perustuslakivaliokunnalle 19 päivänä marraskuuta 2010 jatkokirjelmän 1. VNK 17.11.2010 ja 3 päivänä joulukuuta 2010 jatkokirjelmän 2. VNK 3.12.2010 mahdollisia toimenpiteitä varten.\nPerustuslakivaliokunta päätti 23 päivänä marraskuuta 2010 pitämässään kokouksessa yhdistää edellä mainittujen asioiden käsittelyn.\nfinanssineuvos Marketta Henriksson ja finanssineuvos Ilkka Kajaste, valtiovarainministeriö\nEuroopan komissio antoi 29 päivänä syyskuuta 2010 ehdotuksen talouspolitiikan koordinaation tehostamisesta Euroopan unionissa ja euroalueella. Ehdotettu säädöspaketti muodostaa kokonaisuuden, joka koostuu yhdestä direktiivistä ja viidestä asetuksesta.\nMaailmanlaajuinen talous- ja finanssikriisi on komission mukaan tuonut korostetusti esiin tarpeen lisätä talouspolitiikan koordinointia ja valvontaa talous- ja rahaliitossa. Äskettäiset kokemukset ovat myös osoittaneet, millaisia aukkoja ja heikkouksia nykyisessä koordinointijärjestelmässä ja voimassa olevissa valvontamenettelyissä yhä on. Ehdotusten tarkoituksena on vahvistaa olemassa olevia välineitä siten, että niiden avulla voidaan tehokkaammin koordinoida talouspolitiikkaa EU:n alueella.\nEhdotettu direktiivi jäsenvaltioiden finanssipolitiikan kehyksiä koskevista vaatimuksista (KOM 2010/523) asettaa vaatimuksia jäsenvaltioiden tilinpitojärjestelmille, tilastotoimelle, ennusteille, numeerisille budjettisäännöille ja keskipitkän aikavälin budjettikehikoille sekä edellyttää näiden vaatimusten ulottamista julkishallinnon kaikille tasoille. Direktiiviehdotuksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa sääntöjä ja menettelyjä, jotka muodostavat julkisen talouden kehykset jäsenvaltioissa.\nAsetusehdotuksista kaksi (KOM 2010/522 ja KOM 2010/526) liittyy olemassa olevaan vakaus- ja kasvusopimusta koskevaan lainsäädäntöön. Niiden tarkoituksena on sopimuksen ennalta ehkäisevän osan vahvistaminen ja sen korjaavan osan täsmentäminen erityisesti velkakriteerin operationalisoinnin osalta. Sisältönsä puolesta asetuksissa on pitkälti kyse SEUT 126 artiklassa (julkistalouden alijäämät) ja 121 artiklassa (talouspolitiikan laajat suuntaviivat) säädeltyjen menettelyjen nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä.\nKokonaan uusista asetusehdotuksista yksi koskee kokonaistaloudellisten tasapainottomuuksien ehkäisyä ja korjaamista (KOM 2010/527). Siinä säädetään makrotalouden epätasapainon havaitsemisessa tarpeellisista keinoista, kuten tulostaulusta ja varoitusmekanismista.\nKaksi uusista asetusehdotuksista liittyy lainsäädännön täytäntöönpanon tehostamiseen euroalueella. Ehdotuksessa asetukseksi täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella (KOM 2010/525) määritetään yksityiskohtaisella tasolla sakon asettamista ja sitä koskevaa menettelyä. Julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella annetussa asetusehdotuksessa (KOM 2010/524) ehdotetaan otettavaksi käyttöön seuraamusjärjestelmä vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän ja korjaavan osion täytäntöönpanon tehostamiseksi. Keinoina ovat korollinen ja koroton talletus sekä sakko.\nKaiken kaikkiaan ehdotettu sääntely mahdollistaa muun muassa sanktioiden asettamisen niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämäisyys tai velka tai kokonaistaloudellisen tasapainon kehitys poikkeavat annetuista suosituksista tai uhkaavat vaarantaa talous- ja rahaliiton häiriöttömän toiminnan.\nValtioneuvosto tukee yleisesti komission lainsäädäntöehdotuksia. Se katsoo muun muassa, että ehdotettu sanktiomekanismi, joka mahdollistaa asteittaisen siirtymisen velvoittavampiin pakotteisiin, on toimiva ja tukee vakaus- ja kasvusopimuksen ja kokonaistaloudellisen vakauden täytäntöönpanoa ja valvontaa. Komission ehdotus makrotalouden epätasapainon ehkäisemistä ja korjaamista koskevan uuden menettelyn käynnistämisestä ei valtioneuvoston mukaan tuo merkittäviä vaikutuksia toimielinten keskinäissuhteisiin eikä jäsenvaltioiden talouspoliittiseen päätösvaltaan. Valtioneuvosto ei näe ongelmia ehdotetuissa oikeusperustoissa eikä katso ehdotusten loukkaavan toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatetta.\nArviossaan ehdotusten valtiosääntöisistä vaikutuksista Suomessa valtioneuvosto toteaa ehdotusten kytkeytyvän perustuslain 3 §:n 1 momentin ja 7 luvun mukaan eduskunnalle kuuluvaan budjettivaltaan ja siten myös perustuslain 1 §:n mukaiseen täysivaltaisuuteen. Lisäksi ehdotukset ulottavat vaikutuksensa valtionhallinnon ulkopuolelle perustuslain 121 §:ssä turvattuun kunnalliseen itsehallintoon ja 120 §:ssä turvattuun Ahvenanmaan maakunnan itsehallintoon. Valtioneuvosto katsoo kuitenkin, että ehdotukset eivät tuo jäsenvaltioille perussopimuksessa määriteltyihin velvoitteisiin nähden merkittäviä muutoksia tai menettelyjä kansallisen talouspolitiikan valvontaan. Perussopimusten määräyksiin perustuvina komission ehdotukset eivät valtioneuvoston mielestä siten sisällä sellaisia poikkeuksia perustuslaista, joita ei olisi jo hyväksytty perussopimusten voimaansaattamislaeilla.\nTalouspolitiikan koordinaation tehostamisen mahdollisesti edellyttämät perussopimusmuutokset\nEurooppa-neuvoston puheenjohtaja Herman Van Rompuyn johtama työryhmä on käsitellyt muun ohella talouspolitiikan tehostamista pidemmällä aikavälillä. Työryhmän 18 päivänä lokakuuta 2010 hyväksymässä loppuraportissa arvioidaan, että keskipitkällä aikavälillä on tarpeen luoda euroalueelle kriisinhallintajärjestelmä. Työryhmä toteaa, että kriisinhallintajärjestelmän luominen saattaa yksityiskohdistaan riippuen edellyttää perussopimusmuutosta. Lisäksi Eurooppa-neuvosto voisi loppuraportin mukaan tutkia myös muita talouspolitiikan koordinaation tehostamiseen liittyviä avoimia kysymyksiä, kuten jäsenvaltion äänioikeuden pidättämistä. Samana päivänä Van Rompuyn työryhmän raportin julkaisemisen kanssa myös Saksan liittokansleri ja Ranskan presidentti antoivat julistuksen, jossa todettiin perussopimusmuutos tarpeelliseksi.\nLokakuun 28 ja 29 päivänä 2010 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että valtion tai hallitusten päämiehet ovat yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden on perustettava pysyvä kriisinhallintamekanismi turvaamaan koko euroalueen rahoitusvakaus. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa kehotettiin aloittamaan Eurooppa-neuvoston jäsenten kanssa neuvottelut asian edellyttämästä perussopimuksen vähäisestä muuttamisesta, minkä yhteydessä ei kuitenkaan muuteta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 125 artiklaa. Eurooppa-neuvosto toteaa palaavansa asiaan joulukuun 2010 kokouksessa tehdäkseen lopullisen päätöksen sekä kriisinhallintamekanismin yleisistä piirteistä että perussopimuksen vähäisestä muuttamisesta, jotta mahdolliset muutokset voidaan ratifioida viimeistään vuoden 2013 puolivälissä.\nRanskan ja Saksan toimesta Eurooppa-neuvostossa nousi esille myös äänioikeuden pidättäminen sanktiona, joka voitaisiin kohdistaa talouspolitiikan alan velvoitteita laiminlyövään jäsenvaltioon. Asia kirjattiin Eurooppa-neuvoston päätelmiin siten, että se irrotettiin kriisinhallintaa koskevan kysymyksen käsittelystä ja rajattiin koskemaan euromaiden päätöksentekoa EMUun liittyvissä menettelyissä siinä tapauksessa, että koko euroalueen vakauteen kohdistuu pysyvä uhka. Tämän asian käsittely siirrettiin myöhemmin erikseen tapahtuvaksi.\nValtioneuvoston kirjelmän jatkokirjelmissä 1. VNK 17.11.2010 ja 2. VNK 3.12.2010 on esitetty valtioneuvoston alustavia näkemyksiä perustettavaan kriisinhallintamekanismiin sisällytettävistä seikoista. Muutoksen sisällöstä ei vielä ole käyty jäsenvaltioiden yhteistä keskustelua. Kahdenvälisissä keskusteluissa on lähdetty siitä, että SEUT 136 artiklaan kirjattaisiin määräys siitä, että jäsenvaltiot voivat perustaa kriisinhallintamekanismin. Tällöin kyse ei olisi siitä, että unionille annettaisiin toimivaltaa mekanismin perustamiseen, vaan jäsenvaltioiden keskinäisestä järjestelystä. Keskusteluissa on myös nostettu esiin kysymys siitä, tulisiko tätä kirjausta täydentää maininnoin kriisinhallintamekanismin yleispiirteistä.\nJatkokirjelmissä on arvioitu myös perussopimusmuutosten tekoa koskevia menettelyvaihtoehtoja EU:ssa sekä perussopimusmuutosten valmistelua koskevia kansallisia menettelyjä. Tähänastisissa keskusteluissa on ensisijaisesti pidetty esillä sitä, että mahdollinen muutos tehtäisiin SEU 48 artiklan 6 kohdan mukaisessa ns. yksinkertaistetussa tarkistusmenettelyssä eli siten, että muodolliset päätökset perussopimuksen muuttamisesta tekisi Eurooppa-neuvosto.\nJatkokirjelmässä 2. VNK 3.12.2010 ilmaistun kannan mukaan valtioneuvosto voi hyväksyä esitetyn kaltaisen perussopimuksen muutoksen. Muutos olisi valtioneuvoston näkemyksen mukaan tarkoituksenmukaista tehdä SEUT 136 artiklaan. Valtioneuvosto pitää riittävänä, että perussopimukseen otettava kirjaus koskee kriisinhallintamekanismin perustamista euroaluetta varten. Valtioneuvosto ei pidä tarpeellisena tarkentaa perussopimuksessa mekanismia yksityiskohtaisin määräyksin. Muutos tulisi valtioneuvoston näkemyksen mukaan tehdä SEU 48 artiklan 6 kohdan mukaisessa yksinkertaistetussa tarkistusmenettelyssä.\nKomission ehdotukset EU:n ja euroalueen talouspolitiikan koordinaation tehostamiseksi\nKomission ehdotusten keskeisenä tarkoituksena on tehostaa perussopimuksessa vahvistettujen vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisten, jäsenvaltioiden julkista taloutta ja velkaa koskevien vaatimusten noudattamista. Ehdotuksiin sisältyy muun muassa jäsenvaltioihin kohdistuvia uusia sisällöllisiä kriteerejä, raportointivelvoitteita ja sanktiomahdollisuuksia. Vakaus- ja kasvusopimukseen liittyvien sanktioiden automaattisuutta lisätään ja samalla vähennetään poliittisen harkintavallan osuutta niiden asettamisessa.\nKomission ehdottamat talouspolitiikan koordinaation tehostamiseksi annettavat asetukset ja direktiivi perustuvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) VIII osaston talouspolitiikkaa koskevan 1 luvun määräyksiin. Perustuslakivaliokunta voi yhtyä valtioneuvoston näkemykseen siitä, että ehdotusten oikeusperustat näyttäisivät olevan riittäviä ja asianmukaisia. Tältä osin jatkovalmistelussa on kuitenkin syytä kiinnittää erityistä huomiota uuden ja melko tulkinnanvaraisen SEUT 136 artiklan käyttöön oikeusperustana.\nUseilla säädösehdotusten säännöksillä on yhteys eduskunnalle perustuslain 3 §:n 1 momentin ja perustuslain 7 luvun säännösten perusteella kuuluvaan budjettivaltaan. Tällaisia ovat etenkin julkisten menojen kasvua koskevat rajoitukset ja niihin kytkeytyvä velvoite veropoliittisiin toimiin sekä julkistalouden velkaa koskevat rajoitukset, joihin liittyy myös sanktiomenettely. Valtiosäännön kannalta olennaista on kuitenkin se, että ehdotukset eivät sisällä jäsenvaltioille perussopimuksissa määriteltyihin velvoitteisiin nähden merkittäviä uusia menettelyjä tai muitakaan sellaisia elementtejä, joita ei olisi jo hyväksytty perussopimusten voimaansaattamisen yhteydessä (vrt. PeVL 46/1996 vp, s. 2/II). Ehdotukset eivät valiokunnan mielestä ole liioin ongelmallisia perustuslain täysivaltaisuutta tai kunnallista itsehallintoa koskevien säännösten kannalta.\nValiokunta kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että tosiasiallisesti ehdotetulla sääntelyllä — sen tulevasta sisällöstä ja kehittyvistä käytänteistä riippuen — saattaa olla melko merkittäviäkin vaikutuksia eduskunnan budjettivallan ja yleisemminkin finanssivallan kokonaisuuden kannalta. Tämän vuoksi valiokunta pitää tärkeänä, että eduskunnan perustuslain 96 ja 97 §:n mukaiset tiedonsaanti- ja vaikutusmahdollisuudet turvataan asianmukaisesti erityisesti ennakollisen raportoinnin ja unionin toimielinten harjoittaman kontrollin yhteydessä.\nEhdotusten jatkokäsittelyssä on syytä varmistua siitä, että säännöksiä mahdollisesti muutettaessa oikeusperustojen riittävyyteen ja asianmukaisuuteen kiinnitetään erityistä huomiota. Valtiosäännönkin kannalta merkittävänä voidaan pitää myös sitä, että ehdotetun kaltaisella sekundäärilainsäädännöllä ei välillisestikään horjuteta perussopimuksissa määriteltyä EU:n toimielinten välistä institutionaalista tasapainoa (ks. PeVL 49/1998 vp, s. 2).\nOlemassa oleva ja sekundäärilainsäädännön tasolla toteutettavaksi ehdotettu talouspolitiikan koordinaation keinovalikoima on viimeaikaisessa keskustelussa todettu riittämättömäksi. Tämän vuoksi unionin piirissä on pohdittu keinoja luoda keskipitkällä aikavälillä euroalueelle tehostettu kriisinhallintajärjestelmä. Tämä edellyttää kuitenkin perussopimustason muutoksia. Tarkoituksena onkin päättää jo joulukuun Eurooppa-neuvostossa kriisinhallintamekanismin yleisistä piirteistä ja perussopimuksen vähäisestä muuttamisesta. Tavoitteena on, että perussopimusmuutos voisi tulla voimaan vuoden 2013 puoliväliin mennessä, jolloin väliaikainen kriisijärjestely päättyy.\nValtioneuvoston selvityksistä ilmenee, että muutosten sisällöstä vallitsee vielä epävarmuus. Tarkoituksena lienee kuitenkin SEUT 136 artiklan muuttaminen siten, että siitä ilmenisi euroalueen jäsenvaltioiden toimivalta perustaa keskinäisenä järjestelynään kriisinhallintamekanismi talouspolitiikan koordinaation tehostamiseksi. Keskusteluissa on tuotu esille myös mahdollisuus sisällyttää määräykseen maininta mekanismin yleispiirteistä. Joka tapauksessa jäsenvaltioiden kesken näyttäisi vallitsevan yhteisymmärrys siitä, että muutoksen tulee olla niin vähäinen, että se voidaan hyväksyä SEU 48 artiklan 6 kohdan ns. yksinkertaistetussa tarkistusmenettelyssä. Tämä merkitsee sitä, että valmistelussa ei käytettäisi valmistelukuntaa (konventti) eikä muutoksesta päätettäisi hallitusten välisessä konferenssissa vaan Eurooppa-neuvoston yksimielisellä päätöksellä. SEU 48 artiklan 6 kohdan yksinkertaistettuun tarkistusmenettelyynkin liittyy kuitenkin kansallinen ratifiointimenettely.\nSaamansa selvityksen perusteella perustuslakivaliokunta katsoo, että kaavailtu muutos vaikuttaisi olevan sellainen, että se on toteutettavissa SEU 48 artiklan 6 kohdan mukaisessa yksinkertaistetussa tarkistusmenettelystä. Niin kauan kuin tarvittavien muutosten sisällöstä vallitsee epävarmuus tähän ei kuitenkaan voida ottaa lopullisesti kantaa. Valiokunta huomauttaa, että tässä menettelyssä ei voida päättää muutoksista, joilla lisätään perussopimuksissa unionille annettua toimivaltaa. Tämän vuoksi vaikuttaa selvältä, että menettelyssä ei esimerkiksi voida päättää jäsenvaltion äänioikeuden menettämiseen johtavasta sanktiosta.\nTalouspolitiikan koordinaation tehostamistarpeeseen liittyvät Euroopan unionin eri toimielinten toimenpiteet ovat perustuslakivaliokunnan mielestä osoittaneet, että eräät Lissabonin sopimuksella luodut toimielinjärjestelmän piirteet — erityisesti Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan asema — ovat pikemminkin sekoittaneet kuin selventäneet toimielinten välisiä suhteita.


Austrian Audio Hi-X60 | Hifi\nAustrian Audio Hi X60 on ammattilaisille suunnattu suljettu kuuloke, joka sopii myös audiofiilitarkoituksiin.\nAKG-tahojen luoma Austrian Audio on tuottelias kuulokevalmistaja, joka tunnetaan ammattipiireissä, mutta on alkanut saada jalansijaa myös kotihifin puolella.\nTuorein tuotelanseeraus on huippuluokan Hi-X60-kuulokkeet - suljettu versio Hi-X65:stä. Hi-X60:n on taitettavuudestraan huolimatta metallirakenteinen ja tehty kestämään ammattikäyttöä. Kuuloke painaa 320 g ja käyttömukavuudenkin pitäisi riittää pitkiin kuunteluistuntoihin kiitos mm. suurten muistivaahtomuovipehmusteiden ja leveän pääpannan.\nValmistaja toimittaa vakiona 3 m:n kaapelin ja 1,2 m:n kaapelin, molemmat 3,5 mm:n liittimellä ja 6,35mm/3,5 mm sovittimella.\nÄäniarkkitehtuuria varten kuulokkeessa on 44 mm dynaaminen elementti (rengasmagneetti yhdistettynä kuparipäällysteiseen alumiinikelaan vähentää kartion efektiivistä massaa) suljetussa kopassa. Mukana on myös valmistajan erikoisuus, eli laajan liikepoikkeaman Hi-Xcursion-tekniikka, minkä sanotaan tarjoavan tarkkaa ääntä pienellä kokonaissäröllä.\nAustrian Audio ilmoittaa vasteeksi 5 Hz – 28 kHz, 25 Ohm nimellisimpedanssiin ja herkkyydeksi 110 dB.\nAustrian Audio Hi-X60 maksannee noin 350 euroa.


Puutarhatuotteiden varastointituki on haettavissa Vipu-palvelussa 1.–16.11.2021 | Farmit\nTukea puutarhatuotteiden varastointiin voi hakea 1.–16.11.2021 verkkoasiointipalvelu Vipussa. Tukeen oikeuttavia puutarhatuotteita ovat kiinankaali, kyssäkaali, lanttu, mukulaselleri, nauris, omena, palsternakka, porkkana, punajuuri, punakaali, purjo, ruusukaali, savoijinkaali, sipuli ja valkokaali. Tuki haetaan marras- ja joulukuun puutarhatuotteiden varastomäärien perusteella.\nTukea voi hakea yli 18 vuotias viljelijä, jolla on vähintään yksi hehtaari puutarhakasvien viljelyalaa. Varastoitujen tuotteiden tulee olla viljelijän itsensä tuottamia. Varastointiin käytettävän varaston on oltava hänen hallinnassaan ja täytettävä sille asetetut vaatimukset.\nTuen määrä lasketaan marras- ja joulukuun puutarhatuotteiden varastomäärien keskiarvosta, siten että tukea hakiessaan viljelijä ilmoittaa marraskuun 1.11. varastomäärän ja viimeistään 27.1.2022 varastomäärän, joka hänellä oli 15.12.2021.\nSekä hakemuksen että joulukuun varastomääräilmoituksen voi tehdä Vipu-palvelussa. Tukea voi halutessaan edelleen hakea myös paperilomakkeilla 228. Varastomääräilmoituslomakkeen 228B voi tulostaa ruokavirasto.fi-sivustolta.\nVarastointituesta voi lukea tarkemmin Ruokaviraston nettisivuilta.\nLähde: Ruokavirasto (Lue tiedote kokonaisuudessaan täältä.)


Peräkylän Ponnistus / Backwood Hillbillies - Tulokset / Peräkylä Open 2007\nPeräkylä Open 11.04.2007\nVirginialla ja Runoratsulla kierre vierteessä\nKeilailun kerma, harvinaisen hyvin vispattu sellainen, kerääntyi huhtikuun 11. päivä Ruusulankadun keilahallille, missä järjestettiin perinteinen Peräkylä Open. Aasian ja EMEA-alueen taso jäi tänä vuonna niin huonoksi, että karsinnoista ei kukaan selvinnyt loppukilpailuun asti; sen sijaan Etelä-Amerikan karsinnoista tiensä raivasi finaaliin Virginia, joka saman tien putsasi palkintopöydän sivuten samalla Rehvelin HighEnd -sarjan kilpailuennätystä vuodelta 2002. Nyt siis selvisi miksi Rehveli perui osanottonsa viime hetkillä!\nTuttuun tapaan lämmittelly- ja selityskierroksilla tahkottiin lähes 300 pisteen sarjoja, mutta tiukan paikan tullen Rääkänpään Runoratsun kylmähermoinen 128 pisteen suoritus riitti LowEnd -puolen voittoon.\nRaudanlujien palkintojen innoittamana paikalle oli eksynyt ennätysmainen osanotto. Helsingin osanottokiintiötä oli nostettu sen verran, että vuosia kilpailuun pyrkinyt Suinulan varamies Petekin pääsi vihdoin viimein karsinnoista läpi.\nMyös Suomen ampumahiihtomaajoukkue huoltoryhmineen oli mukana, mutta rihlauksen kiertokerroin oli enempi kourun puolella.\nPokemon ja mesetys out - Peräkylä Open in\nPeräkylän Open on mitä ilmeisimmin nousemassa tiedostavamman nuorison ykköskohteeksi: alle ja yli 6-vuotiaitten sarjassa osanotto ja into oli sitä luokkaa että näillä näkymin joudumme vuokraamaan koko keilahallin käyttöömme muutaman vuoden päästä.\nVoiton vei tällä kertaa Sampo, mutta kilpailunjohtoon tulleen tiedon mukaan Sammon tekninen taktiikka oli lähes yhtä mysteeristä kuin YLE:n näkemys digitelevision käytöstä anolokisessa kantataajuusverkossa.\nOnnittelut voittajille ja osanottajille!\nTulokset - Tulevaisuuden lupaukset\nRääkänpään Runoratsu 128\nTampereen Ilves 114\nSuinulan Teräsmies 113\nIin Puhuri 106\nRistijärven Ohiampuja 92\nKati (jäsenkandidaatti) 90\nKurikan Kuningas 87\nKilon Rautarouva 65\nTulokset - Yli ja alle 6-vuotiaat


Älä usko sesonkeihin, ne huijaa kuitenkin! | Relaa.com\nEtusivuKeskustelutArtikkelit ja blogikirjoituksetÄlä usko sesonkeihin, ne huijaa kuitenkin!\nVai että hissit kiinni ja sesonki loppu? Ja paskat, ajattelin, ja pummasin kaverilta kyydin ounasvaaralle ja laskin koelaskun alas kaksi viikkoa sitten. Puolustusvoimien lomapuku toimi oikein "ookoosti" laskuasuna, kun ei kerran ylämäkeen tarvinnut hikoilla. Viikon sotaharjoitus pakotti taukoilemaan, mutta tänään piti kokeilla miten ummikko jaksaa kävellä rinnettä ylös ja vielä laskea alas sen jälkeen. En uskaltanut edes googlailla kukkulan korkeutta ettei pupu tulisi pöksyyn.\nTarkastin varusteet, ostin tölkin epäterveellistä sokerijuomaa Siwasta, ja ajoin "Kiimakontin" parkkiin Ounasvaaran juurelle.\nKun varustus oli ns. tsek, nappi korvassa ja reppu selässä, oli aika alkaa kävely. Onneksi monoissa on joku nappi joka vähintäänkin placebona toimi kävelyn helpottamisessa.\nOlin valmistautunut siihen että tulisi hiki, väsy ja happivaje kun en osannut ajatella ettei Ounasvaara ole ihan sama kuin se pikku kukkula Le Tourissa joka tuli käveltyä puoleenväliin pari kertaa, kun piti saada vähän oikean laskemisen makua hiihtoreissuun. Oikeasti Ounasvaara osoittautui aika helpoksi ja tämä ensikertalainen sai juhlia... ja ihmetellä että miksi en ole jossain oikeilla vuorilla tekemässä tätä. Ehkä intin jälkeen, lomat on niin loppu ja slut ettei kannata edes haaveilla vähään aikaan.\nEikä urheilukomennustakaan saa ellei kyse ole kiipeilykisoista, joita ei keväällä taida enään edes olla. Hermot menee. Ja juttu jatkuu.\nLumi on niin loskaista että vaikea saada vauhtia alle. Vauhtia saa ojentajilla ja kohta sitä onkin taas ihan tarpeeksi.\nLumi ylittää odotukset mennen tullen luoden sellaisen mahtavan surrfausfiiliksen. On se kivaa se laskeminen. Kiitän itseäni läskien lankkujen ostamisesta taas kerran ja jatkan taakse nojaten, nauttien täysin olostani. Loska lentää kaaressa vaikka tällainen keijukainen laskee. Mageeta. Lumettomia kohtia väistellessä aika kuluu nopeasti ja rinne loppuu äkkiä kesken. Pakko vetää uudestaan, kiipeilijällä ei jalkapäiviä muutenkaan kerry tarpeeksi.\nJoku tekee uukkarin parkkiksella ja kaksi hämmentynyttä naamaa katselee jotain hullua, joka kuudentoista celsiusasteen helteellä jaksaa vielä lasketella.\nToinen nousu on edellistäkin helpompi, ja laskeskelin että jos kävelyyn menee about vartti ja laskemiseen minuutti tai kaksi, tulee rinne/hissiaikaa melkein yhtä paljon kuin Talmassa. Talmassa joutuu vaan seisomaan ne 10 minuuttia jonossa. On tää siistiä.\nToisella kerralla huipulla tulee vastaan kaksi maastopyöräilijää. Pyöräilijä on ujo eläin, eikä tule lähemmäksi. Nautin epäterveellisen sokerijuoman ja otan pari kuvaa jonkun paikallisen töllöttäessä hullua hellelaskijaa. Viimeinen lasku saa alkaa ja laitan monot kiinni skimboihin ja alan sauvomaan. Toinen lasku on täydellinen, tuntuma on saavutettu ja tekee mieli leikitellä.\nTeen "tosi mageen" hypyn jostain kummusta ja laitan loppuun vielä piruetin. Kolmas lasku houkuttaa, mutta kaverit alkoivat jo kassulta ajelemaan Pure burgeria päin, siispä kamat vaihtoon, sukset puhtaaksi lumesta, sisään kiimakonttiin ja matka jatkuu kohti hampurilaistaivasta. Melkein harmittaa jättää rollo intin jälkeen, mutta seuraava etappi, syyskuusta eteenpäin, on alle tuhannen kilometrin päässä nix'istä. jees.


Kansanvalta ei pyhitä kaikkea — Jukka Hankamäki\nEn kannata Suomen eroa EU:sta, vaikka se poistaisikin direktiivisuman ja paragrafipainajaisen sekä päästäisi irti euron ahdingosta kohti taloudellista itsemääräämisoikeutta. Eroaminen myös korjaisi maahanmuutosta johtuvia ongelmia muun muassa Schengenin sopimuksesta irtautumisen myötä.\nOmasta mielestäni EU sinänsä on hyvä juttu, mutta ilman yhteisvaluuttaa: turvallisuuden takaajana, sosiaali- ja arvoliberalismin edistäjänä ja pelkäksi EEC:n tapaiseksi talous- ja vapaakauppaliitoksi palautettuna. On muistettava, että liityimme EU:hun lähinnä turvallisuussyistä: Suomi ei halunnut jäädä daamiksi Venäjän kainaloon.\nNyt kun Britannian oikeuslaitos on määrännyt, että maan hallitus ei voi aloittaa eroneuvotteluja EU:sta ilman parlamentin hyväksyntää, britit pääsevät todennäköisesti korjaamaan omasta eropäätöksestään koituneita haittoja. EU-jäsenyyden kannattajilla on enemmistö nykyisessä parlamentissa. Ennen asian esille ottamista siellä voidaan myös järjestää uudet parlamenttivaalit, mikä nollaisi tilanteen.\nKeskeinen kysymys on, voidaanko kansanäänestys tulkita jälkikäteen vain neuvoa antavaksi, vai pitääkö se ymmärtää sitovaksi. Jos kansanäänestyksen tulos voidaan jälkikäteen mitätöidä alistamalla ratkaisu parlamentille, tämä vesittää kansanäänestysinstituution. Näin demokratia ja EU loittonevat toisistaan entistäkin kauemmaksi, ja kansanvallan idea sulaa pois.\nKeskeinen pohdinnan aihe on, kumpi on tärkeämpää: äänestystuloksen kunnioittaminen ja demokratian vaaliminen itseisarvona, vai järkevimmän ja hyödyllisimmän ratkaisun tavoittelu. Kansanäänestysten järjestäminen kun on melkoista hasardihommaa. Suora demokratia ei takaa edustavaa osallistumista, mutta se mahdollistaa kansan johtamisen harhaan, vahvistaa propagandan vaikutusvaltaa ja hukuttaa vastuun kansan syviin riveihin.\nSamasta syystä en kannata myöskään Suomen mahdollisen Nato-ratkaisun alistamista kansanäänestykseen. Laki ei sitä vaadi, eikä se olisi poliittisen realismin kannalta mahdollistakaan (aiheesta lisää tässä). Joka tapauksessa britit saavat nyt paluun mahdollisuuden, vaikka Brexit-valo palaakin. Pyörtämismahdollisuutta ja harkitsemisen paikkaa puoltaisi se, että äänestystulos oli vain täpärä ja sikäli sattumanvarainen.\nToivoin ja toivon edelleen, että britit olisivat pysyneet EU:ssa, sillä heidän riesanaan ei ole euroakaan. Eroaikeesta on kertynyt haittaa myös Suomelle, sillä Britannia on ollut Pohjoismaille hyvä kumppani. Jos taas Britannian parlamentti pysyy kansanäänestyksen mukaisessa päätöksessä, Britannia pääsee tavoittelemaan merkittäviä pitkän tähtäimen hyötyjä, joiden tulokset ovat tosin vasta useiden vuosien tai vuosikymmenien päässä.\nTämän puntaroinnin mukaisesti Euroopassa joko jatketaan, ylläpidetään ja arvostellaan raihnaiseksi käynyttä globalisaatiokulttuuria tai palataan takaisin kansallisvaltioajattelun suuntaan. Oireellista on, jos asioista pitää päättää juristien antamilla kansliatuomioilla.\nPetri Luosto 4.11.2016 10:34\n"Keskeinen kysymys on, voidaanko kansanäänestys tulkita jälkikäteen vain neuvoa antavaksi, vai pitääkö se ymmärtää sitovaksi. Jos kansanäänestyksen tulos voidaan jälkikäteen mitätöidä alistamalla ratkaisu parlamentille, tämä mitätöi kansanäänestysinstituution. Näin demokratia ja EU loittonevat toisistaan entistäkin kauemmaksi, ja kansanvallan idea sulaa pois."\nAinakin BBC:n mukaan kyseinen kansanäänestys oli neuvoa-antava:\n"Could the necessary legislation pass the Commons, given that a lot of MPs - all SNP and Lib Dems, nearly all Labour and many Conservatives - were in favour of staying? The referendum result is not legally binding - Parliament still has to pass the laws that will get Britain out of the 28 nation bloc, starting with the repeal of the 1972 European Communities Act."\nMielestäni tässä ei ole kyse siitä, että sitovasta kansanäänestyksestä pyritään tekemään neuvoa-antavaa, vaan se on päinvastoin. Neuvoa-antava kansanäänestys pyritään esittämään sitovana ja näin pyritään sitomaan myös Britannian parlamentin kädet.\nKyseinen tilanne on vallan kolmijako-opin kannalta ongelmallinen, koska tällöin niin päätäntä- kuin myös toimeenpanovalta keskittyisi pääministerille ja hallitukselle. Vallan tasapainon kannalta olisi hyvä, että hallituksen toimilla olisi myös parlamentin siunaus, koska päätöksiä tehtäessä myös ihmisten asiantuntemus tulisi ottaa huomioon. Kansanäänestyksessä ihmiset äänestävät suurena massana ja kenties hyvinkin huonolla tietämyksellä. Sen sijaan parlamentaarikkojen tulee perehtyä asioihin, joista he päättävät, joten tässä tapauksessa voidaankin olettaa, että heillä on sangen hyvä kuva brexit:in seurauksista.\nParlamentti voi myös ainakin teoriassa esittää hallitukselle epäluottamuslauseen. Tällainen toimi voi olla hyvinkin todennäköinen jos hallitus koettaa toimillaan kaventaa parlamentin valtaa. Mietitään nyt asiaa, että hallitus pyrkisi ja saisi ajaa brexitiä ohi parlamentin. Parlamentti suivaantuisi tästä ja esittäisi hallitukselle epäluottamuslausetta, joka sitten menisi niukasti läpi. Tämä saattaisi johtaa uusiin vaaleihin ja samalla koko brexit-prosessi keskeytyisi. Viimeisin onnistunut epäluottamuslause annettiin Britanniassa 1979:\nMielestäni on selvää, että länsimaisessa demokratiassa hallitus toimii parlamentin tuella. Siksi sen täytyy nauttia parlamentin luottamusta ja siksi parlamentin pitää saada sanoa oma mielipiteensä hallituksen toimista etenkin jos ne ovat niin radikaaleja kuin brexit tulisi olemaan Britannian suhteen.\nJ. Sakari Hankamäki 4.11.2016 11:38\n"Ainakin BBC:n mukaan kyseinen kansanäänestys oli neuvoa-antava"\nTavallaan mikä tahansa kansaäänestys voidaan määritellä "vain neuvoa-antavaksi", jos päätöksen toimeenpano riippuu valtioelinten tahdonmuodostuksesta: siis hallituksen toimista, joilla pitää olla parlamentin luottamus ja kannatus.\nTässä tulkinnassahan sitovaa kansanäänestystä ei lainkaan voisi olla, koska kansanäänestyksessä tehty päätös voitaisiin aina torpata toimeenpanoportaassa!\nNiinpä pidän selvänä, että Brexit-äänestys oli käytännössä sitova - ei neuvoa-antava. Muuten sitä ei olisi ollut mieltä edes järjestää.\nJa juuri siksi Brexit etenee edelleen, vaikka monien mielestä nyt pitäisi käyttää tilaisuutta huonon päätöksen sivuuttamiseksi.\nOlen kanssasi samaa mieltä siitä, että "parlamentin pitää saada sanoa oma mielipiteensä hallituksen toimista etenkin jos ne ovat niin radikaaleja kuin brexit tulisi olemaan Britannian suhteen".\nEn katsele asiaa niinkään valtiosääntöoikeudellisesti kuin valtio-opillisesti ja filosofisesti: punniten täytyykö kansanvaltaa pitää itseisarvona, vai asettaako kansakunnan ja valtion todennäköinen etu edelle.\nKäy miten käy, pitkällä tähtäimellä Britannia voi hyötyäkin, vaikka se ja tietyt EU:ssa olevat maat lyhyellä tähtäimellä häviävätkin.\nPetri Luosto 4.11.2016 12:52\nBritannialla ei ole mitään yhtä kirjoitettua perustuslakia toisin kuin monella muulla maalla, kuten Suomella on:\nTämä tarkoittaa sitä, että kansanäänestyksien asemaa ei ole juridisesti määritelty. Britannian valtiomuodon yksi keskeisiä kulmakiviä on siellä parlamentin suvereenisuus, "Parliamentary sovereignty":\n"Parliamentary sovereignty is a principle of the UK constitution. It makes Parliament the supreme legal authority in the UK, which can create or end any law. Generally, the courts cannot overrule its legislation and no Parliament can pass laws that future Parliaments cannot change. Parliamentary sovereignty is the most important part of the UK constitution."\nToisin sanoen parlamentaarinen suvereenius menee juridisesti tiukkojen kansanäänestyksien edelle. Jos brexitiä olisi tukenut esim. 70% äänestäneistä, niin silloin sillä olisi ollut vahva tuki. Brexitiä tuki 52% ja sitä vastusti 48% äänestäneistä, niin tuo tulos antaa parlamentille vapaat kädet toimia, koska kumpikaan puoli ei saanut riittävää enemmistöä. Riittävä enemmistö olisi ollut noin 60% tuki suuntaan tai toiseen.\nKeskeinen ongelma brexitin kannattajien kampanjoinnissa oli se, että siinä esitettiin iso liuta valheita. Kenties tunnetuin brexitin kannattajien valhe oli se, että 350 miljoonaa puntaa, joka viikottain maksetaan EU:lle, niin käytetään täysimääräisesti terveydenhuollon kehittämiseen:\nTämä kaikki johtaakin siihen, mikä pitäisi olla kansanäänestyksien kampanjoiden rehellisyyden merkitys? Onko oikein, että saadakseen voiton kampanjassa voidaan käyttää mitä tahansa, myös valheita, keinoina? Eikö kansalaisten tulisi saada selville kaikki tarpeelliset faktat, että he voisivat tehdä maansa kannalta parhaan mahdollisen päätöksen? Voidaankin kai sanoa, että kansanäänestykset ovat hyvin idealistinen keino pyrkiä ratkaisemaan monimutkaisia asioita, koska suuria kokonaisuuksia ja syy-seuraus -suhteita on usein vaikea hahmottaa.\nJ. Sakari Hankamäki 4.11.2016 13:36 Vastaus kommenttiin #8\n"Britannialla ei ole mitään yhtä kirjoitettua perustuslakia toisin kuin monella muulla maalla, kuten Suomella on."\nOlet oikeassa, ja myös brittiläinen tapaoikeus on lainkäyttömuotona erilainen kuin meidän järjestelmämme. Niinpä voi olla hyväkin, että Britanniassa suoritetut oikeustieteelliset tutkinnot eivät käy Suomessa, kuten EU-jäsenyyteen perustuva tutkintojen yhdenmukaistaminen vaatisi.\n"tulos antaa parlamentille vapaat kädet toimia, koska kumpikaan puoli ei saanut riittävää enemmistöä"\nOlen samaa mieltä yllä olevasta, kuten sanoin jo kolumnissanikin.\n"kansanäänestykset ovat hyvin idealistinen keino pyrkiä ratkaisemaan monimutkaisia asioita, koska suuria kokonaisuuksia ja syy-seuraus -suhteita on usein vaikea hahmottaa"\nOlet näin ajatellessani ilmeisesti samaa mieltä siitä mitä tuossa jutussani edustin.\nJari Rutanen 4.11.2016 11:48\nHienosti summattu Sakari ja olen myöskin täsmälleen samaa mieltä!\nJorma Nordlin 4.11.2016 11:57\nEdustuksellisessa demokratiassa on vielä syvempi sudenkuoppa. Kansa voi erehtyä edustajansa, tai puolueen valinnassa. Yhdessä asiassa erehtyminen koskee yhtä asiaa. Edustajansa valinnassa erehtyminen koskee useita asioita.\nJos kansa on erehtynyt Brexitissä, kansan on helpompaa muuttaa kantansa, kun ei ole vastuussa kuin itselleen. Jos edustajat erehtyvät heille on kohtalokasta myöntää olleensa väärässä. Heidän uransa yleensä loppuu. Ei kansan ura lopu yhtään mihinkään.\nKansan väärässä oleminen on helpommin oikaistavissa, koska kansa saa halutessaan asiansa uudestaan päätettäväkseen.\nViljo Heinonen 4.11.2016 13:11\nSiitäpä vasta mahdoton ralli tulee, kun kansa äänestää vuoron perään puolesta ja vastaan ihan vain väärän päätöksen oikaisun vuoksi.\nJorma Nordlin 4.11.2016 15:04\nEikä tule, ei se nyt noin mene. Eihän kansalaisaloitteiden meneminen eduskuntaan ole mitään rallia. Sama mekanismi kansanäänestyksissäkin. Riittävästi nimiä niin tulee uudestaan käsittelyyn. Jos virheellinen ratkaisu, josta aiheutuu paljon haittaa, silloin tulee paljon ääniä ja uusi ääenstys tulee helposti.\nJos yrittää joka kansanäänestyksen jälkeen tuloksen kumoavaa äänestystä, ei se niin helppoa ole. Se juju juuri demokratiassa onkin. Pitää saada riittävästi ääniä ja niitä tulee riittävästi jos asialla on riittävän laajat negatiiviset vaikutukset.\nJ. Sakari Hankamäki 4.11.2016 13:47\nJorma: "Yhdessä asiassa erehtyminen koskee yhtä asiaa. Edustajansa valinnassa erehtyminen koskee useita asioita."\nAsiaa voidaan vieläkin laajentaa ja syventää: antaessaan äänensä aina henkilöä äänestäessään myös puolueelle, äänestäjä ei enää pysty tavoittamaan vallan lonkeroita lainkaan!\nValitessaan ehdokkaan ja puolueen, tulee edustuksellisessa demokratiassa totta kai kannattaneeksi aina jotain ajatusklusteria.\nJuuri tästä johtuu politiikan ideologisoituminen: joudutaan valitsemaan puolia ja arvokokonaisuuksia ja tekemään kompromisseja, vaikka kaikki ei aina miellyttäisikään. Valitaan henkilöitä ja puolueita, joiden toiminta on kohtuullisen ennustettavaa eteen tulevissa tilanteissa (pettymyksiäkin on ollut toki paljon).\nMutta: edustuksellisen demokratian hyvä puoli on, että kompromisseja joudutaan tekemään myös puolueiden välillä. Juuri tämä johtaa neuvottelumekanismiin, ja tämä itse asiassa luo koko politiikan: keskustelevan kulttuurin, valmistelutoimet ja asiantuntijamenettelyn.\nNäin ollen edustuksellinen demokratia on parempi vaihtoehto kuin kansanäänestykset, joissa tehdään giljotiinimaisia päätöksiä.\n"Aikansa kutakin", sanoi pässi kun päätä leikattiin. Näin myös Brexitissä.\nJorma Nordlin 4.11.2016 15:01\nEnglanti harjoittelee vielä kansanäänestysten kanssa. Mainitsemissasi giljotiinimaisissa päätöksissä on se hyvä puoli, kun niitä tekee kansa, kansa ei voi itseänsä erottaa joten voi myös silloin todeta olleensa väärässä ja äänestää uudestaan. Riittävän paljon nimiä ja asia nousee udestaan äänestykseen.\nKansan enemmistö on maltillisia, kansanäänestyksissä ratkaisut ovat yleensä maltillisen konservatiivisia. Jos on hankala kansaa jakava asia, niin toisen puolen voittaessa vaikka niukasti, niin se näkökanta tulee sitten käytännössä koeistettua, kun asiat astuvat voimaan. Jos on huono niin uusi äänestys tulee varmasti.\nMitään katastrofeja ei tapahdu. Yhteiskunnassa on isoja muutoksia tapahtunut Sakarin elin aikana ja vanhempiemmekin elinaikana. Hyvin on siitä kuitenkin eteenpäin menty. Brexit ei ole mikään mullistus. Mediassa asioista ollaan herkkänä. Todellisuudessa, kun historiaa tarkastelee ja yhteiskunnallisia muutoksia, saa asioihin perspektiiviä ja osaa ne suhteuttaa oikeisiin mittoihin. Nyt selvästi liioitellaan Brexitin kanssa.\nJos britit huomaavat, ettei Brexit ollutkaan hyvä juttu, niin ei kansanäänestys ole ollut huono ratkaisu. Eihän edustuksellista demokratiaakaan syytetä siitä, jos oppositio voittaa vaalit. Sehän olisi hölmöä.\nJ. Sakari Hankamäki 4.11.2016 18:14 Vastaus kommenttiin #15\n"Mainitsemissasi giljotiinimaisissa päätöksissä on se hyvä puoli, kun niitä tekee kansa, kansa ei voi itseänsä erottaa joten voi myös silloin todeta olleensa väärässä ja äänestää uudestaan."\nJos kuitenkin pää on giljotiinin terän vilahdettua irti, on sitä enää vaikea laittaa sen jälkeen takaisin kiinni.\nAri Kuivanen 4.11.2016 12:12\nHankamäki on puheenvuoron yksi parhaita kirjoittajia perustelluilla kirjoituksillaan.Tässä toisin tähän asiaan vähän toisenlaisen näkemyksen.Kannatan suoria kansanäänestyksiä Sveitsin malliin melkein kaikkiin päätöksiin.Otan esimerkiksi liittymisen euroon josta poliitikot päättivät jopa lievästi kyseenalaisesti.Päätöksen aiheuttamat todella suuret talousongelmat olisi ainakin omasta mielestäni helpompi kestää jos olisi suoraan saanut olla päättämässä asiasta.Nykytilanteessa vastuulliset poliitikot eivät ota mitään vastuuta.Väittämä kansan tiedon ja taidon puutteista tehdä päätöksiä on todella demokratian halveksuntaa.Historia on usen näyttänyt poliitikkojen hölmöilyn ilman vastuunkantoa.Tässä europäätöksessä tavallinen kansa kärsii ei talouseliitti eikä päättäneet poliitikot.\nJ. Sakari Hankamäki 4.11.2016 13:55\nKantoneista koostuva Sveitsin valaliitto eli liittovaltio on vallankäyttömuodoltaan ainutlaatuinen; siellähän ei ole varsinaista valtion päämiestäkään. On vaikea sanoa, miten tuo järjestelmä toimisi meillä, koska perinne ja kansallisvaltioihanne on snellmanilaisessa ja alkiolaisessa Suomessa täysin toisenlainen.\nMyönnettäköön, että on kansanäänestyksissä hyvätkin puolensa. Toivottavasti tämä näkyi jo yllä olevasta kirjoituksestanikin, jossa mainitsin, että kansanäänestystuloksen nollaaminen voi halventaa koko demokratian ihanteen.\nSeppo Saari 4.11.2016 12:43\nHankamäki: "Omasta mielestäni EU sinänsä on hyvä juttu, mutta ilman yhteisvaluuttaa: turvallisuuden takaajana, sosiaali- ja arvoliberalismin edistäjänä ja pelkäksi EEC:n tapaiseksi talous- ja vapaakauppaliitoksi palautettuna."\nAika moni voi allekirjoittaa tuon tapaisen "Eurooppa-aatteen" - valtioiden välinen yhteistyöelin, joka ei voi pakottaa jäseniään enemmistödiktatuurin voimalla tai uhalla. Siksi olen jo monta kertaa hämmästellyt sitä, miten selkokielisesti Erkki Toivanen asian ilmaisi jo vuosia sitten:\nToinen tarkkanäköinen tulkinta unionin omista ongelmista (joihin se on jäsenkansansa johtanut) edellisten EU-vaalien jälkeen on Markku Jokisipilän lyhyessä blogissa:\nNäiden välissä kului 7 vuotta, eikä juuri mitään ole EU:n virheistä opittu. Jos EU ei kykene uudistumaan tai muuttumaan jäsentensä käskijästä niiden palvelijaksi, on vain vähän syitä, miksi koko yhteisöä pitäisi viedä yhä tiiviimpiin ongelmiin nykyisin metodein.\n- "Mauri on työnsä tehnyt. - Mauri saa mennä..."\nJarmo Makkonen 4.11.2016 13:35\nEU on epäonnistunut kaikessa ja britit tekivät viisaan päätöksen kaikkien eurooppalaisten puolesta. EUn pitäisi nyt tajuta tehdä radikaalit muutokset, hävittää komissio sählimästä ja palata vapaakauppa-alueeksi jossa eurooppalaisilla on vapaa liikkumisoikeus.\nVellu Heino 5.11.2016 09:41\nJos kerran meidän Suomen piti mennä EU:n Venäjän vuoksi,niin mitä siis oikeastaan vältimme EU:lla tässä tapauksessa?\nPelkäsimmekö itsenäisyytemme menettämistä? No se on pitkälti mennyt.\nPelkäsimmekö oman talouspolitiikan menettämistä? No se on pitkälti mennyt.\nPelkäsimmekö että lait sanellaan Venäjältä? No nyt ne sanellaan toisesta paikasta.\nPelkäsimmekö demokratian kaventumista? No sen menettämisen puolesta kirjoitit juuri blogin.\nMitä siis oikeastaan on jäänyt käteen?\nJarmo Makkonen 5.11.2016 12:25


Sano se kukkasin: thall ships races\nthall ships races\nMuutama kuva suurista upeista laivoista,mutta Suomen Joutsen on silti kaunein, ilotulitus minusta oli hieman vaisu, siihen nähden mitä muissa maissa on. Muutama merimies oli korkealla mastossa,hieno näkymä sieltä,mutta vaarallinen paikka. Tuo oranssi pallo oik.puolen taivaalla oli sitä varten että siinä kohtaa on WC.\nLähettänyt pike klo 22.46\n24. heinäkuuta 2017 klo 1.13\nHienoja laivoja. Purjelaivoissa on tyyliä ja tunnelmaa.\n24. heinäkuuta 2017 klo 1.53\nKiitos Pike, olipa laivoja ja ilotulituksia!♥♥\n24. heinäkuuta 2017 klo 8.24\nÖn se erilainen seikkailu olla merillä monia kuukausia jopa vuosia, ei sitä osaa kuvitella, niitä oli aika paljon, kaikkia en edes jaksanut katsella, kun olis sitä kävelemistä ollut uuvuksiin asti.\n24. heinäkuuta 2017 klo 14.12\n25. heinäkuuta 2017 klo 8.03\nVarmaan aika mahtavaa nähdä tuollaisia ihan vierestä. Elokuvissa yleensä vain saa tuollaisia nähdä.\n26. heinäkuuta 2017 klo 5.39\nHienoja laivoja! Ehkäpä joku vuosi minäkin pääsen katsomaan niitä :) Ihanaa päivää sinne sinulle!\n27. heinäkuuta 2017 klo 1.05\nKiitos kommenteistanne viimeksi tulleet !Niin upea näky olisi ollut jos olisimme menneet airistolle katsomaan, missä purjeet olivat ylhäällä, niin sanottu paraati, tulevathan ne vielä joku vuosi.\n27. heinäkuuta 2017 klo 6.44\nKomeita laivoja! Me missasimme ne... Piti lähteä katsomaan mutta tuli jotain muuta. Onneksi olen teidän muiden blogeista saanut näitä ihailla.\n29. heinäkuuta 2017 klo 1.47\nKiitos una vierailustasi ja liittymisestäsi blogiini.Hyvää kesän jatkoa sinulle !t.tään blogin omistaja\n31. heinäkuuta 2017 klo 7.55\nVoi ihana Turku (olen sieltä kotoisin) ja wow mitä laivoja!\n16. elokuuta 2017 klo 5.10


Sähköä tuottava tiilikatto peltikaton tilalle | BMI Suomi\nPäältä päin ei uskoisi katolla olevan aurinkopaneeleja\nPerinteisen rintamamiestalon vanhan peltikaton tilalle kaavailtiin uutta peltikattoa aurinkopaneeleilla. Suunnitelma kuitenkin muuttui, kun omistaja kuuli Ormax EVO -tiilikattoon integroitavasta aurinkokatosta.\nPirkanmaalaiseen rintamamiestaloon oltiin tekemässä peltikattoremonttia, jonka yhteydessä omistajat halusivat asentaa katolle aurinkopaneeleja.\nTalon omistajan Janne Sieväsen mukaan suunnitelmat olivat jo pitkällä peltikaton suhteen, kunnes hän kuuli Pisa Kattoremontin edustajalta, Jesse Annalalta, toisenlaisesta mahdollisuudesta.\nAnnala esitteli Sieväselle Ormax EVO -tiilikaton, johon saisi integroitua Solarstonen aurinkopaneelit huomaamattomasti ja kestävästi. Virtaviivaisen ulkonäön lisäksi Sievästä houkutti tillikaton hiljaisuus verrattuna vanhaan peltikattoon.\nLoppuen lopuksi meillä oli kaksi pääasiallista syytä, miksi päädyimme aurinkokattoon. Ensimmäinen syy oli kokeilunhalu ja mielenkiinto uudenlaista aurinkopaneelijärjestelmää kohtaan. Toisena syynä oli Pisa Kattoremontin hyvä myyjä, jonka kanssa tulimme hyvin toimeen, ja mikä lopulta johti suunnitelmien muuttumiseen.\nSievänen lisää, että aurinkokatto tuo myös toki kustannussäästöjä, kun osan käyttösähköstä tuottaa itse. Hän kuitenkin myöntää, että tämän mittaluokan investointia ei voinut ajatella pelkästään sijoituksena, vaan kustannussäästöjen lisäksi motivaationa oli ympäristöystävällisyys.\nAurinkokatto asennettiin avaimet käteen -toimituksena\nJesse Annala Pisa Kattoremontista kertoo, että Ormax Aurinkokatto toimitettiin Sievisille täytenä avaimet käteen -toimituksena. Talonomistaja oli jo itse perehtynyt kattavasti aurinkopaneeleihin, kun he kävivät eri vaihtoehtoja läpi ja oli pitkällä suunnitelmissaan aurinkopaneelien hankinnasta.\nPisa Kattoremontilta oli kuitenkin juuri edeltävällä viikolla oltu tutustumassa Solarstonen aurinkopaneeleihin, ja Annala päätti ehdottaa Sieväselle EVO-tiilikattoa, johon saisi integroitua aurinkopaneelit kiinteäksi kokonaisuudeksi. Vaihtoehto houkutti talon omistajaa, ja kattoremonttisuunnitelmat vaihtuivat lennosta.\nPisa Kattoremontin asentajien lisäksi projektissa olivat tiiviisti mukana Solarstonen asentajat, jotka valvoivat ja ohjeistivat aurinkopaneelien asennustyötä. Projektin viimeisenä vaiheena oli sähköjen kytkeminen taloon, jonka suoritti sähköasentaja.\nNykyisin saamme kyselyjä säännöllisin väliajoin aurinkopaneelien asennuksesta. Tarjoamamme Ormax Aurinkokatto on kuitenkin hienompi ratkaisu kuin paneelit, jotka näkyvät selkeästi katolla. Integroitavat aurinkopaneelit ovat myös käytännöllisemmät katon huollon kannalta, kun niiden alle eri pääse esimerkiksi kertymään lehtiä.\nJesse Annala, myyntipäällikkö, Pisa Kattoremontti / Pisa Saneeraus Oy\nSähkön tuotantoa voi seurata puhelimesta tai tietokoneelta\nKun järjestelmä saatiin asennettua ja lopulta toimintaan, ei aurinkokaton käyttö vaatinut enää muita toimenpiteitä. Järjestelmän toimintaa ja sähkön tuotantoa voi seurata älypuhelimen sovelluksella tai tietokoneella selaimesta.\nAurinkopaneelien invertteri on kiinni langattomassa verkossa, ja järjestelmä lähettää tietoa käyttöjärjestelmäsovellukseen wifin kautta. Raportteja voi seurata haluamallaan ajanjaksolla, esimerkiksi tunti-, päivä- tai kuukausitasolla.\nSievänen kertoo, että heillä järjestelmä on tuottanut kesällä sähköä yli oman käyttötarpeen, ja ylimääräinen sähkö on myyty takaisin sähköyhtiön verkkoon. Hän myös uskoo, että järjestelmä tulee tuottamaan aurinkosähköä talviaikanakin, vaikka toki vähemmän kuin kesällä.\nJanne Sieväsen vinkit aurinkokaton tuottaman ylijäämäsähkön käyttöön:\nYlijäämäsähkön myynti takaisin sähköyhtiölle.\nTällöin hyötysuhde sähkön reaalihintaan on noin 1/3.\nSähköyhtiön virtuaaliakun käyttö.\nTällöin kesän ylijäämäsähköt ”varastoidaan” sähköyhtiön tarjoamaan ”virtuaaliakkuun”, joka on sähköyhtiön tarjoama lisäpalvelu. Virtuaaliakkuun varastoidun sähkön voi siis kuluttaa pimeämpänä vuodenaikana, mikä pienentää sen ajan sähkölaskua. Hyötysuhde on tällöin noin 2/3 suhteessa sähkön reaalihintaan.\nSähkön varastointi omaan akkuun.\nEtenkin haja-asutusalueille tai mökillä parhaan hyödyn ylijäämäsähköstä voi saada varastoimalla se itse hankittuihin akkuihin, jolloin ylijäämäsähkön hyötysuhde on 100 %.\nTiilikatto vai peltikatto? Vanha peltikatto vaihtui Ormax EVO Aurinkokattoon -katso upea lopputulos!\nTalot kuin sisarukset: Villa Ormax ja Townhouse Rokka\nLinjakas Ormax EVO -tiilikatto jatkaa townhouse-talojen julkisivua.


TV:stä tuttu super-lastenhoitaja: Nämä jokaisen vanhemman tulisi tietää! | Perhe | Iltalehti.fi\nTV:stä tuttu super-lastenhoitaja: Nämä jokaisen vanhemman tulisi tietää!\nLauantai 4.9.2010 klo 22.44\nLapsityrannit -ohjelmasta tuttu Jo Frost paljastaa kolme tärkeimpänä pitämäänsä kasvatusvinkkiä. Ja yleisen vanhempien tekemän virheen.\nJo Frost on julkaissut kolme kirjaa lastenhoidosta. Hänen tosi-tv-ohjelmaansa Supernanny (Lapsityrannit) on tehty jo kuuden tuotantokauden verran. (SPLASH / AOP)\nSuositusta brittiläisestä tosi-tv-ohjelmasta tuttu superluokan lastenhoitaja Jo Frost paljasti WebMD -verkkosivuston haastattelussa kolme lastenkasvatusvinkkiä, jotka hänen mielestään jokaisen vanhemman tulisi tietää.\nFrostin Supernanny -tv-ohjelmaa on tehty jo kuusi tuotantokautta. Suomessa naisen lapsenhoitovinkkejä on katsottu nimellä Lapsityrannit. Hän on kirjoittanut kolme lastenhoitoa käsittelevää kirjaa.\n1. Ajattele millainen vanhempi haluat olla ja millaiset perhearvot ovat sinulle tärkeitä. Mieti millaisia asioita haluat tehdä perheesi kanssa ja mitä vastuu ja huolenpito tarkoittavat sinulle.\n2. Ole positiivinen roolimalli. Lapset katsovat meitä ylöspäin ja inspiroituvat meistä. He ovat kuin peilikuva. He saavat meidät nauramaan itsellemme ja samalla näemme itsemme uudesta näkökulmasta. Hekin opettavat siis meitä! Älä ole ylikriittinen, tärkeintä on osoittaa arvostusta. Silloin saat sitä itsekin.\n3. Aika on korvaamatonta. Kasvua ei ole ilman aikaa. Et voi osoittaa rakkauttasi, jos sinulla ei ole aikaa tehdä sitä. Lapsuuden muistojen rakentaminen vaatii paljon aikaa.\nMikä on yleinen vanhempien tekemä virhe?\n- Heidän odotuksensa ovat liian korkealla. Toisekseen he eivät pidä kiinni sanoistaan. Tämä pätee sekä kurin että lupausten suhteen.


Maria Veitola ei päässyt suositun tv-ohjelman juontajaksi – paljastaa kirjassaan saaneensa sen sijaan yllättävän tarjouksen - MTVuutiset.fi\nMaria Veitola ei päässyt suositun tv-ohjelman juontajaksi – paljastaa kirjassaan saaneensa sen sijaan yllättävän tarjouksen\nMaria Veitola haki Idolsin juontajaksi. MTV\nJuontaja ja toimittaja Maria Veitola paljastaa hakeneensa Idolsin juontajaksi.\nMaria Veitola kertoo kirjassaan Toisinpäin (Johnny Kniga 2019) pyrkineensä Idolsin ensimmäisen kauden juontajaksi. Veitola oli innoissaan paikasta, sillä hän oli erikoistunut toimittajana musiikkiin ja populaarikuttuuriin. Tehtävää hän ei kuitenkaan saanut.\n– Tuottaja soitti perään ja sanoi, että koekuvaukset menivät osaltani todella hyvin, mutta en ollut kanavan mielestä tarpeeksi kaupallinen, Veitola muistelee kirjassa.\nLUE MYÖS: Maria Veitola avautuu uutuuskirjassaan surusta: “Isän kuoleman hyväksyminen on vielä kesken”\nJuontajina nähtiin Veitolan sijaan Ellen Jokikunnas ja Heikki Paasonen. Kaikesta huolimatta Veitola pääsi mukaan tekemään ohjelmaa, sillä tuotantoyhtiön mielestä hänen sisältönsä oli ollut erittäin lahjakasta ja oivaltavaa. Veitolalle tarjottiin roolia käsikirjoittajana.\n– Sisältöni kelpasi, mutta ulkomuotoni ei. Lupasin miettiä asiaa. Onneksi nielin ylpeyteni ja otin työn vastaan, Veitola kirjoittaa silloisista ajatuksistaan.\nLUE MYÖS: Maria Veitola kommentoi Linda Lampeniuksen luona vierailua\nOma ohjelma loppui tylysti\nVaikea hetki toimittajan uralla oli myös oman ohjelman, Maria! -talk show’n, lopettaminen vuonna 2011. Veitola oli pettynyt työnantajan päätökseen lopettaa keskusteluohjelma. Hän ei usko syyn olleen raskaus, sillä hän teki töitä yrittäjänä.\nHän kertoo osanneensa aavistaa kohtalonsa, kun kanavan silloinen uusi kotimaisista ohjelmista vastannut henkilö oli sanonut ensimmäisessä palaverissa, ettei ymmärtänyt ohjelman ideaa. Ohjelma sai jatkua hyvien katsojalukujen ansiosta.\nLähde: Toisinpäin (Johnny Kniga 2019)\nMaria Veitola Yökylässä Maria Veitola TV-ohjelmat


Vapaaehtoiset leimat - Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes)\nMuut leimat ja merkinnät\nJalometallituotteissa saa olla muita leimoja, jos ne eivät ole erehdyttävästi yhdennäköisiä pakollisten tai vapaaehtoisten leimojen kanssa. Kuluttajalle ei saa muodostua väärää käsitystä tuotteesta niiden perusteella. Jalometallituotteissa saa olla myös muissa valtioissa käytössä olevia leimoja, jos ne eivät johda kuluttajia harhaan.\nVoit tuoda Suomeen ulkomailta tuotteita, joissa on jo johonkin toiseen valtioon rekisteröity nimileima. Nimileima ei kuitenkaan saa johtaa suomalaisia kuluttajia harhaan ja voit joutua poistamaan tuotteista alkuperäisen nimileiman esimerkiksi silloin, jos leima on jo käytössä Suomessa. Ennen kuin laitat tuotteet myyntiin, niistä pitää löytyä täällä pakolliset leimat pitoisuusleima ja Tukesiin rekisteröity nimileima / tarkastusleima. Voit pyytää, että jalometallituote leimataan jo lähtömaassa tarkastusleimalla, jolloin Tukesin hyväksymää nimileimaa ei tarvita eikä alkuperäinen nimileima ole harhaanjohtava. Myös CMM-leimalla leimattuja tuotteita voi myydä Suomessa suoraan.\nLeimojen käyttö muissa tuotteissa\nMuissa kuin jalometallituotteissa ei saa olla jalometallituotteissa käytettäviä leimoja tai edes niiden kanssa erehdyttävästi yhdennäköisiä leimoja. Sääntöön on yksi poikkeus, jalometallituotteissa käytettävä nimileima. Nimileimaa voi käyttää esimerkiksi pronssikoruissa, tinatuotteissa ja muovipusseissa. Nimileimaa ei voi kuitenkaan käyttää tuotteissa, joita voisi luulla jalometallituotteiksi esimerkiksi värin perusteella.\nSuomessa ei tällä hetkellä ole jalometallituotteiden tarkastuslaitosta, eli jalometallituotteille ei ole mahdollista saada tarkastus- tai CCM-leimaa Suomesta.\nEdellinen tarkastuslaitos Eurofins Labtium Oy lopetti jalometallituotteiden tarkastusleimauksen vuoden 2021 tammikuun lopussa.\nTyö- ja elinkeinoministeriö pohtii parhaillaan tarkastuslaitoksen jatkoa, ja Tukes tiedottaa asiasta heti, kun siitä saadaan tietoa.


Sushiin sopii myös ohra | Myllyn Paras\nSushiin sopii myös ohra\nSushit ovat suosittu alkuruoka, ja niitä on mukava näperrellä vaikkapa oman perheen tai ystävien kanssa yhdessä. Täytteitä on helppo vaihdella oman maun mukaan.\nMyllyn Parhaan susheissa on käytetty riisin lisäksi kotimaista ohraa. Kannattaa kokeilla, sillä tämä riisiä huomattavasti ekologisempi vaihtoehto sopii todella mainiosti myös japanilaisiin herkkuihin!\nKokeile aluksi vaikkapa lohitäytteisiä susheja eli makisusheja tai avokadotäytteisiä susheja!