Valokuvauksen perusteita rautalangasta: makro- ja lähikuvaus | Mikko Saari\nPienen kennon etu\nNäin ison kuoriaisen kuvaaminen ei välttämättä vaadi varsinaista makro-objektiivia, etenkin jos rajaa kuvaa jälkeenpäin. Canon EOS 550D, Canon EF 100mm f/2.8 Macro. 100 mm, f/4, 1/320 s, ISO 400.\nMakrokuvaus eli lähikuvaus on pienten asioiden kuvaamista niin, että niistä saadaan kohdetta suurempia kuvia. Suosittuja kohteita makrokuville ovat hyönteiset ja muut luonnon pienet yksityiskohdat, mutta makrokuvaus sopii moneen muuhunkin tarkoitukseen. Vaikkapa postimerkki- tai rahakokoelmasta saa mielenkiintoisia lähikuvia.\nKäytännössä makrokuvauksella ja lähikuvauksella tarkoitetaan kaikenlaista valokuvaamista, jossa otetaan yksityiskohtaisia lähikuvia kohteesta. Teoriapuolella merkitykset ovat täsmällisempiä, eikä kaikki lähikuvaus ole makrokuvaamista.\nKuollut ampiainen pysyi paikoillaan kuvattavana. Huomaa, että edes ampiaisen kokoinen kohde ei näy kokonaan terävänä! Canon EOS 550D, Canon EF 100mm f/2.8 Macro. 100mm, f/8, 1 s, ISO 100.\nMakrokuvaamisen peruskäsitteisiin kuuluu suurennussuhde (reproduction ratio, magnification ratio). Se kertoo mikä on kuvattavan kohteen luonnollisen koon suhde sen kokoon kameran kennolla. Suurennussuhde 1:1 tarkoittaa että luonnossa 10 mm kokoinen kohde piirtyy kameran kennolle 10 mm kokoisena. Kun Canonin harrastajakameroiden APS-C-kennon koko on noin 25 × 17 mm, 10 mm korkea kohde täyttää ison osan kennosta ja kuva-alasta.\nJos objektiivi pystyy tuottamaan 1:1-suurennussuhteen (tai suuremman), sitä voi nimittää makro-objektiiviksi. Käytännössä pienempikin suurennussuhde pystyy tuottamaan makrokuviksi kelpaavia lähikuvia. Canonin kitti-objektiivi EF-S 18-55mm pystyy parhaimmillaan noin 1:3-suurennussuhteeseen, eli 10 mm kohde piirtyy kennolle noin 3 mm kokoisena. Tämä suurennussuhde ei riitä makrokuviin.\nSylkikuoriainen lähdössä liikkeelle. Canon EOS 550D, Canon EF 100mm f/2.8 Macro. 100 mm, f/4.5, 1/1000 s, ISO 100.\nToinen makrokuvaamiseen vaikuttava seikka on objektiivin lyhin tarkennusetäisyys (minimum focus distance). Se kertoo, kuinka lähellä kameraa sijaitsevaan kohteeseen objektiivi pystyy tarkentumaan. Tämä etäisyys on yleensä merkitty objektiiviin.\nHuomatkaa, että etäisyyttä ei mitata objektiivin etulasista, vaan kameran kennolta. Esimerkiksi Canonin EF 100mm f/2.8 Macro -objektiivin lyhin tarkennusetäisyys on 30 cm, mutta kun objektiivi itse on noin 12 cm pitkä ja kennoon on parin sentin matka, käytännössä objektiivi tarkentuu kohteisiin, jotka ovat noin 15 cm päässä objektiivin etulasista. Ero EF 100mm f/2 -objektiivin (vastaava polttoväli, mutta ei makro-objektiivi) noin 90 sentin tarkennusetäisyyteen on huomattava.\nMakrokuvaus on siitä harvinainen osa-alue, että siinä pienestä kennosta on paljon hyötyä. Suurennussuhde ei riipu kennon koosta, mutta kun pokkarikameran kennon koko on vain muutamia millejä, kuva-alan täyttäminen vaatii huomattavasti pienemmän suurennussuhteen. 10 mm kokoinen kohde täyttää 1 mm kokoisen kennon jo suurennussuhteella 1:10, jolloin lopputuloksena on vakuuttava makrokuva – järjestelmäkameralla tällaisella suurennussuhteella oltaisiin vielä erittäin kaukana makrokuvasta.\nPokkarikameroiden valmistajat ovat tämän asian huomanneet ja useimmista kameroista löytyykin makrotila, joko asetuksena (merkitty tavallisesti kukan kuvalla) tai automaattisesti käyttöön otettavana. Käytännössä pokkarikameran makrotila tarkoittaa sitä, että kamera pystyy tarkentamaan erittäin lähelle, jopa alle sentin päähän objektiivista. Pokkarikamera onkin järkkäriä parempi lähikuvaukseen, jos järkkärissä ei ole erityistä makro-objektiivia. Kunnon makro-objektiivilla varustettu järkkäri vie kuitenkin voiton pokkarista suurennuksessa ja kuvan laadussa.\nOikealla puolella Olympus OM-D E-M5. Ylempänä 20mm objektiivi, alempana 45mm objektiivi – tuloksissa ei ole suurta eroa. Vasemmalla ylhäällä Canon IXUS 1000 HS -pokkari, jolla kolikko täyttää kuva-alaa paljon enemmän. Voiton vie kuitenkin iPhone 4S, joka on varustettu Olloclip-makro-objektiivilla.\nYllä oleva vertailu osoittaa eron käytännössä. Järkkärillä kuvattujen kolikoiden kohdalla ei voida puhua makrokuvista, vaikka kuinka yritin kuvata kolikkoa niin läheltä kuin objektiivin pienin tarkennusetäisyys sallii. 45-millisen objektiivin suurin suurennuskerroin on 0,11 eli noin 1:9, 20-millisellä 1:7,5. Tekemällä tarpeeksi suuren vedoksen kuvasta saisi sellaisen, että kolikko on suurempi kuin luonnossa, mutta silti.\nIxus 1000 HS -pokkarilla kolikko sen sijaan täyttää vaivattomasti kuva-alaa. Kennon korkeus on 4,6 mm, kolikon halkaisija on 23,25 mm. Kun kolikko vie kuvasta vähän yli puolet, se on piirtynyt kennolle noin 2,6 mm kokoisena, jolloin suurennuskerroin on sama 0,11 kuin Olympuksella 45 mm objektiivilla (kuvassa oikealla alhaalla). Tämä viimeistään tekee selväksi kennon koon merkityksen lähikuvauksessa.\niPhonella ja Olloclip-makro-objektiivilla 3,4 mm korkea kenno täyttyy noin 15 mm kohteella. Suurennoskertoimeksi saadaan noin 0,25 tai 1:4. Tämä on noin pienellä kennolla jo riittävä suuri kerroin, jotta voidaan puhua todella yksityiskohtiin pääsevästä makrokuvauksesta. Ilman erillistä makro-objektiivia iPhone häviää pienemmästä kennostaan huolimatta pokkarille, koska objektiivin pienin tarkennusetäisyys on selvästi pidempi kuin pokkarikameralla.\nMuurahaisten kirvafarmin kuvaaminen vaati tarkkaa työtä käsitarkennuksen kanssa. Canon EOS 550D, Canon EF 100mm f/2.8 Macro. 100 mm, f/8, 1/160 s, ISO 400.\nKaikki mikä kiiltää ei ole kultaa, eikä jokainen makro-objektiivi ole ihan aito. Objektiivien valmistajat läiskivät Macro-nimitystä objektiiveihin vapaalla kädellä. Zoom-objektiiveissa Macro-nimitys tarkoittaa yleensä sitä, että lyhin tarkennusetäisyys on hieman lähempänä kuin tavallisesti. Suurennossuhde on harvoin parempi kuin 1:2, joskus vain 1:3. Ihan kelpo, siis, mutta todella pienten yksityiskohtien kanssa aito 1:1 makro on parempi. Jos zoomi tuntuu muuten hyödylliseltä ja makrokuvaaminen on satunnaista kukkien ja muiden kuvaamista, eikä tarpeen ole saada kuvia kärpästen silmistä, tällainen objektiivi voi olla ihan näppärä valinta.\nAidoissa makro-objektiiveissa on käytännössä aina kiinteä polttoväli. Polttovälejä on lyhyemmästä pidempään. Kaikilla saa suurennoksen kohdalleen, joten ero on lähinnä siinä, miten kaukaa voi kuvata. Lyhyemmän polttovälin objektiivit ovat pienempiä ja halvempia ja niillä saa suuremman syväterävyyden, mutta niillä joutuu kuvaamaan niin läheltä, että esimerkiksi perhosten ja muiden levottomien kohteiden kuvaaminen on vaikeaa. Myös valon kannalta voi olla kätevää, jos voi pitää vähän etäisyyttä kohteesta.\nPolttovälin valitsemiseksi pitää siis miettiä, mitä haluaa kuvata. 60-millinen makro on harrastajakamerassa ihan hyvä, satamillinen alkaa olemaan jo vähän epäkäytännöllisen pitkä muuhun kuin makrokuvaamiseen. Canonin EF 100mm f/2.8L Macro on ainoa makro-objektiivi, jota itse olen käyttänyt, ja se oli kyllä makrona näppärä, muuten vähän pitkänsorttinen.\nMakrokuvaus tuo asioista esiin uusia piirteitä. Tässä repun verkkoa, reiän halkaisija luonnossa noin 1-2 mm. iPhone 4S, Olloclip-makro-objektiivi. 4,3 mm, f/2.4, 1/20 s, ISO 100.\nToinen ratkaisu makroiluun on käyttää loittoputkia tai loittorenkaita. Ne ovat yksinkertaisia tyhjiä renkaita, jotka asennetaan objektiivin ja rungon väliin. Loittoputki sisältää sen verran elektroniikkaa, että automaattitarkennus ja muut ominaisuudet säilyvät, mutta muuten ne ovat pelkkiä renkaita ilman linssejä.\nLoittoputki vie objektiivin kauemmas rungosta, jonka seurauksena lyhyin tarkennusetäisyys pienenee ja suurennossuhde kasvaa. Vastapainoksi objektiivi ei voi enää tarkentua kuin lähelle. Loittoputkilla saa esimerkiksi edullisesta EF 50mm f/1.8 -objektiivista ihan käypäisen makro-objektiivin.\nLiikkuvan kärpäsen kuvaaminen on todella haastava operaatio. Canon EOS 550D, Canon EF 100mm f/2.8 Macro. 100 mm, f/5, 1/320 s, ISO 100.\nMakrokuvaaminen ei ole aivan yksinkertaista. Kohteiden saaminen pysymään kuvassa voi olla vaikeaa. Vaikka kohde olisikin liikkumaton, varsinkin pidemmillä makro-objektiiveilla syväterävyysalueet ovat erittäin pieniä. Pientäkään hyönteistä ei välttämättä saa kokonaan terävänä kuvaan! Makrotasolla syväterävyysalue mitataankin millimetreissä.\nSyväterävyysongelmaan on pari ratkaisua, joista kätevin on valon lisääminen, jolloin on mahdollista käyttää hyvin pientä aukkoa. Silloin tarvitaan jalustaa, joka on muutenkin makrokuvaamisessa paikallaan, käden tärinäkin kun riittää tekemään isoilla suurennoksilla kuvattaessa tarkentamisesta riittävän vaikeaa.\nMakrokuvaamisesta innostuneen kannattaakin perehtyä kehittyneempiin valaisuratkaisuihin, esimerkiksi rengassalamoihin ja tavallisen salaman valon ohjaamiseen kohteeseen. Tässä mennään jo sen verran tekniselle puolelle, että siirrän näistä kiinnostuneen lukijan vaikkapa Matti Valveen makrokuvaussivuille.\nMakrokuvaus tai lähikuvaus on pienten kohteiden valokuvausta, jossa kohteet ovat kuvassa suurempia kuin luonnossa. Tiukan teknisessä mielessä makrokuvaukseen päästään, kun kohde piirtyy kameran kennolle vähintään samankokoisena kuin luonnossa, mutta käytännössä vähempikin riittää: monet nimittävät makrokuvaukseksi kaikenlaista lähikuvausta, vaikka aidon makrokuvauksen suurennossuhteisiin ei päästäisikään.\nSuurennossuhde tai suurennoskerroin kertoo, miten paljon objektiivi pystyy suurentamaan. Mitä isompi kenno kamerassa on, sitä parempi suurennossuhde tarvitaan, jotta kohde täyttäisi mahdollisimman paljon kuva-alasta. Järkkärikameralla tarvitaan siis 1:1-suurennossuhteeseen pystyvä objektiivi, jotta saadaan todella upeita lähikuvia. (Suurennossuhde on sitä parempi ja suurempi, mitä pienempi jälkimmäinen numero on: 1:1 on parempi kuin 1:2, joka on parempi kuin 1:4 ja niin edelleen. Suurennoskertoimessa isompi on parempi: 1 on parempi kuin 0,5, joka on parempi kuin 0,25.)\nPienin tarkennusetäisyys kertoo lyhyimmän etäisyyden – mitattuna kameran kennolta – johon objektiivi pystyy tarkentumaan. Tällä on merkitystä kaikessa lähikuvauksessa, ei vain makrokuvissa. Jos aiot kuvata millaisia lähikuvia tahansa, valitse objektiivi, jossa on lyhyt pienin tarkennusetäisyys.\nMakro-objektiivi on objektiivi, joka pystyy vähintään 1:2-suurennossuhteeseen ja mieluiten 1:1-suurennossuhteeseen. Zoom-objektiiveissa makro-nimityksellä varustetut objektiivit pystyvät tarkentamaan tavallista lähemmäs, mutta osan suurennossuhde on vain luokkaa 1:3.\nMakrokuvauksesta kertoo lisää Matti Valve makrokuvaussivuillaan.\n218 kommenttia kirjoitukseen “Valokuvauksen perusteita: makrokuvaus”\nMikä olisi semmoinen jalusta joka sopisi myös canon eos 600d ja canon eos 1100d kameraan? Ja haluaisin ostaa myös jonkun objektiivin joka olisi hintaluokkaa 90-500e. Mitä sanot Canon EF 50mm f/1.8 II ja Canon EF-S18 mm – 135 mm – f/3.5-5.6 IS objektiiveista ja passaavatko molemma edellä mainittuihin kameroihin?\nJalustat ovat siitä harvinainen juttu kameramaailmassa, että ne on standardoitu. Jalustakierre on siis lähes jokaisessa kamerassa samanlainen, joten sen puolesta voit valita minkä jalustan tahansa.\nObjektiivin valintaan ei vielä hintaluokka riitä, jotta voisin suositella yhtään mitään, pitäisi olla vähän näkemystä myös siitä, mitä sillä objektiivilla on tarkoitus tehdä. Pelkästään ostamisen ilosta uutta objektiivia ei kannata ostaa, sillä siitä seuraa vain kokoelma pölyä kerääviä laseja, joilla ei kuvata.\nKumpaankin kameroista sopivat kaikki Canonin EF- ja EF-S-objektiivit. Vain EF-M-objektiivit eivät sovi. Tuo 50-millinen on ihan näppärä pikkutele, kovin muovisen oloinen vain. Jos tarvitset yleisobjektiivia, Canon EF 35mm/2 on parempi. Tuota 18-135-millistä en suosittele, se on vähän sellainen jokapaikanhöylä, joka ei ole missään jutussa erityisen hyvä.\nAmatöörillä vähän ongelmia tarkennuksen kanssa, tarkentunut alue on todella pieni lähelle kuvattaessa ja en meinaa saa ikinä tarkennusta onnistumaan, onko paras säätää aukko käsin vai käytettävä syväterävyysohjelmaa joka yrittää tarkentaa kaikilla tarkennuspisteillä? Objektiivi on Canonin L-sarjan 100mm makro.\nHarjoittelua vain. Syväterävyys on makrokuvauksessa pahimmillaan millimetrejä, eli onnistunut tarkennus vaatii todellista tarkkuutta. Säädä aukko niin pieneksi kuin mahdollista ja tarkenna käsin. Makrolla kuvatessa käsintarkennus onnistuu usein kätevimmin niin, että säätää tarkennuksen objektiivista suunnilleen kohdalleen (usein niin lähelle kuin mahdollista) ja tekee lopullisen tarkennuksen liikuttamalla koko kameraa, ainakin jos kuvaa käsivaralta.\nHei! Kiitos erittäin opastavista sivuista! Olen juuri hankkinut elämäni ensimmäisen järjestelmäkameran – Canon 600D:n. Siihen otin kaksi objektiivia mukaan: 18-55 ja 55-250. Makrokuvaus kuitenkin kiinnostaa niin paljon, että olen ajatellut ostaa vielä makro-objektiivin. Mitä suosittelet? Kuvauskohteeni ovat pääasiassa pieniä kukkia ja mahdollisesti niissä olevia ötököitä.\nCanonin 100-millinen makro on oivallinen. Jos budjetti venyy, kuvanvakaajallinen on parempi, mutta ilmankin pärjää, etenkin jos on vakaat kädet tai hyvä jalusta.\nKuvanvakaaja ei käytännössä makro/lähikuvauksessa paljoa auta, koska eteen-taakse heiluminen/tärinä on ohuesta syväterävyydestä johtuen vähintäänkin yhtä paha ongelma kuin sivusuuntainen liike.\nEli kamera vain on yksinkertaisesti tuettava aina paremmin kuin muussa kuvauksessa.\nEikä se vakain kyllä auta yhtään vaikka sen kasvin heilumiseen tuulessakaan.\nSen unohdit että jalustakierteen lisäksi eivät ikävä kyllä standardoineet pikakiinnityslevyä, vaan nyt jopa yhdellä jalustavalmistajalla on useampia pikakiinnityksiä. Arca-Swiss on lähimpänä standardia, mutta luonnollisestikaan egoistiset isot jalustabrändit eivät sitä halua käyttää omien proprietary-poropietariviristystensä sijaan.\nPetteri Keränen sanoo:\nKuvaan itse tuolla:\nKallein valokuvaukseen liittyvä vehje, jonka olen ostanut. Päätin viime kesänä kuvata makroja hyönteisistä, ja kyllä tuolla niitä pystyy tekemään. Etäisyys voi olla pitkäkin, ja saa hienoja kuvia.\nRunkona on EOS 450D. Jalustaa en käytä.\nSe kuitenkin on todettava, että automaattitarkennuksella ja kuvanvakaimella tekee aika vähän normitilanteissa, eli halvempi versio objektiiveista on yleensä järkevä näissä hommissa.\nSeuraavaksi onkin haaveissa rungon päivitys, sillä uudemmissa rungoissa kennon herkkyys on parantunut huikeasti. Jännää on, että käytännössä pienikennoinen runko on makrokuvaajalle usein parempi kuin vaikka täyskennoinen. Terävyysalue on usein niissä helpompi saada hieman suuremmaksi. Niinpä lopulta voi ollakin järkevää hankkia täyskennoisen sijasta croppikennoinen.\nHei! Olen kiinnostunut lähikuvauksesta, nyt käytössä 18-105mm putki joka ei millään riitä ja kamerana Nikon D3100. Seuraavaksi putkeksi mietin 55-300mm ihan nikonin omaa putkea. Oletko sitä mieltä että tyrmäät koko ajatuksen ja ehdotat tilalle jotain hyvää ja enintään 300e maksavaa putkea? Pitääkö lähikuvaukseen soveltuvan putken olla kiinteä polttovälinen? Kiitos vaivannäöstä!:)\nLähikuvaukseen ei tuo Nikonin pitkä zoomi kelpaa, vaikka muuten kelpo putki onkin. Suurennuskerroin on kuitenkin vaatimaton 0.28x ja lähin tarkennusetäisyys 1,4 metriä.\nAlle 300 euron saa 40-millisen makro-Nikkorin. Vähän lyhyt, mutta muuten luulisin hyväksi. Oikeat makrot ovat kiinteän polttovälin laseja, koska arvelisin lähitarkennusta aika kalliiksi ja mutkikkaaksi tehdä zoomiin; paljon helpompi juttu, kun on vain yksi polttoväli mietittävänä.\nEdullinen telezoom-makro saattaisi olla jompikumpi seuraavista:\nMolemmista löytyy tietoa tuolta:\nSigman kohdalla on sotkettu kaksi objektiivia, joten en laita niitä näkyviin.\nItselläni ei ole kokemusta kummastakaan, mutta noiden kuvien perusteella ainakin tuo Tamron olisi ihan ok noissa budjettiluokissa.\nKuten itse jutussakin lukee, zoomimakroihin kuuluu sellainen varaus, että ”Macro” nimessä on usein mainostemppu, eikä niistä aina ole kunnon makro-objektiiviksi. Joissain suurennussuhde voi jäädä niinkin kehnoksi kuin 1:3. Nämä molemmat pystyvät 1:2-suurennussuhteeseen, eli kyllä niillä pieniä juttuja kuvaa, mutta kaikista pienimmät yksityiskohdat jäävät oikeille 1:1-suurennukseen pystyville makro-objektiiveille.\nLuulisin, että tavallisen kuvaajan satunnaiseen ötököiden ja kukkien lähikuvaukseen nuo macrozoomit riittävät ihan hyvin.\nhenri koskinen sanoo:\nmites onnistuu loittorenkaiden käyttö makro-objektiivin kanssa? On kamera ja makro mutta lisää suurennosta pitäisi saada, ilman että tarttis turvautua mikroskooppiin.\nOmia testailujani täällä\nJos ostais Kenkon loittosarjan niin pelittäiskö makron kanssa luokkaa 100x mikroskopiaa haastaen?\nMiten ylipäätään päästä makrolla mikrotasolle. Kikkoja varmaan on, kun vaan tietäis ne…\nMinulla ei ole kokemusta loittorenkaiden käytöstä, mutta pitkillä loittorenkailla pääsee kyllä lähelle. En tiedä, miten mikroskooppiselle tasolle pääse, mutta kyllä esimerkiksi täällä on pelkillä loittoputkilla saatu sokerikiteet aika suuriksi.\nKiitos kommentistasi. Lähinnä mietin tuossa makro+loitto kombossa tarkennusongelmia. Voi olla että lyhin tarkennusaskel tulee liian pitkäksi focus stäkkäykselle ja sitten tarvittaisiin tarkennuskisko missä taas ei ole oikein pointsia jos ja kun kuvaa makrolla jossa on sisäinen tarkennusmekanismi. Saman tien voisi sitten hankkia mikroskoopin okulaarin ja sovitteet mutta sitten oltaisiinkin jo mikroilussa.\nPeriaatteessa pinoaminen avaa mikromaailmaa makrolle, varsinkin Live View yhdessä remote focus stackingin kanssa, mutta homma alkaa mennä nopeasti aika tekniseksi näin harrastelijan vinkkelistä. Pitäisi tietää nin paljon kaikenlaisia teknisiä juttuja joiden kanssa on pikkusen hukassa eikä niistä oikein löydä tietoa hakemallakaan.\nps. Jos tiedät jonkun hyvän saitin makrokuvaukseen niin laita vinkkiä.\nPalaan tuohon Tiinan makrokysymykseen.\nViestistä tulin arvelleeksi rivien välistä, että haluja oli hankkia paitsi makro myös tele. No nyt jos nämä kaksi haluaa yhdistää, ja päästä vielä edullisesti, niin silloin tuo Tamronin (tai kenties Sigman) putki olisi ok.\nAsian vierestä tai sitä laajentaen. Jos budjetti olisi tuo ja haluaisi pelkän telen, niin paras ratkaisu olisi 29 euroa budjetin ylittävä Tamron, joka on oikeasti todella hyvä objektiivi:\nTämä putki löytyy myös Canonille. Minulla itselläni on se, ja hyviä kuvia olen saanut. Putkesta löytyy hyvät arvostelut, ja siinä on kunnon vakain ja tarkennusmoottorikin huippuluokkaa. Nikkorin putkista en tiedä, mutta Canonilla ei ole vastaavaa omaa putkea samoissa hinnoissa, joka pärjäisi tälle hintalaatukisassa. Objektiivin etu on näet myös ammattimaisuus tarkennuksessa: automaattitarkennuksen jälkeen tai aikana voi vielä tarkennusta säätää käsin.\nMutta palataan tuohon makroon. Jos halutaan makro, tuo Mikon suosittama putki lienee Nikkorin omissa ainoa vaihtoehto tuolle budjetille. Se on varmasti ok, jos halutaan sillä makrolla kuvata esineitä, paikallaan olevia kukkia tai hyvin rauhallisia hyönteisiä. Mutta jos halutaan vaikka kuvata sudenkorentoja tai muita arempia hyönteisiä, olisi varmasti järkevintä hankkia pidempi putki. Ja siihen ei oikein taida 300 euron budjetti riittää, ellei löydä kätevää käytettyä putkea.\nMinä päätin viime kesänä lomalla keskittyä makrokuvaukseen, ja ostin siksi tuon:\nSudenkorentojen kuvaus on onnistunut erinomaisesti, samoin perhosten. Saa sillä kuvia ihmisistäkin, eli sitä voi käyttää 150 millin telenä. Hintaa on noin 950 euroa sekä Nikonille että Canonille tehdyllä versiolla. Silloin pitää tietysti olla jo varma, että haluaa sijoittaa tuollaisen rahan.\nValokuvauksen maailmassa on minulle tärkeintä, että kuvaan ja vietän aikaa sen kuvauksen kohteen kanssa. Sitten jälkikäteen katselen omia kuvia ja miettin sekä aikaani luonnossa että sitä, miten parantaisin omia kuviani. Usein huomaan sen muuten jo takakannen näytöltäkin… Kuvatessa luonnossa unohtuu äkkiä tunnin aikana kaikki muu. Lopulta se telezoom on ehkä hyvä vaihtoehto. Rahaa säästyy ja luontoon pääsee kuvaamaan sekä lintuja tai muita telekohteita aurinkoisina päivinä että kukkia ja ötököitä suurennuksella 1:2.\nKun ja jos tämä sitten on oma juttu, tulee yleensä nälkä myöhemmin hankkia myös sitä varten semmoiset vehkeet, että kuvien tekninen taso paranee hyvistä vielä luokkaa paremmiksi. Siihen asti on kuitenkin tullut kuvattua ja koettua elämyksiä ja opittua. Nykytekniikalla ja hinnoilla ja elintasolla meillä on harrastajillakin ihan eri mahdollisuudet kuin vielä 20 vuotta sitten filmikameroiden aikana, saati puoli vuosisataa sitten.\nMinulla on Nikon D3100 Kamera. Putki on 18-105 mm. Riittääkö se makrokuvaukseen?\nEi. Objektiivi tarkentaa lähimmillään 45 sentin päähän ja saa parhaimmillaan 1:5-suurennussuhteen. Kovinkaan kummoisia lähikuvia sillä ei siis saa aikaiseksi.\nkiitos oivallisista neuvoistasi, todella tarpeelliset sivut olet väsännyt!\nEnsin yksi ohje omasta kokemuksestani aloittelijoille: Ostakaa vain kunnon objektiiveja, ei muovisia, huonolla valovoimalla varustettuja leluja. Hyvät ovat kalliimpia, mutta kannattaa kerätä rahaa ajan kanssa, ja vaikka sinä aikana muuten tutustua oman kameran kaikkiin ominaisuuksiin ja harjoitella kittiobjektiivin kera.\nJos sitten innostus kuvaamiseen myöhemmin hiipuisikin, laadukkaat objektiivit säilyttävät arvonsa ja ne saa myytyä helposti eteenpäin. Heikkotasoisilla objektiiveilla kuvatessa alkaa jo viimeistään vuoden kuluttua harrastuksen aloittamisesta kuvien suttuisuus ärsyttää niin paljon, että jos aikoo kuvaamista jatkaa, viimeistään silloin haluaa hankkia parempilaatuista optiikkaa.\nMikolta piti kysymäni lähilinssistä – onko sinulla kokemusta siitä? Sitä kenties voisi käyttää niiden ärsyttävien kittilasien kanssa, jotka ovat jääneet nurkkiin pölyttymään.. Kiitos.\nRaisa, lähilinssi on ihan näppärä laite. Kokeilin nimenomaan tuollaista kittiobjektiivi-lähilinssi-yhdistelmää, ja tulos näyttää tältä. Eipä kittiobjektiivi makroksi muuttunut, mutta selvästi lähemmäs pääsi. Teleobjektiivilla ero oli vielä huomattavampi. On lähilinssistä iloa, mutta ei se ihmeitä tee.\nLoistavat sivut ja loistavasti infoa valokuvaamisesta. Olen itse aika ”rookie” vielä näissä valokuvaus hommissa, mutta pikku hiljaa alan oppimaan miten kameraa käytetään, hieman ohjekirjaa ja netistä lukemalla päässyt ihan hyvin vauhtiin, tosin tykkään itse räplätä ja kokeilla, niin parhaiten sitä kautta olen oppinut kuvaamaan. Ostin juuri ensimmäisen järjestelmä kameran Canon Eos 600D + 18-55mm IS II. Sillä on alkuun päässyt jo tosihyvin, mutta nyt haluaisi makroilla. Eli Makron hankkimista olen suunnitellut tässä ja muutamaa vaihtoehtoa tässä olen pyöritellyt Canonia ja sigmaa. Canonilta tätä Canon EF-S 60/2,8 USM Macro ja Sigmalta 50 mm – f/2.8 DG – Canon EF. Olisiko jotain käytännön vinkkejä, että tarviiko makrokuvaukseen jotain vielä lisää? vai pärjäiskö ihan jommalla kummalla? se mitä kuvailisin enimmäkseen olisi esineitä, hyönteisiä, kukkia ym.\nPääset ihan hyvin alkuun pelkällä makro-objektiivilla. Oikein suuria ja pikkutarkkoja suurennoksia kuvattaessa jalusta helpottaa hommaa merkittävästi ja kaukolaukaisimestakin voi olla iloa poistamassa käsien tärinää kuvaamisesta.\nMikähän näistä olisi minulle paras vaihtoehto:\nTamron AF55-200mm F/4-5,6 LD MACRO\nTarkoitukseni on saada mahdollisimman ”hyvä” macrolinssi, omaan Canon EOS 600D:hen. Ja hyvällä tarkoitan nyt lähinnä satunnaista kukkien ja mahdollisesti hyönteistenkin kuvaamista läheltä. Olen aika noviisi vielä tässä kuvaamisessa, itsellä tällä hetkellä perus kitti putki (muistaakseni se 18-55 IS II), sekä ostin lisäksi EF 50mm f/1.8 II:n. Kuvailen enimmäkseen videoita, mutta myös paljon kuvia tulee napsittua. Perus kittilinssi ei ollut sisätiloihin ollenkaan hyvä valinta, aivan liian vähän valovoimaa. Tuo EF linssi on taas melko hyvä valovoimainen, sekä hyvä tarkennus, mutta sen kuva-ala on turhan ”pitkältä”, pienissä huoneissa huono homma. En tiedä mikä luku sitä objektiivien specseissä merkkaa että kuinka pitkälle linssi ”zoomaa automaattisesti” kuvattaessa..\nEtsisin nyt jotakin hyvää putkea, jossa mahdollisesti olisi macron lisäksi myös laaja kuvausalue (perus videoo kuvatessa), hyvä valovoima (jotta voi kuvata sisätiloissa), sekä jossa siis ehdottomasti macro-ominaisuus, jotta pystyisi kukkia ja ötömölliäisiäkin valokuvaamaan läheltä. En tiedä onko liian kovat vaatimukset, mutta noita putkia minulle ehdotettiin, mutta kun noista spekseistä en oikeastaan mitään tajua..\nJollei noista mikään ole sellainen jota tarvitsisin, niin olisiko sinulla ehdottaa jotain, joka olisi kohtuu halpa vaihtoehto, n. 100-200€?\nItsellä ei perus makroa ole ainakaan vielä hakusessa, sillä niiden hinnat ovat turhan huokeat minulle, zoomillinen makrolinssi on ihan ok, kunhan se on edes kohtuu hyvä macroilemaan ja jos sillä muutakin pystyy tekemään kuin kuvaamaan nanomillin alueen tarkasti.\nMarkus, polttoväli ratkaisee, mikä objektiivin kuva-ala on. 50-millisen objektiivin todellinen polttoväli kamerassasi on 80 milliä, eli se on jo teleobjektiivi. Ei siis ihme, että se on sisätiloissa ahdas. Zoomailepa tovi kittiobjektiivillasi, niin huomaat, mikä polttoväli toimii sisätiloissa. Se löytyy varmasti lähempää 18 milliä kuin 55 milliä.\nEF 50mm/1.8:n tarkennus on muuten kaikkea muuta kuin hyvä – suriseva, hidas tarkennus on objektiivin pahin vika – joten voi olla, että tulet vielä yllättymään iloisesti kun saat käsiisi parempia objektiiveja.\nHaluat kyllä aika paljon kaikenlaista. Noissa zoomeissahan on valovoima samaa tasoa kuin kittiobjektiivissasi, eli sen suhteen et ole saamassa mitään parannusta. Jotta saisit parannusta siihen, tarvitsisit zoomin, jossa on esimerkiksi tasainen 2.8-valovoima koko polttovälialueella. Käytännössä suosittelen, että hommaat salaman ja opettelet käyttämään sitä, sillä tavalla saat sisätiloissa riittävästi valoa, ilman että joudut aina käyttämään suurinta mahdollista aukkoa ja rajoittamaan siten kuvaamista. Sisällä nyt vain on niin pimeää, että lisävaloa tarvitaan, se on kylmä fakta, jossa ekstravalovoima ei auta.\nKäytännössä tuo 18-200-millinen Tamron on ainoa noista, joissa on laaja kuvausalue. Se on myös todella halpa, mutta ei se mikään laatuobjektiivi ole, eikä ihmeellinen makrona. Eiköhän sillä nyt lähikuvia kukkasista saa, kunhan ei odota liikaa yksityiskohtia tai erityisen teräviä kuvia. Jos budjettisi on kuitenkin rajattu alle 200 euroon, sinulla ei ole vaihtoehtojakaan. Suosittelisin kuitenkin vähän odottelemaan, säästämään rahaa ja palamaan asiaan, kun pystyt nostamaan budjettisi vaikkapa 700 euroon, niin sinun ei tarvitsisi tyytyä halvimpiin kompromissilaseihin.\nMulla on canon EOS 1100d perus kuvanvakaajallisella kittiobjektiivilla. Olen kuitenkin miettinyt, että ostaisin toisen objektiivin. Kuvaan pääasiassa keräilynukkejani (30cm kokoisia), kukkia ja luontoa. Olen miettinyt makro-objektiivia, vaikka 50mm. Olisiko jompi kumpi näistä hyvä? Hinta ainakin näyttää melko alhaiselta.\nKaisa, voisivat ollakin hyviä. Makro-objektiiveissa on yleensä hyvin terävä kuva, joten ne sopivat juurikin tuollaiseen keräilynukkejen kuvaamiseen oivallisesti. Suosittelen myös lämpimästi jalustan käyttämistä vielä terävämpien kuvien saamiseksi.\nOsaatko kertoa Canon ZOOM LENS EF 38-76mm 1:4.5-5.6 putkesta, mahtaako olla hyvä?\nJossain tiivistettiin näin: huono tarkennus, huono polttoväli, kehno kuvanlaatu ja kehno rakenne. Ei siis mikään helmi.\nAjattelin tässä lähiaikoina päivitellä kameraani. Käytössä on nyt ollu canon 1100D ja oon vähän mietiskellyt 7D:tä.. Oisko jotain muuta vastaavaa jota kannattas miettiä? Sekä millanen macro-objektiivi kannattas laittaa? Aiemmin ei ole macroa ollut. Ja ihan monia monia satoja en raskis maksaa. Ja vinkkejä kun oon alkanut harjoitella manuaali tarkennusta..\nAnne, jos et raaski maksaa satoja euroja objektiiveista, pistät 7D:n kanssa rahaa hukkaan. Väitän, että samojen rahojen sijoittaminen parempiin objektiiveihin tuottaisi jopa parempaa tulosta kuin rungon vaihtaminen.\nCanonin makrot ovat hyviä, 60-millinen ja 100-millinen – mutta ne maksavat kyllä vähän enemmän kuin pari sataa.\nVoi näitä ohjeita on aivan sairaan hieno lukea! Kiitos hyvästä tietosivustostasi!\nInvestoin hiljattain uuden kameran, siirryin vuosien käytön jälkeen 1000D:stä 6D:hen. Kuvailen paljon eläimiä ulkona, käytössäni on EF 70-200mm 1:4 L IS sekä EF 85mm 1:1.8.\nNäillä olen pärjännyt mukavasti, mutta tosin, sisällä näillä ei juurikaan kuvailla. Joissain tilanteissa olen kaivannut pienempää putkea jolla voisin sisälläkin saada kuvaan henkilöt mahtumaan.:D Tiedän objektiiveista perusasioita mutta en luota itseeni että osaisin kovin järkeviä putkivalintoja tehdä. Lähikuvaus kiinnostaisi myös kovasti. Minkäslaisia objektiiveja suosittelisit lähikuvaukseen ja näihin sisäkuvauksiin?:)\nKoska 6D on täysikokoisella kennolla varustettu, nappivalinta tuohon olisi 24-70-millinen peruszoomi. Kuvaan itse sellaisella, enkä juuri muuta kaipaa. Polttoväliä riittää juuri sopivasti lähes kaikkiin peruskäyttöön.\nCanonilla noita on parikin, hinta vaihtelee kalliista tosi kalliiseen, mutta Sigmalta näyttäisi saavan alle 800 eurolla kiinteällä 2.8-valovoimalla, tosin ilman vakaajaa. Jos budjetti venyy noin 1500 euroon, Canonin 24-70mm/4L IS lienee erinomainen valinta peruszoomiksi.\n35- tai 50-millinen kiinteän polttovälin objektiivi voisi olla myös mainio valinta. 50-millinen on täydellä kennolla vähän joka tilanteeseen sopiva normaaliobjektiivi, 35-millinen taas on monen katukuvaajan valinta, vähän laajakulman puolelle menevä, mutta ei vielä mikään hirveän lavea. Sisätiloissa voi olla ihan käteväkin. Molempiin löytyy Canonilta ihan hyvät vaihtoehdot (35mm/2 IS, 50mm/1.4).\nHei Minttu ja Mikko,\nMinulla on myös 6D, ja ostin sen kera kittilinssin 24-105mm f/4L IS. Se on kuitenkin pieni kompromissivehje luonnollisesti.\nKuitenkin, jos sinulla ei ole vielä tuota 50mm f/1.8, eli tätä Canonin varsin kohtuudella piirtävää halpaa normaaliobjektiivia, ehkä miettimisen arvoinen oli se uusi 40 mm pannukakkuobiska. Eräs kaveri kertoi, että sen kanssa kamera mahtuu mukavasti sopivaan vyökoteloon, eli objektiivi ei tule ulos juurikaan kahvan kohtaa enempää (jos lainkaan, en muista ihan täysin). Sen kuvanlaatu on vielä tuota 50 millistä hieman parempi jollain kohtaa. Tarkennus on toimiva, ja etu on pienuus. Mikään supervehje se ei ole, mutta jos minulla olisi tuo objektiivivalikoima, mikä sinulla, ehkä ostaisin sen. Hintakin on edullinen, oliko ihan muutama satanen.\nHei Mikko, sulta löytyy niin mainioita ratkaisuja ja tietoja kameran käytöstä, joten kysyn sulta miten minun pitäisi edetä. Omistan canon 600D:n +Normi 18-55 SI kitin ja etsisin katukuvaukseen ,missä olisi laajakulma,sekä lähikuvia/muotokuvia ihmisestä sopivaa linssiä. Onko Canon EF 35mm f/2.0 Sopiva näihin molempiin vai ? Ja miten se toimisi videokuvauksen kanssa? Kiitos vaivannäöstä.\nMichael, 35-millinen ei ole croppikennoisella kameralla laajakulmaobjektiivi, vaan normaaliobjektiivi. Canonilla ei oikein ole kunnollista kiinteän polttovälin laajakulmaa croppikennoille, kun laajin on vain 24 mm (eli kinovastaavuudeltaan 38 mm). No, kyllähän 35-millistä on paljon käytetty katukuvauksessa ja tuo 24-millinen vastaa suunnilleen sitä, joten sinänsä tuo Canon EF 24mm/2.8 IS USM voisi olla ihan kelpo peli. Miten se soveltuu muotokuviin on eri juttu, siihen tuo EF 35mm/2 IS voi kyllä olla parempi.\nNuo toimivat videokuvauksen kanssa varmasti ihan hyvin, mutta automaattitarkennus videota kuvatessa niillä ei oikein onnistu.\nKiitos tästä tiedosta Mikko.\nMinulla on Canon 5D-runko + Canon 24-105mm f/4L IS EF USM ja\nNikon D7000 + AF-S Nikkor 18-200mm 1:3,5-5,6 GII ED,\n– Canoniin olen suunnitellut makron hankkimista kukkien, siementen jne pienten yksityiskohtien lähikuvaukseen. Voisitko suositella jotain sopivaa, ei luksushintaluokassa olevaa ?\nMitä sanot tästä Canonin macrosta, 599 € ?\n– Nikoniin taas kaipaisin jotain ’normaalilinssiä’ muotokuva/lemmikki/luonto-kuvaukseen, koska olen melko tyytymätön pitkään zoomiputkeen; kuvat kun tahtovat järjestään olla epätarkkoja kuvanvakaajasta huolimatta. Kuvaan ilman jalustaa joka tietysti vaikuttaa asiaan. Paras vaihtoehto?\nEero, tuo Canonin satamillinen on hyvä perusmakro. Harkitsisin kuitenkin sitä kuvanvakaajallista versiota – onhan se kalliimpi, mutta arvelisin, että kuvanvakaajasta on paljon iloa, etenkin jos aikoo kuvata käsivaralta.\nNikonille varma valinta on Nikonin 35-millinen, sehän on suunnilleen normaaliobjektiivi croppikennolla.\nMinulle jäi vielä hieman epäselväksi että mitä makrokuvauksella oikein haetaan. Miksi on tärkeää saada linssi mahdollisimman lähelle kohdetta? Mikä on laadullinen ero kuvaan jos vain sijoitan kameran kauemmas ja käytän pidempää polttoväliä?\nOnko näistä eroista jossain kuvaesimerkkiä?\nMakrokuvauksella haetaan mahdollisimman isoa suurennosta. Vertaa noita kolikkokuvia: siinä näet, millaista jälkeä erilaiset objektiivit tekevät, kun niillä kuvaa mahdollisimman läheltä. Makro-objektiivi erottuu joukosta selvästi.\nTämä suurennussuhde/-kerroin, mistä saan tietää oman kamerani suurennussuhteen? Omistan Canonin 1100D näin aloittelijana, sekä sille perusobjektiivin (18-55mm) sekä 55-250mm. Olen nyt seuraavaksi miettinyt makro-objektiivin ostoa ja parhaalta minulle kuulostaa tuo 1:1. Lukeeko se kamerassa tai jossain näkösällä?\nKameralla ei ole suurennussuhdetta, objektiivilla on. Googlesta selviää: hae hakulauseella ”objektiivin malli magnification”. Esimerkiksi haulla ”ef-s 18-55 magnification” ei tarvitse edes klikata mitään tulosta auki, kun jo näkee kertoimeksi 0,34.\n1:1-suurentavia objektiiveja ovat käytännössä vain kiinteän polttovälin makro-objektiivit. Canonistille paras vaihtoehto lienee EF 100mm/2.8 Macro. Näitä on kaksi, joista uudempi kuvanvakaajalla varustettu ja IS-merkitty on parempi.\nMoikka! mulla on käytössä canon 600d ja kiinnostaisi tietää millainen lisäsalama siihen olisi sopiva? mihin se salama kannattaa suunnata missäkin tilanteessa? mitä käyttöä on vastavalosuojalla? olikohan muuta, no nää nyt ensiksi 🙂\nHanna, kyselet makrokuvausjutussa – tarkoitatko siis salaman käyttöä makrokuvauksessa? Makrokuvaukseen on omat salamalaitteensa, mutta niiden käytöstä minulla ei ole kokemusta.\nJos kyselet salaman käytöstä ylipätään, Nissin Di622 Mark II tarjoaa asiallisia ominaisuuksia hyvällä hinnalla. Noin yleensä ottaen salamavaloa ei kannata suunnata suoraan kohti kohdetta, vaan parasta on, jos sen voi heijastaa jonkun neutraalin värisen seinän tai katon kautta. Tästä aiheesta kerrotaan käytännössä jokaisessa valokuvausoppaassa.\nVastavalosuoja estää ylimääräistä valoa pääsemästä objektiivin sisään ja parantaa siten kuvan laatua tietyissä olosuhteissa, etenkin silloin kun juuri kuva-alueen ulkopuolella on voimakas valonlähde.\nPienellä kennolla saadaan pienemmällä suurennussuhteella aikaan makrokuva. Saavutetaanko kuitenkaan mitään kuvanlaadullista etua verrattuna siihen, että isomman kennon tuottamasta kuvasta rajattaisiin vastaava alua?\nHyvä huomio Iam… Kokeilematta vaikea sanoa, pitäisi ehkäpä kaivella tuon esimerkkikuvan alkuperäinen versio ja katsoa, millainen kuva tulee, kun noista OM-D:n otoksista rajaa pokkarin kuvaa vastaavan version.\nAsiaan tarkemmin perehtymättä arvelisin, että pokkari voi silti voittaa: tässä tapauksessa pokkarin kuva olisi täydet 10 megapikseliä, mitä tuosta kamerasta irtoaa, kun taas OM-D:n 4608 x 3456 pikselin eli 16 megapikselin kuvasta pitäisi rajata silmämääräisellä arviolla noin neljäsosa, eli jäljelle jäisi noin 4 megapikselin kuva. Se ainakin viittaisi, että pokkarin kuvasta erottuisi vähän enemmän yksityiskohtia.\nHei Mikko! Kiitos järjettömän hyvistä kameravinkeistäsi!\nMikä olisi mielestäsi paras macro-objektiivi Olympuksen OM-D E-M1 runkoon (varmaankin M.Zuiko-sarjasta)?\nEipä noita vaihtoehtoja kovin monta ole: Olympuksen 60-millinen ja Panasonicin 45-millinen Leica Macro-Elmarit. Olympus on halvempi ja siinä on pidempi polttoväli, mitä pidän hyvänä asiana makrohommissa.\nHei! Minulla on canon 550D kamera jossa mukana tullut objektiivi EFS18-55mm. Nyt kuvien sumuisuus on alkanut häiritä, kuvat eivät ole tarkkoja. Kuvaan pieniä asetelmia/lavastuksia, esim. sisustettu huone nukkekodissa tai barbin kasvot. Kannattaisiko minun hankkia tuo canon 100mm/2.8 macro? Saako sillä kuvia jossa esim. se nukkekodin huone on kokonaan tarkka, vai pystyykö tarkentaa vain niin pienen alueen kuin barbin kasvot ?\nKk, tämä ei ole ehkä vastaus, jonka haluat kuulla, mutta veikkaan, että uutta objektiivia enemmän auttaisi lisäharjoittelu. EF-S 18-55mm on nimittäin parhaimmillaan ihan skarppi objektiivi, joten jos et saa sillä aikaiseksi teräviä kuvia, en usko että saat teräviä kuvia muillakaan objektiiveilla.\nKuvaatko jalustalta? Millaista valaisua käytät? Millä aukolla kuvaat? Tuo objektiivi on terävin aukolla f/5.6, joten jos se vain syväterävyyden osalta sopii, sillä aukolla saat terävimmät kuvat. Kannattaa kiinnittää huomiota siihen, että valoa on tarpeeksi, jotta voit pitää herkkyyden matalana ja valotusajan riittävän lyhyenä. Jalusta auttaa tällaisessa kuvauksessa paljon.\nTuo EF 100mm/2.8 Macro on myös erittäin skarppi objektiivi ja sillä saat kyllä ne barbin kasvot kuvattua hyvin, mutta sopii se myös isompien kokonaisuuksien kuvaamiseen. Polttoväli on vain aika pitkänpuoleinen, joten kokonaisen nukkekodin huoneen saaminen kuvaan ei sillä ole välttämättä mahdollista.\nToisinaan jalustalla, toisinaan en, valoina käytän studiovaloja ja käsisalamaa. Aukko on milloin mikäkin, mutta viimeksi 22, koska olen ymmärtänyt sen tuovan lisää juurikin tuota syväterävyyttä, jota kaipaan. Herkkyys 100, että olisi mahd vähän rakeisuutta. Aika oli 250. Kiitos vastauksestasi.\nKk, f/22 on niin pieni aukko, että kuvanlaatu kärsii jo pahasti diffraktiosta. Diffraktio alkaa sumentamaan kuvaa jo jostain aukosta f/11 alkaen. Sitä pienempiä aukkoja ei kannata käyttää, f/11 on paras kompromissi syväterävyyden ja kuvanlaadun välillä.\nJoskus pitää vain hyväksyä, ettei koko kuva-aluetta voi saada teräväksi. Lähikuvissa se on hankalaa ja varsinkin makrokuvissa ratkaisuna on focus stacking -menetelmä, jossa otetaan useita kuvia ja koostetaan niistä yksi läpeensä terävä kuva.\nOlet selvästi suhtkoht hyvin perillä asioista, joten saanet kyllä paremmasta objektiivista jotain irti.\nKiitos paljon näistä ohjeista ja neuvoista! Olen noin 5-6 vuotta kuvaillut ihan muistoksi ja joskus enemmän jotain ”hienoja” kuvia. On toki tullut onnistuneitakin kuvia mutta vähän. Nyt kun luin näitä, ihan peruskäsitteitäkin täältä niin oppi uutta. Erityisesti tästä makrokuvaamisesta. Olen testaillut ja kokeillut kaikkea ja aina oppii uutta. Jos nyt alkaisi enemmän tulemaan niitä hienoja lähikuvia ja myös muita tarkkoja otoksia.\nKiitos vielä paljon tästä oppaasta!\nMun on pakko kysyä! Mä oon ostanut tuollaisen kääntörenkaan, jotta saan laitettua objektiivin väärinpäin tuohon kameraan kiinni. Kaikki on toiminut ok mut ku oon miettinyt tuota suurennossuhdetta niin en enää usko että se olisi siten kuten sen arvelin olevan. Kuvasin mitta viivoittimen ja avasin kuvan gimpillä ja sieltä mittasin viivoittimella kuvasta yhden millin joka kuvassa näytti olevan noin 230 mm. Tarkoittaako tämä että suurennos olisi noin 230?! Sehän on ihan järkyttävän suuri. Niin ja käytössä on Canon EOS 400D ja objektiivina EFS 18-55mm. Tämän kuvan otin tuolla 18mm polttovälillä.\nEn vain pysty uskomaan jos tämä suurennossuhde olisi näin iso. Laskin myös että jos haluan ottaa postikortin kokoisen kuvan (105mm x 148mm) jostain kohteesta niin kohteen tarvitsisi olla vain noin 0,6 MILLIÄ?! Tämähän menisi aivan mikroskooppiselle kuvaustasoille. Iloinen tästä olen mutta positiivisesti järkyttynyt! 😀\nJussi, suurennoksen määrähän riippuu siitä, miten isoon kokoon ottamasi kuvan skaalaat. Se ei ole erityisen mielekäs luku siksi, koska sitä voi kasvattaa tai kutistaa mielensä mukaan.\nKun puhutaan makrokuvauksen suurennussuhteista, puhutaan siitä, mihin kokoon kuvattava asia kennolle piirtyy. Tämän suurennussuhteen voit mitata kuvaamalla viivottimen vaakasuorassa ja laskemalla montako milliä viivotinta kuvassa näkyy.\nKamerasi kenno on 22.2 mm leveä, eli jos viivotinta näkyy 22 mm, suurennossuhde on 1:1 ja jos viivotinta näkyy 11 mm, suurennossuhde on 22/11 eli 2:1.\nKyllähän makrokuvauksella saa hyvinkin dramaattisia suurennoksia.\nNo, noinhan se asia olikin. Eli suurennossuhde on sitten itselläni noilla välineillä noin 3,7 : 1 eli ihan hyvä. Ja koska kamerani tarkkuus on sen 10 megapikseliä niin silloin tuollaiset suurennokset ovat näyttäviä kun vain valotuksen ja tarkennuksen saa kohdilleen 🙂 Kiitos vielä neuvoista!\nTestasin nyt juuri tuota kääntörengasta tuollaisen 75-300 mm putken kanssa ja ihmettelen sitä että mitä siinä tapahtuu kun pystyn sitä zoomaamaan noin 100 mm asti jotta kuva pysyy terävänä. Sitten yli sen (100-300mm) kuva on vain sumea eikä sitä pysty enempää tarkentamaan? En uskonutkaan että tuo putki olisi hyvä lähikuvaukseen mutta haluaisin tietää miksi se tekee noin, että kuva on ihan sumea yli 100mm zoomauksella.\nJussi, kuvittelisin, että tuossa on kyse ihan optiikan lainalaisuuksista. Suurennos on joka tapauksessa sitä suurempi, mitä lyhyempi käännetyn putken polttoväli on.\nTuo zoomi voi sen sijaan olla ihan näppärä, kun sen pistää oikein päin kameran ja käännetyn objektiivin väliin.\nHakusessa on Canon EF 100mm f/2.8 L IS USM Macro -objektiivi. Tässä mietiskelenkin sopiiko tämä objekti ollenkaan esim. yleiskuvaamiseen tai muuhun kuvaamiseen?\nPasi, sopiihan se erinomaisesti. Mikään yleisobjektiivi se ei kuitenkaan ole, etenkään croppikennoisessa kamerassa, 160mm kinovastaava polttoväli kun torppaa aika tehokkaasti esimerkiksi sisätiloissa kuvaamisen. Muuten kyllä: sehän on oikein skarppi ja laadukas peli ja tarkentaa kyllä hyvin kauemmaskin.\nTerve! Mikä olisi canon 7D runkoon varteenotettavin yleisobjektiivi?\nPääkohteina maisemat, mutta myös tilannekuvat eläinmaailmasta ja\nVille, Canon 7D on croppikennoinen kamera, joten perusobjektiiviksi toimii hyvin joku 17-50-millinen 2.8-valovoimainen objektiivi. Näitähän löytyy joka valmistajalta.\nmoikka moi! oisin nyt hamuamassa siihen mun antiikkiseen canonin 30D runkoon ja 50mm objektiiviin makroilumahollisuutta ni mitä sanosit näistä tai kumpaa suosittelisit, kun ihan alotus mielessä joku tommonen halpiskampe son hommattava: http://www.dx.com/p/meike-auto-focus-macro-extension-tube-set-for-canon-dslr-72650#.U2qW_vl_uuS tai http://www.digitarvike.fi/walimex_close-up_setti_+1_+2_+4_+10 ..entäpä tekeekö tämmösellä mitään: http://www.gigantti.fi/product/kamerat/kameraobjektiivit/TAM55200CAN/tamron-af-55-200mm-di-ii-ld-macro-canon Kiitossss! 🙂\nMaria, ei tuolla Tamronin objektiivilla ainakaan ihmeitä makropuolella tee. Suurennos on vaatimaton, eikä se tarkenna edes erityisen lähelle. Loittoputket (extension tubes) tarjoavat kovempia suurennoksia kuin lähilinssit, joten sieltä puolelta voisi lähteä kokeilemaan.\njees. kiitos. aattelinki tota tamronia ihan muuten vaan kuvailuun 🙂\nMaria, jättäisin väliin. Noin 300 eurolla saa vastaavan vakaajallisen putken Sigmalta tai Tamronilta, ottaisin mieluummin sellaisen.\nok. tuo kustantas 80e vähän käytettynä ja loitot 45e…ehkä hamuan nuita jälkimmäisiä sitten 🙂\nHeippa ! Minulla on Nikon D5200 ja haluaisin opetella makrokuvausta joten objektin valintaan tarvitsen asiantuntijan neuvoa.Kameran alkuperäiseen pakettiin kuuluu 18-55mm putki,ja myöhemmin olen hankkinut Nikkorin 55-300mm putken.\nTiina, Nikonille varma valinta on Nikkor AF-S VR 105mm f/2.8G Micro, mutta jos se on liian kallis, Sigman 105mm f/2.8 EX DG OS HSM Macro on noin puolet halvempi.\nPatrick Lindström sanoo:\nMoi Mikko! Olen kalastaja ja lempikalani on Hauki. Minulla on nettikavereita jotka myös kalastavat suurhaukia ja ottavat niistä erittäin näyttäviä kuvia. Omistan itse Canon EOS 1000D:n mutta en osaa oikein kuvata sillä haukia jotta kuvista tulisivat hienoja niissä näkyisi hauen kauneimmat piirteet selvemmin. Kun otan vapautuskuvan niin meri,- järvivesi ”syö” kuvan piirteet eikä kala näytä kuvassa olevan se olennainen ja kuvattava osa.\nPatrick, onko vapautuskuvassa kala siis vedessä? Silloin ratkaisu on yksinkertainen: tarvitset objektiiviin polarisaatiosuotimen. Kun polarisaatiosuotimen pyöräyttää oikeaan asentoon, se estää vedenpinnan aiheuttamat heijastukset ja objektiivi ”näkee” veden pinnan alle.\nIhana Mikko olet pelastanut jo monen monta ongelmaa tässä valokuvauksen lumoissa. Luen aina ekana sinun sivulta jos on hätä että sattuuko vastausta olemaan, ja aika monesti on 😀 Hyvvee kesää..\nHei. Ostin juuri EF-S 60mm F2.8 Macro-objektiivin, jossa siis 1:1 ominaisuus. En ole varma kuinka paljon käyttöä loppujenlopuksi tälle on ja olenkin miettinyt close-up linssejä tai loittorengasta.\nTarkoituksena on siis päästä hieman lähemmäksi kohdetta ja saada tarkempia (suurempia) yksityiskohtia esimerkiksi olutpullojen etiketeistä jne.\nTällä hetkellä kuvaan Canon EF50mm f1.4 usm lasilla ja harvemmin myös EF-S 17-55 f2.8 putkella.\nKysymys kuuluukin, mikä olisi paras tällaiseen tarkoitukseen. Kuinka lähelle pääsee tuollaisella +4 HOYA:n lähilinssillä? Ja onko noista lähilinsseistä mihinkään, vai pilaako vain kuvanlaadun? On myös tuollaisia sarjoja kuten Walimex Close-Up setti (+1, +2, +4, +10).\nTutkin hieman googlella asiaa ja olen päätynyt tuohon loittorenkaaseen. Nyt pitäisi valita joko halpaversio KOOKA 25mm joka ilmeisesti kuitenkin sähköillä hoitaa tarkennukset ja aukon, tai sitten alkuperäinen Canon 25mm. Onkohan noissa eroa tuossa tarkennuksen toimivuudessa, luulisi että kunhan sähkö kulkee niin hoitavat identtisesti asiansa, vai mitä mieltä olet? Kooka on myös alumiinikiinnitteinen.\nNikolas, loittorengashan on pelkkä tyhjä putki, jossa on sähkökontaktit objektiiville. En usko, että Canonin sähkökontaktit voivat olla juurikaan parempia kuin muiden tekemät.\nHei kiitos vastauksesta. Loittorengas tuli hommattua ja yllätyin, kun tarkennusalue on hyvin kapea. Käytännössä tämä 50mm objektiivi tarkentaa enää noin 5-10cm etäisyydellä kohteesta, ei siis sen pidemmältä eikä lähempää. Kyllähän kohteen saa melko isoksi, mutta kuuluuko tarkennuksen olla tosiaan noin kapea?\n5 cm kuulostaa makroiluhommiksi suorastaan ruhtinaallisen leveältä syväterävyysalueelta. Makrokuvauksessa ei ole tavatonta millimetreissä mitattavat syväterävyydet. Käytännössä siis tarvitaan paljon valoa, jalusta ja mahdollisimman pieni aukko (käytännössä joku f/11-16, sen jälkeen diffraktio alkaa syödä terävyyttä).\nOk, en tiedä ilmaisinko asiani hyvin, mutta tarkoitin siis etäisyyttä kohteesta johon kamera saa tarkennettua. Käytännössä siis tarkennus ei toiminut lainkaan yli 5-10cm päähän kamerasta. Eli ei voi kuvata kuin hyvin läheltä kohdetta. Siis tuo loittorengas käytössä ei voi kuvata kuin 5-10cm kohteesta.\nOkei… Tämän laskurin perusteella 50-millisellä objektiivilla ja 25-millisellä loittoputkella minimitarkennusetäisyydeksi tulee 20 cm… eli luokkaa 5-10 cm objektiivin pinnasta. Laskuri ei sano tietysti maksimitarkennusetäisyydestä mitään. Mutta vaikea sanoa, ei ole omaa kokemusta, niin en tarkkaan tiedä, miten loitot toimivat. Äärettömään tarkennuksen ei pitäisikään onnistua ja kyllähän nuo käsittääkseni nimenomaan makrotason kuvaamiseen on tarkoitettu, jolloin tuo 5-10 cm tarkennusetäisyys lasilta kuulostaa toisaalta normaalilta.\nJep. On kyllä melkosen turhan tuntuinen kapistus. En meinaa keksiä mitään sovellusta ainakaan näille 50mm ja 17-50mm laseille tuon loittorenkaan kanssa. Liian ahdas tarkennusväli. Pitäydyn tuossa 60mm makrolinssissä ilomielin.\nEeva Hietanen sanoo:\nhei! Minulla on Canonin Eos 550D ja Eos 7D rungot, ostin sigman makron 105mm f2,8. Nyt on ongelmia tarkennuksen kanssa, miksei pistetarkennus toimi makrokuvaustilassa (kukkasen kuva) vaan kamera tarkentaa lähinnä olevaan objektiin. Täytyisikö ottaa kuva jollain muilla asetuksilla ? Eos 550D tarkennus onnistuu vähän paremmin, mutta 7D tarkentelee ihan mihin sattuu….\nEeva, makrokuvauksessa parhaisiin tuloksiin pääsee yleensä käsitarkennuksella. Joskus on kätevintä kuvata siten, että tarkentaa käsin niin lähelle kuin mahdollista ja hienosäätää tarkennuksen liikuttamalla kameraa. Voi olla, että makrokuvaustila aiheuttaa sen, että kamera tarkentaa mahdollisimman lähelle. Sinänsä tuota makrokuvaustilaa ei makrokuvaamiseen tarvita, vaan lähikuvaaminen onnistuu kyllä ihan hyvin puoliautomaattitiloilla (Av, Tv) tai täysmanuaalilla (M).\nMikä on hyvä laadukas(3oo-400e) kiinteän polttovälin objektiivi Nikonin d3100 kameraan? Meinaan vaihtaa laadukkaampaan kameraa (Nikoniin), jos opin kuvaamaan manuaalisesti. Mutta nyt tarvitsen alkuun hyvän objektiivin.esim. (Tamronin) mikä sopisi sitten uuteen kameraankin.\nPäivi, katsoin ensin, että puhuit millimetreistä etkä euroista… Halvin 300-millinenhän maksaa sen 1400 euroa. Tuossa hintaluokassa vaihtoehtoja on oikeastaan kaksi, Nikoneja molemmat: joko 50mm/1.8G tai 35mm/1.8G. Näistä yleiskäyttöön parempi on tuo jälkimmäinen. Se on laadukas ja polttoväliltään erinomaisen käytännöllinen, eikä maksa kuin 200 euroa. Itse asiassa – 400 euron budjetilla saisit vaikka molemmat.\nEikö hyvässä objektiivissa pidä olla kuvanvakaaja (vr)? Jos ostan uuden laadukkaamman Nikonin teenkö tuolla 35mm enää mitään. Aloittelija kuvaajalle nämä asiat on kyllä hankalia. Kiitos neuvoistasi!\nPäivi, ei noissa lyhyissä kiinteän polttovälin objektiiveissa ole yleensä vakaajaa. Tuo 35-millinen on todella hyvä objektiivi, esimerkiksi ammattikuvaaja Matti Sulanto suosittelee sitä ensimmäiseksi lisäobjektiiviksi kaikille Nikon-kuvaajille.\nHei! Omistan Nikon D3100 ja ajattelin hommata jonkinlaisen makro-objektiivin. Ajattelin siis kysyä mitä objektiivia suosittelet? Hinta mieluiten alle 200€.\nKale, alle 200 € ei saa Nikonille makro-objektiivia. Hinnat pyörivät jossain 400-500 euron välillä.\nhei, minulla on nikon d3100 haluaisin siihen teleobjektiivin. Mikä näistä olisi paras tai mikä kannattaisi ostaa? 🙂\nTepi, tuon Tamronin jättäisin väliin – siinä ei ole vakaajaa. Vakaajallinen malli maksaa Suomessa noin 300 euroa, eli ei sekään kallis ole, ja varmasti tuottaa paremmin onnistuneita kuvia. Tuo Nikonin 55-200-millinen on sekin ihan kelpo budjettiobjektiivi (Suomessa 330 euroa), mutta siitäkin katsoisin kyllä vakaajallisen mallin. Siitä on olemassa myös 55-300-millinen versio (390 euroa), ihan hyvä sekin.\nMitenkähän täytyisi menetellä loittorenkailla ja Nikon 70-200 2,8 vr 1 objektiivin kanssa.\nEn oikein ymmärrä noita tarkennusetäisyyksiä /loittorengas/kyseinen objektiivi .\nElikkä kannattaako pitää tzoomi 70mm vai 200 mm :ssä ja mikä on putkessa paras pitää 2,5m–ääretön vai full asennossa .\nOstin nimittäin kiinalaiset loittoputket enkä saanut af-toiminnolla minkään näköistä tarkennusta aikaiseksi\nPekka, jos ostit kovin halvat loittoputket (hinta kymppejä), niissä ei ole elektronisia kontakteja, jolloin mikään automatiikka ei toimi. Jos ostit kalliimmat, kontakteilla varustetut putket (hinta satasen luokkaa), sitten pitäisi tarkennuksenkin toimia. Loittorenkaat toimivat paremmin lyhyempien putkien kanssa: vaikutus on sitä suurempi, mitä laajempi lasi on. Sanoisin siis, että zoomi 70 milliin, tai mieluummin joku laajakulmaisempi putki kokonaan.\nTarkennushan ei loittojen kanssa enää toimi äärettömään asti, vaan tarkennusetäisyyksiä mitataan sen jälkeen senteissä.\nEn ole itse käyttänyt loittorenkaita, joten tarkemmin en osaa kertoa.\nOstin AHaa elektroniikalta 85€ loitot joissa kulki sähköt .<nyt vaan kävi niin että en päässyt kunnolla kokeilemaan ,koska 12mm ja 20mm loitto oli niin naimisissa keskenään eikä niitä saanut erilleen joten palautin renkaat ja toivon uusista loitoista kunnollisia .\nSen vuoksi kyselin tietoa asiasta ,koska en ole varma toimiiko ne ollenkaan kyseisessä okulaarissa\nMinulla on Nikon D3200 ja haluaisin siihen pidemmän putken. Kävisikö tämä esimerkiksi lasten ja nopeasti liikkuvien eläinten kuvaamiseen?\nSuski, tuo on ihan hyvä budjettivaihtoehto.\nOlen aikeissa hankkia Canonilta ehkä EOS 70D rungon (ehdota toki vaihtoa jos ei mielestäsi sopiva näihin tarpeisiin, sääsuojaus=hyvä asia ) ja siihen pitäisi saada objekti joka palvelisi sisätiloissa autojen osien kuvaamista. Eli pääpaino on osissa jotka ovat hyvin erikokoisia ja jokaisesta löytyy vielä valmistajan varaosanumeroista kertova tarralappu josta pitäisi saada myös tarkka kuva läheltä. Minkälaista objektia suosittelet, mielellään L-sarjasta koska pölysuojaus on tarpeen toki jokin ”budjetti” vastaava mallin tieto kiinnostaa.\nKuvaan autoja myös kokonaisena ulkoilmassa, toivoisin objektin sopivan siihen myös.\nKiitos asiallisista opastuksistasi.\nMiika, 70D on ihan hyvä valinta, miksei 700D:kin vähän edullisempana. Tarkkoja lähikuvia saa kyllä monenlaisilla objektiiveilla, kunhan valoa on riittävästi. Tonnin pintaan irtoaisi L-sarjasta esimerkiksi 24-70/4L, joka lienee ihan hyvä valinta yleiskäyttöiseksi objektiiviksi, Sigmalta ja Tamronilta saa tosin halvemmalla vastaavan 2.8-valovoimalla. Toisaalta kittiobjektiivillakin voi hyvinkin päästä alkuun, joten kannattanee ehkä ensin kokeilla sillä, miten homma toimii ja millaiset polttovälit toimivat, sehän se on halvin ratkaisu.\nNo niin, nyt on 70D kotona 18-55 kittiobjektin kera. Kiitoksia avustasi.\nTuli vähän odotetusti objektin kanssa ongelmia lähikuvaamisessa vaikka sillä olikin lähin tarkennus etäisyys jopa 25cm. Eli kun kuvaan postimerkin kokoisia tuoteselostuksia niin tarkennus ei riitä kun kohde pitäisi saada isompana kuvattua. Eli annatko vielä suosituksen sopivalle makrolle vai onko tuo 24-70/4L ongelman ratkaiseva, ei varmaankaan. Valovoiman puutos tuli myös hyvin ilmi vuoden pimeimpään aikaan sisätiloissa. Ja kun kameran omaa salamaa käytti niin kuva oli yksinkertaisesti karmea.\nMiika, yksi ratkaisu on kuvata tuolla objektiivilla ja rajata jälkeenpäin. Jos suurennustehoa tarvitaan lisää, niin sitten ratkaisu on tosiaan makro-objektiivi. Edullisemmasta päästä ovat Canonin ja Sigman 50-milliset makro-objektiivit, joille saanee ihan siivoa jälkeä.\nTähän aikaan vuodesta ei päivänvalolla saa oikein mitään aikaiseksi, ainakaan ilman jalustaa ja pitkiä valotusaikoja. Lisävalo on ihan paikallaan, mutta valonlähteen kannattaa tosiaan olla jokin muu kuin kameran oma salama. Yksi edullinen vaihtoehto on työvalo. Nykyiset LEDit eivät kuumenekaan sillä tavalla kuin halogeenit.\nEmmi Ruotsalainen sanoo:\nMikä olisi hyvä objektiivi Canon EOS 700D järjestelmäkameraan (18-55mm DC III), kun tarkoituksena on kuvata kirkkaita ja teräviä urheilu- ja fitnesskuvia? Toisinaan kuntosaliolosuhteissa kuvaus on haastavaa valotuksen vuoksi ja erityisesti siitä syystä että on suhteellisen pimeää. Tarkoitus olisi saada mahdollisimman hyviä kuvia jotta niitä ei tarvitsisi paljoa muokkailla. Olisiko sinulla antaa tähän ehdotusta ja vielä vinkkejä millaisilla säädöillä ja asetuksilla kannattaa lähteä liikkeelle? Terveisin aloittelija ja omaksi huvikseen kuvaileva.\nEmmi, jos tarkoitus on saada kirkkaita ja teräviä kuvia, ylivoimaisesti paras lähestymistapa on lisätä valoa. Kunnon valaistus on hyvien valokuvien A ja O. Salamavaloja tai muuta lisävaloa siis kehiin. Salamavaloissa olennaista on saada valo sijoitettua jonnekin muualle kuin kameran päälle. Valaisusta on kirjoitettu kokonaisia kirjoja, joten aihetta on tässä mahdoton käydä lyhyesti läpi, mutta jos hyviin kuviin panostaminen kiinnostaa enemmän, suosittelen esimerkiksi aihetta käsittelevälle kurssille osallistumista.\nSopiva objektiivi taas riippuu hyvin paljon siitä, millaisia kuvia haluat saada. Minkälainen polttoväli soveltuu tarpeisiisi? Jos kuvaat paljon samalla polttovälillä, kannattaa ehdottomasti harkita sopivaa kiinteän polttovälin objektiivia, koska silloin saat enemmän kuvanlaatua ja valovoimaa samalla hinnalla kuin zoomissa, mutta jos käytät monia eri polttovälejä, yksi hyvä zoomi on halvempi hankinta kuin monta kiinteän polttovälin objektiivia.\nSuosittelen myös vahvasti kevyttä kuvankäsittelyä kaikille kuville. Usein pieni kontrastin lisäys ja valotuksen säätö riittävät antamaan kuvalle lisäpotkua käsittelemättömään kuvaan verrattuna.\nOlen ihan uuno näiden objektiiveihin tulevien asioiden kanssa, jotenka kysyn sulta seuraavaa: Millainen objektiivi tulisi hankkia makrokuvaukseen? Objektiivi jossa olisi mahdollisimman lyhyt tarkennusetäisyys? Käytössä on Canonin EOS 600D. Kiitos ja kumarrus!\nNipa, juurikin näin. Toinen kriittinen tekijä on suurennussuhde. Varma valinta on ostaa varsinainen makro-objektiivi. Aidot makro-objektiivit ovat pääsääntöisesti kiinteän polttovälin objektiiveja. Joitain zoomeja mainostetaan myös macro-merkinnällä, mutta niissä se tarkoittaa vain tavanomaista lyhyempää tarkennusetäisyyttä, eikä zoom-makroilla useinkaan saavuteta kovin suurta suurennussuhdetta.\nLoistavat sivut näin aloittelejialle!\nMinulla on Canon EOS 700D ja siinä putkena Sigman 50mm F2.8 DG Macro. Tahtoisin saada kuvia vielä lähempää/enemmän suurennettuna. Auttaako loittorenkaan lisääminen tähän yhdistelmään?\nAuttaa, kyllä loittorenkaiden kanssa pääsee vielä lähemmäs.\nSinähän olet monipuolinen. Eilen kirjapisteitä. Uusin Eosin. Tarvitsen kasvi- ja sienikuvia jälkimmäiset jököttää kiltisti paikallaan. Lähikuvia ja ihan nimellä. Lajikuvia, ei yhtä terälehteä nimellä kukka. Ja katit…\nPärjäänkö näillä: Canon EOS 70D + 18-135 IS STM, Canon EF 100mm f/2.8 L IS USM Macro -objektiivi, CANON ET-67 vastavalosuoja (EF 100/2.8 USM macro), Kooka AF 10/16/21 -loittorengassarja (Canon EF-M), Canon Speedlite 430EX II -salamalaite.\nUlla, eiköhän noilla pääse jo varsin pitkälle. Jonkinlainen jalusta vielä. Salamapuolella rengassalama voi olla makrohommissa tavallista salamalaitetta kätevämpi.\nMiten toi makro-objektiivi noin käytännössä toimii kun otan kuvia niin näkyykö se kohde siinä näytöllä suurennettuna (sen kokoisena kuin kuva tulee olemaan) vaikka kamera on 30 cm etäisyydellä kohteesta? Sori tyhmä kysymys mutta kokemusta ei ole kun pokkarikameralla makrokuvauksesta zoomin kanssa!\nMaiju, kuva näkyy etsimessä tai näytöllä sen kokoisena kuin kamera sen näkee, eikä sitä siitä sen kummemmin suurenneta. Makro-objektiivin juju on siinä, että voit viedä objektiivin etulasin noin sentin päähän kohteesta ja kamera pystyy silti tarkentamaan kohteeseen – siis aivan samoin kuin pokkarillakin kuvattaessa. Jos kuvaat niin, että objektiivin etulasi on 30 cm kohteesta, olet vielä kovin kaukana varsinaisesta makrokuvaamisesta.\nVoisitko neuvoa, millainen laajakulmaobjektiivi sopisi harrastelijakuvaajalle. Minulla on Nikonin D3200 -kamera. Nyt olisi tarve ottaa kuvia ahtaissa sisätiloissa.\nPS. Kiitos sinulle sivuistasi!\nMarianne, Sigma 10-20mm f/3.5 EX DC HSM Nikon on varma valinta. Jos haluat halvemman, ota Sigma 10-20mm f/4-5.6 EX DC HSM Nikon.\nHei taas. Ostin Canonin 1200D ja sain kokeiltavaksi makro objektiivin Canon EF 100mm f/2.8 L IS USM. Tarkoitus on kuvata 3-10mm jalokiviä mutta tällä linssillä ei kyllä mitään lähikuvia noista saa. Tarkennuskin toimii vasta noin 20 cm etäisyydeltä ja kohde jää tosi pieneksi. Millä saan suurennettuja kuvia kohteesta ja mahdollisimman läheltä otettuna. Toimisiko MP-E65mm 1-5x tässä tilanteessa tai Canon EF 100mm f/2.8 L IS USM ja saisiko loittorenkailla tuota suurennosta aikaiseksi?\nMaiju, kun itse kuvasin vakaajattomalla EF 100mm/2.8:lla, kamera tarkensi kyllä noin sentin päähän objektiivin etulasista. Vasta sellaiselta etäisyydeltä saa todellisia makrokuvia. Tuon objektiivin pitäisi kyllä pystyä ihan aitoihin makrokuviin ilman mitään loittorenkaita. Varmistaisin ainakin sen, että valoa on riittävästi.\nMP-E 65mm on erikoistyökalu, jonka viisinkertainen suurennos sopii lähinnä johonkin supermakroiluun, kuten hyönteisten osien kuvaamiseen. Kyllä tuon 100 mm makron pitäisi olla juuri oikea työkalu sinun tarpeisiisi. Jos et käsintarkennuksellakaan saa sitä tarkentamaan todella lähelle, niin silloin kävisin jonkun taitavamman kanssa kokeilemassa, että onko objektiivi kenties rikki.\nRohkenen kysymään seuraavaa. Olen menossa kuvaamaan ystäväni häitä ja tarvisin vähän lisä itseluottamusta. Käytössäni on Nikon D5100 ja kitti-objektiivi 18-55mm ja zoom 55-300mm. Olisin ostamassa tätä: http://www.verkkokauppa.com/fi/product/2110/cfmkm/Nikon-Nikkor-AF-S-DX-35mm-f-1-8G-normaaliobjektiivi#product-reviews\nSaa suositella myös jotain muuta, hinnasta ei ole kiinni.\nTykkään ottaa paljon luontokuvia, eli pystyisikö tällä saamaan esim. lumihiutaleesta hyvää ja tarkkaa kuvaaa ilman jälkeenpäin rajausta?\nPs. Kirjoituksiesi ansiosta olen oppinut monta hyvää asiaa!\nTintti, tuo 35-millinen on oikein käyttökelpoinen objektiivi ja varmasti avuksi häitä kuvattaessa. Makro-objektiivi se ei kuitenkaan ole, joten lumihiutaleista sillä ei saa lähikuvaa. Sellaiseen tarvitset ihan oikean makro-objektiivin.\nHei, mitäpä mieltä olet Nikkor AF-S 60 mm f/2.8 FX-makro-objektiivista Nikon D5200-kameraan?\nKuvanvakaajaahan siinä ei ole. Olen etsimässä hintaluokaltaan max 500-600 e objektiivia pääasiassa kasvien yksityiskohtaiseen kuvaukseen (hyönteisiäkään ei toki voi sulkea pois…).\nLeenukka, eipä noissa kiinteän polttovälin putkessa useinkaan vakaajia ole. Kasvien kuvaamisessa jalusta on kätevä. Tuo on ihan hyvä perusmakro. Hyönteiskuvaukseen 100-millinen voi olla kätevämpi, kasvien kuvaamiseen tuo toimii kyllä hyvin.\nKiitokset nopeasta vastauksesta. Vielä sen verran, että olen käsittänyt, että tuo yhdistelmä (FX-objektiivi liitettynä kroppikennoiseen kameraan) toisi etua eli vastaisi silloin 90 millistä objektiivia. Olenkohan ihan ulalla?\nLeenukka, ihan oikein, vastaa 90-millistä kyllä, mutta 100-millinenpä vastaa 150-millistä. Olen itse käyttänyt Canonin croppikennolla hyvällä menestyksellä 105-millistä makroa, sopi oikein kätevästi kukkien ja hyönteisten lähikuvaamiseen.\nJaahas… Kiitos tiedosta ja mukavaa lauantain jatkoa 🙂\nSigma EOS 105mm f/2.8 EX DG OS HSM Macro -objektiivi Vai tuo käyttämäsi 100mm canon, macro kuvaukseen? Kamerani canonin eos 600d\nMaria, lieneepä oikeastaan koko lailla se ja sama. Jos toinen on halvempi, ota se.\nVoitko vähän makrokuvauksen alkuun auttaa kameran säädöissä. Kyseessä juuri käytettynä ostamani Panasonic DMC-GH1 14-140mm objektiivilla. Vielä en ole sillä mieleistä jälkeä saanut lähikuviin. Tai vai pitäiskö hankkia jokin muunlainen linssi joka sopisi myös yleiskäyttöön. Eka ns. järkkäri, enkä muutenkaan kuvannuy kuin pokkareilla. Kiinnostaa myös yleisarviosi laitteestani.\nHarri, tuolla objektiivilla ei makrokuvaus onnistu. Lyhyin tarkennusetäisyys on puolisen metriä ja suurennussuhde perin vaatimaton 1:5. Pokkari on parempi työkalu makrokuviin. Kameraan sopivia makro-objektiiveja löytyy esimerkiksi täältä.\nGH1 on ikäisekseen kelpo peli, mutta sen verran kehitystä on viime vuosina tapahtunut, että toivottavasti hinta oli kaksinumeroinen, tai ainakin lähempänä satasta kuin kahta. Esimerkiksi hämäräkuvauksessa GH1 ei loista, kun suurin käyttökelpoinen herkkyys on jossain ISO 1600 paikkeilla.\nPiitkä Kiitos nopeesta vastauksesta, jonka arvelinkin olevan tuon suuntainen. En kuitenkaan ole pettynyt ostooni, 40 ekua erittäin siististä kamerasta oli riskinoton arvoinen satunnaiseen harrasteluun. Perehdyn tarkemmin antamiisi ohjeisiin.\nPentti Nousiainen sanoo:\nHyönteiskuvaus – eri tarkennustasot. Mikä olisi hyvä (paras) kuvankäsittelyohjelma tasojen liittämiseksi yhdeksi tarkaksi kuvaksi ?\nYst. terv. Pentti Nousiainen\nPentti, Helicon Focusta olen kokeillut, vaikutti ihan pätevältä.\ntykkään kuvata hieman kaikkea mutta kovin ihmeellistä kalustoa ei ole koskaan ollut (ja se on ennen suuntautunut tuonne telezoomi puoleen) enkä päässyt testaamaankaan.\nEli makroilu, maisemakuvat, sekä sisätiloissa kuvaaminen. Sisätiloissa vähässä valaituksessa esim. vikkelän kissan kuvaaminen. Tarvitsenko vältämättä kaikkeen omaa objektiivia vai pystyisikö jotkut yhdistämään samaan obiskaan esim. loittorenkaan avulla?\nJa olisiko suosituksia objektiiveistä? Runko on Canon 70D.\nLaura, todellisiin makrokuviin tarvitsee makro-objektiivin (tai loittorenkaita, mutta niiden toimintaa eri objektiivien kanssa en tunne kovinkaan hyvin). Lähikuviin pääsee toki kiinni muunkinlaisella kalustolla, vaikkapa sillä telezoomilla.\nSitä vikkelää kissaa ei saa millään objektiivilla sen paremmin kuvattua, siinä on parasta joko lisätä valoa tai unohtaa koko juttu, nopeasti liikkuvan kohteen kuvaaminen hämärässä on puuhaa, johon ei elämäänsä kannata tuhlata – ei se onnistu kuitenkaan.\nMoro omistan nikon d3200 kameran, putkina on Sigma AF 70-300 f/4-5,6 DG Macro Nikon ja perus 18-55mm putki. Osaisitko suositella jotain hyvää putkea makrokuvaukseen joka sopisi k.o kameraan\nJussi, katselepa vaikka tätä listaa. Nuo 100- tai 105-milliset ovat varma valinta.\nMoi! Osaatko suositella jotain alemman hintaluokan kameraa harrastajavalokuvaajalle? Canonin 1100D on ollut tähän asti käytössä, mutta nyt olisi hinku päästä kokeilemaan jotain vähän tasokkaampaa kameraa, ei kuitenkaan mitään älyttömän kallista. Eli etsinnässä perushyvä järkkäri, jolla saa tarkkoja kuvia 😀 Canon on tuttu merkki, mutta Nikonitkin yms. ovat tervetulleita!\nKuvaaja, aika lailla kaikki käy. Jos haluat pysyä Canonissa, suosittelen siirtymään kolminumeroisiin. 1200D on parannus sekin, mutta 700D olisi vielä isompi parannus entisestä. Nikonin puolella D3200 on halpa vaihtoehto, mutta D5200 olisi samaan tapaan isompi hyppäys edellisestä. Kolmantena suosittelisin Olympuksen OM-D E-M10:tä.\ntervehdys Mikko kysyisin converterista 2 kertaa malli makinton onko laitessa oma linssi tai yleisesti kuuluuko näissä olla . epätietoinen. trv:osku\nOssi, telejatkeessa kuuluu olla linssi. Jos ei ole linssiä vaan pelkkä putki, niin sitten se on loittoputki.\nHei! Omistan D5200:n ja haussa olisi hyvä ja edullinen makroputki 🙂 hinta korkeintaan n.500€ olen aktiivinen valokuvaaja ja omistan 55-300 millisen putken kittiputken (15-55mm) lisäksi. Olisiko vielä jotain putkia mitä kannattaisi ostaa?\nElla, Sigmalla olisi 105-millinen makro-objektiivi kiinteällä 2.8-valovoimalla hintaan 449 euroa – siitä on paha pistää paremmaksi budjetillasi.\nHei! Ostin Viltroxin loitonnusrenkaita. Johtuuko se vanhasta linssistäni vai loitonnusrenkaista, ettei automattitarkennus enää toimi. Minulla on Canonin 35-135mm 1:4 – 5,6 linssi . Kamerani on Canon EOS 6D.\nPäivi, onko renkaissa kontaktit objektiiveille? Loittorenkaita on kahdenlaisia, toisten kanssa tarkennus toimii ja toisten kanssa ei.\nMikko, tarkoitat noita pieniä pisteitä. Kyllä mielestäni on.\nSiinä tapauksessa vika voi olla toimimattomissa kontakteissa. Mutta jos mahdollista, kannattaa kokeilla toisella objektiivilla tai tuolla objektiivilla toisessa rungossa, niin saa vähän rajattua ongelman alkulähdettä.\nEnsinnäkin tuhannet kiitokset ihan todella hyvistä sivuistasi jopa minunkaltaiseni blondi mimmi ymmärtää mistä oikein puhutaan! Olen aloitteleva luontokuvaaja-harrastaja ja olen kuvannut enemmän tai vähemmän tammikuusta 2014 lähtien, jolloin hankin ensimmäisen järkkärini muutettuani Afrikkaan. Omistan siis Sonyn alpha58 -järkkärin ja sen mukana tuli perusobjektiivi 18-55mm. Muutaman kuukauden kuvailun jälkeen ostin Sigman 70-300mm putken, jotta pääsin kuvaamaan eläimiä paremmin. Siinä on myös jonkinlainen makrotoiminto, jonka avulla voin kuvata kauempaa pieniä asioita. Olen tykännyt kamerastani ja erityisesti Sigman putkesta hyvin paljon! Nyt olen kotiutunut Afrikasta ja kotimaassa tulee kuvailtua lähinnä kauniita maisemia ja luonnon pieniä makrojuttuja. Omat putket ovat riittäneet tähän asti ihan hyvin, mutta nyt on alkanut kiinnostaa makrokuvaus enemmänkin. Makrokuvauksen lisäksi minua kiinnostaa valovoimaiset putket ja yökuvaus. Olen miettinyt jotain sopivaa putkea, joka olisi vielä suht edullinen. Olen harrastelija joten en välttämättä kaipaakaan tuhannen euron objektiiveja ja budjettini olisikin enintään 400 euroa. Ensisijaisesti haluaisin makroputken.\nOlisitko niin ystävällinen, että kommentoisit tätä putkea?\nMitkä ovat sen hyvät ja huonot puolet? Itse olen ymmärtänyt, että ongelma tässä objektiivissa olisi lähinnä sen lyhyt polttoväli ja sitä kautta joutuisin menemään todella lähelle kuvattavaa kohdetta…Olenko ymmärtänyt oikein?\nEntä saavutanko mitään jos ostankin tämän:\nhttp://www.verkkokauppa.com/fi/product/10913/hbbg/Sigma-EX-50mm-F-2-8-DG-Macro-Sony-Minolta#product-description. Lisää tietoa täältä:\nKolmanneksi kysyisin vielä, että miten paljon nämä parantavat makrokuvausta verrattuna Sigman putkeen ja sen makrotoimintoon? Siinä taitaa suhde olla 1:4, joten ilmeisesti ero olisi huomattava, jos ostaisin makroputken erikseen?\nOlisin todella kiitollinen jos jaksaisit minulle vastata. Pahoittelen, että kommentistani tuli näin pitkä. Olen vasta-alkaja enkä haluaisi laittaa yhtään rahojani hukkaan. Aina pitää pitkään säästää, että saa ostettua jotain uutta kivaa kameraani, jolloin olisi tärkeää löytää juuri oikeanlainen putki kuvaustarkoitukseen. Kiitos jo etukäteen.\nEeva, aivan oikein: tuo 30mm objektiivi on hyvin lyhyt. Jos kuvaat kukkia tai muuta, joka ei lähde karkuun, objektiivin lyhyys ei ole suuri ongelma. 50-millinen on vähän parempi, mutta eihän se ero suurensuuri ole.\nKyllähän siinä 1:4- ja 1:1-suurennossuhteen välillä aika iso ero on, kun mennään todella pieniin yksityiskohtiin. Saat yksityiskohdista paljon suurempia. Toki 1:1-putkella kuvaaminen on sitten vähän vaikeapaa, syväterävyysalue käy hyvin ohueksi.\nLaitan nyt oman kysymykseni tähän, koska en äkkiseltään vastausta tähän löytänyt.\nMitä makroputkea suosittelisit Canon 1000D:lle?\nps. Kiitos loistavasta sivustosta, paljon ollut apuja.\nTaika, Canonin 100-milliset, joko vakaajalla tai ilman, ovat varma valinta.\nLeila Uotila sanoo:\nHei, miten saan makrokuvausaluetta suurennettua. Kuvatessani esim lumihiutaleita kokonainen hiutale ei tule tarkkana kuvaan vaan samenee reunoiltaan. Ongelmana on siis tarkkuusalueen pienuus. Asetuksia olen kokeillut kaikenlaisia, mutta en ole onnistunut saamaan hyviä kuvia. Kamerana minulla on canon 5D mark II, ja makrona canonin 100 mm f 2.8, L is usm.\nLeila, näinhän se menee: makrolla kuvattaessa syväterävyysalue voi olla millimetriluokkaa. Asiaa auttaa, jos kuvaat niin pienellä aukolla kuin mahdollista, eli joku f/11 tai f/16 – sitä pienemmät alkavat herkästi mennä sumeiksi. Mutta aukolla f/11 kuvattaessa vaikkapa 20 sentin päästä terävä alue on noin 1,5 milliä, eli eipä siihenkään ihmeitä mahdu. Tämä on optiikan lainalaisuuksia, joita ei valitettavasti voi millään keinolla kiertää.\nJos olet nähnyt kuvia, joissa on pieniä kohteita kuvattu kauttaaltaan terävinä, niissä on todennäköisesti käytetty focus stacking -tekniikkaa, eli kuvattu monta kuvaa erilaisilla tarkennuksilla ja yhdistetty ne sitten yhdeksi kuvaksi. Tässä artikkelissa eräs mies kuvaa käyttämäänsä lumihiutaletekniikkaa – ei aivan yksinkertainen juttu, mutta onpahan jälki sitten hienoa.\nHei! Olen ostamassa Canon 600D objektiivia hintaluokka 300-600, pääsääntöisesti siksi että tekisin yrityksellemme kuvia ruoka-annoksista sekä kalatuotteista. Mikä olisi paras mahdollinen objektiivi siihen hommaan? Olen selanut jo niin paljon sivuja ja suorastaan olen aika eksyksissä nyt, en osaa valita 🙂 Toinen kysymys on Canon EF 70-300mm f/4-5.6 IS USM zoom-objektiivi tästä objetiivistä. Onko kokemuksia? Voiko sillä ottaa suht.koht hyviä kuvia ruoka-annoksista vai kannattaako kuitenkin ottaa Makro-objektiivi?\nAnna, tuo telezoom on liian pitkä ruoka-annosten kuvaamiseen. Sillä 18-55-millisellä kittiobjektiivilla, joka kameran mukana tulee, pääsee kyllä alkuun, kriittisempää kuvien onnistumiselle on kuitenkin hyvä valaistus. Makro-objektiivikin on ihan hyvä, jos haluaa superlähikuvia, mutta ei mitenkään pakollinen.\nHei! Olen pitkään haaveillut makro objektiivista ja selaillut kaikenmaailman sivustoja, vertailuja ja arvosteluja netissä. Minulla on Nikon D5300 ja putkena ainoastaan Tamronin AF 18-270mm F/3.5 -6.3 Di II VC PZD, mikä on toiminut mm. reissuilla ihan monipuolisena putkena. Nyt haluaisin lisäksi valovoimaisemman putken, millä voisin kuvata mm. lähikuvia luonnossa. Nikkorin ja Sigman putkista ei oikein löytynyt sopivanoloista makroputkea ja pitkän harkinnan jälkeen olen lisännyt hankintalistaani Tamronin SP 90mm F/2.8 Di VC USD Macro putken, siinä kun on tuo kuvanvakaajakin. 60mm makroputkea kehuttiin hyväksi muotokuvaputkeksi. Sopiiko tämä 90mm myös muuhun kuvaukseen esim. muotokuvaukseen?\nPs. Kiitos loistavasta sivusta!\nNoleeni, 60-millinen on muotokuviinparempi, 90-millinen on croppikennolla kuten D5300 vähän pitkänpuoleinen. Mutta sinullahan on zoomi, sillä voit kokeilla, miten 60- ja 90-milliset toimivat, ei tarvitse ihmetellä. Toki tuo macro soveltuu muuhunkin käyttöön kuin lähikuviin, yleisesti ottaen macro-objektiivit ovat mukavan skarppeja ja laadukkaita.\nKäytössä tällä hetkellä Canon 700D ja tarkoituksena olisi hankkia lisää putkia. Etsinnässä olisi putki lähikuvaukseen (esim kukat ja ötökät yms) ja laajakuvaukseen. Mitkä olisivat näihin tarkoituksiin sopivat ja edulliset? 🙂\nEmilia, laajakulmazoomeja on tarjolla runsaasti eri valmistajilta. Kaikki ovat yleisesti ottaen käyttökelpoisia, joten budjettia voi käyttää ohjenuorana. Kiinteävalovoimaiset ovat parhaita, mutta laajakulmaobjektiivissa sillä ei ole niin väliä.\nLähikuvaukseen erinomainen valinta on 100-millinen makro, mieluusti vakaajalla.\nmie oon vasta aika alkumetreillä valokuvaamisessa, joten:\nmillaiseen kuvaukseen canon ef 50/1.8mm objektiivi sopii?\nhakusessa olisi myös lähikuvaukseen objektiivi, mimmonen olis mahdollisimman edullinen ja siihen hommaan amatöörille sopiva ? 🙂\nJanni, 50-millinen soveltuu monenlaiseen kuvaukseen. Kokeilemalla se selviää: ota se 18-55-millinen kittiobjektiivisi, säädä se 50 millin kohdalle, äläkä koske zoomiin. Siinä sinulle 50-millinen. 50mm/1.8:n parhaita puolia on halpa hinta, muuten se ei ole mikään autuaaksitekevä asia.\nMakrokuvaukseen soveltuu mainiosti vaikkapa joku 100-millinen makro-objektiivi. Ne eivät ole ihan halpoja, mutta toisaalta ne ovat kautta linjan varsin laadukkaita muuhunkin käyttöön.\nAivan loistavat sivut! Kiitos! 6 vuotta valokuvausta harrastaneena löytyy edelleen uusia juttuja ja vinkkejä!\n-Canon eos 60d + läjä erilaisia objektiiveja-\nOlen tässä pitkään miettinyt objektiivin ostamista Canon 70d:lle.\nOnko Canon efs 18-55mm 0.28/0.8ft macro objektiivi sopiva vaihtoehto?\nJos on niin pystyisitkö sanomaan tästä kyseisestä objektiivista enemmän?\nJa onko macro objektiivit sopivia vain ja ainoastaan hyönteisten kuvaamiseen?\nPystyisikö sellasella objektiivilla pärjäämään perus kuvaamisessa?\nInga, muutama peruskysymys: mitä objektiiveja sinulla on jo, miksi nykyiset objektiivisi eivät riitä, mihin uutta objektiivia tarvitset ja kuinka paljon sinulla on varaa sijoittaa uuteen objektiiviin? Näihin kun vastaat, niin voin auttaa.\nCanonilla ei ole 18-55-millistä makro-objektiivia.\nMakro-objektiivit sopivat kaikenlaiseen kuvaukseen. Ne ovat kiinteäpolttovälisiä objektiiveja, mikä rajoittaa jonkun verran, mutta 100-millisellä makrolla voi kuvata mitä tahansa mitä muillakin 100-millisillä objektiiveilla voi, ja lisäksi ne tarkentavat superlähelle. Yleiskuvaukseen 100-millinen makro ei sovi, se on niin pitkä teleobjektiivi.\nOlen päivän opiskellut ”köyhän naisen makrokuvausta”.\nOlenko ymmärtänyt oikein, että on kaksi mahdollisuutta:\nA. Kääntörengas, jolla saa objektiivin nurinpäin, jolloin aukko pitänee säätää ennen kuvausta?\nB. Loittorenkaat, jotka ”siirtävät” objektiivia?\nJos olen siis käsittänyt oikein, että on nämä kaksi mahdollisuutta (jos siis ei ole pörssin pohjalla varaa kolmanteen eli ostaa valmis makro), kumpi on parempi?\nRiitta-Kaisa, oma kokemukseni rajoittuu yksinomaan makro-objektiiveihin, joten en osaa sanoa, kumpi näistä on parempi. Loittorenkaat ainakin taitavat olla aika paljon helpompia käyttää, etenkin jos ei ole sen verran vanha objektiivi käytössä, että saisi aukkoa säädettyä mekaanisesti.\nRitva Nissi sanoo:\nOsaatko suositella kameraa 11 vuotiaalle pojalle, joka haluaisi ottaa kuvia ja videoita. Kameran tulisi olla kevyehkö, että se kulkee helposti mukana?\nRitva, ominaisuuksiensa puolesta kelpaa mikä tahansa kamera. Kannattaa käydä kaupassa vähän kokeilemassa, mikä tuntuu kädessä mukavalta. Olympuksen PEN-sarjasta löytyy esimerkiksi pieniä ja hyviä kameroita.\nMarita Hartikainen sanoo:\nIhan mahtava sivusto, kiitos! Valokuvauksesta kiinnostuneena, kuitenkin mistään tietämättömänä sain blogistasi kullanarvoista tietoa ensimmäisen järkkärin valintaan. Valitsin olympuksen om-d e-m5 ja siihen perusobjektiivin lisäksi macro objektiivin.\nHankinnan mukana tuli olympuksen kuvankäsittely ohjelma, äkkiseltään ohjema vaikuttaa kovin mutkikkaalta.. Onko ko. ohjelma ihan perinteinen toiminnoiltaan vai osaisitko suostella jotain kuvankäsittely ohjelmaa joka olisi hyvä ja mahdollismman simppeli?\nMarita, kameranvalmistajien omat ohjelmat eivät varmastikaan edusta kuvankäsittelyn parasta laatua. Adoben Lightroom on valokuvaajalle se paras kuvankäsittelyohjelma, siihen on myös runsaasti hyviä ohjeita suomeksi.\nAnnika Rauma sanoo:\nVoiko esim. 18 – 55 linssiä käyttää makrona, jos ostaa loittorenkaat? Makrokuvaus kiinnostaa, mutta ajattelin, että jos näin aluksi lähtisi liikkeelle edullisimmalla vaihtoehdolla, niin näkisin, onko se mun juttu. Muutoin kuvaan enimmäkseen luontoa, maisemia ja eläimiä.\nAnnika, voi käyttää.\nHei, Olen ostamassa ensimmäistä järjestelmäkameraa, käyn patikkareissuilla, joten kamera ei saisi olla kovin raskas. Kuvaan paljon, makrokuvaus kiinnostaa. Minulla on nyt pokkari: Olympus µ 1020. En tiedä yhtään minkä järkkärin ostaisin. Kiitos jo etukäteen vastauksesta.\nBirgit, jos haluat pienen ja kevyen makrokameran, oikea valinta ei ole järkkäri, vaan joku pokkari. Nykyinen kamerasi on parempi makrokamera kuin perusvarusteltu järkkäri, ja makrovarusteltua järkkäriä paljon pienempi ja kevyempi. Ehkä sinun kannattaisikin ostaa laadukas pokkari?\nKiitos tiedosta, sain ajateltavaa, mikähän pokkari olisi laadukas?\nBirgit, valikoimaa on kovin paljon ja laatu on melko tasaista. Riippuu siis budjetista. Esimerkiksi Verkkokauppa.comin Hyvällä kuvanlaadulla -luokituksesta löytyy useita laadukkaita pokkareita.\nMinulta löytyy canon eos 1200d kamera ja olisin kiinnostunu makrokuvauksesta ja haluaisin uuden objektiivin sitä varten. Olen vasta aloittelija joten toivoisin ettei objektiivi maksaisi hirveän paljon että korkeintaan 400 euroa. (Jos sillä edes saa sopivaa objektiivia) Mikä olisi hyvä toinen objektiivi joka sopisi hyvin makrokuvaukseen?\nSigman 105-millinen makro mahtuu melkein budjettiisi 500 euron hintaisena. Juuri sen halvemmalla ei oikeaa makro-objektiivia saa. Löytyisikö jotain pokkarikameraa? Siinä olisi todennäköisesti ihan hyvä makrokamera.\nItse harkitsen ostoa canon PowerShot SX1 IS ostoa. Saako hyviä makrokuvia ja miten hyvä esim. Peuran kuvaamiseen pellolla joka on aika kaukana? Tarvitsen nopeasti vastauksen\nViivi, zoomia tuossa on, mutta kyseessä on myös seitsemän vuotta vanha pikkukennoinen kamera, joten kuvanlaatu on hankalissa olosuhteissa aika heikko. Jättäisin väliin ja ostaisin jonkun modernimman.\nOlen lukenut sivustoasi moneen otteeseen, ja saanut siitä paljon tietoa, kiitos. Olen ollut kiinnostunut makrokuvauksesta jo pitkään, mutta objektiivia siihen minulla ei ole ollut. Kamerani on Canon 600 D, johon nyt tilasin käytetyn Tamron SP AF 90mm F/2.8 (MODEL72E) objektiivin. Käyttöohjetta ei ole suomeksi, ja englannin ymmärrykseeni en luota.\nObjektiivia on kehuttu paljon, ja toivoisin oppivani sitä käyttämään. Tämän pitäisi olla hyvässä kunnossa. Manuaalia en ole vielä oppinut käyttämään, vaan olen kuvannut Av (aukon esivalinnalla) tai Tv (valotusajan esivalinnalla). Joten löytyykö mistään suomenkielistä ohjetta ks. Tamron objektiiviin. Saan lähettää objektiivin takaisin, jos siinä/tai sen käytössä ilmenee ongelmia.\nRitu, täytyypä sanoa, että minulla ei ole aavistustakaan, mitä objektiivin ohjekirjassa ylipäätään olisi. Objektiiveissa kun ei yleensä ole mitään erityistä toiminnallisuutta, joka ei kameran ohjekirjasta selviäisi. Kuvaamisen kannalta kun on enimmäkseen se ja sama, mikä objektiivi kamerassa on, kuvaaminen tapahtuu ihan samalla tavalla.\nMakro-objektiivin käytössä olennaisinta on se, että sillä pystyy tarkentamaan hyvin lähelle. Siinäpä se – tarkennuksen rajoitukset selviävät kyllä käytännössä kokeilemalla. Objektiivissa on mahdollisuus käsintarkennukseen, eli vetämällä tarkennusrengasta taaksepäin, objektiivi siirtyy käsintarkennustilaan.\nTuossa objektiivissa on lisäksi tarkennuksenrajoitin, eli vipu, jota säätämällä voi rajoittaa, millä alueella tarkennus toimii. Tämä nopeuttaa tarkennusta. Tämänkin ominaisuuden toiminta selviää kaikista parhaiten kokeilemalla.\nMulla on Nikon D5200 ja haluaisin kuvata makroa.\nKattelin sitä Nikkor af-s 40mm micro- objektiivia, mutta ainakin muut sanoo että sitä ei kannata homnata kun polttoväli on niin epäkäytännöllinen. Katsoin siis muitakin Nikkoreita, ja muunkin merkkisiä, mutta kaikki löytämäni olivat liian kalliita.\nMitä olet mieltö, kannattaako ostaa sitä Nikkor 40mm, vai onko muita ehdotuksia? Ja onko ne loittorenkaat kuinka tyyriitä, vai tuleeko kumminkin halvemmaksi ostaa oikea makro- objektiivi? Ja lukeeko sulla täällä jossain vähän tarkempaa selostusta miten ne loittorenkaat toimii?\nKiitos paljon jos vaivaudut taas vastaamaan 🙂 on oikein hyödyllinen tää sivusto, eli kiitokset kun viitsit järkätä muille näin monipuolisen selostuksen kaikista kamerajutuista!\nRiikka, kyllähän se 100-millinen on aika paljon käytännöllisempi polttoväli makro-objektiiviin. Loittorenkaiden käytöstä en osaa sanoa, kun en ole koskaan käyttänyt. Aika halpoja loittorenkaat ovat, varsinkin yksinkertaisimmat, ne kun ovat vain muovirenkaita, vailla mitään sen hienostuneempaa – niidenhän ei tarvitse tehdä muuta kuin siirtää objektiivia kauemmas kennolta. Toki hintaa tulee, jos pitää olla elektroniikkakontaktit, jotta nykyaikaiset objektiivit toimivat.\nKiitos vastauksesta edelliseen kysymykseeni (31.8.2016), johon tuli vastaus tosi nopeasti. Olen tutustunut tuohon Tamron objektiiviin, ja kokeillut sitä, tosin vain vasta automaatilla.\nMutta nyt kysymykseni koskee tuohon Canon 600D-järkkäriin ja siihenTamron makro-objektiiviin tarvittavaa jalustaa. Toivoisin pystyväni kuvaamaan matalallakin olevia kohteita. Löysin yhden mielestäni aika sopivan, painoltaan ja hinnaltaankin. Se olisi ”Sirui T-500KX – kolmijalka ja C-10S-kuulapää”. MItä mieltä olet, kannattaako sellainen hankkia? Onko kuulapään irroittaminen tarpeellinen toimenpide käytössä, ja miksi jos on?\nKiitos vastauksesta taas jo etukäteen.\nRitva, kyllähän tuo oikein pätevältä jalustalta näyttää, ihan joka jalustalla ei pääse noin matalalta kuvaamaan. Hintakin on oikein kohtuullinen.\nKuulapään irroittamisen tarpeellisuudesta ei ole mitään käsitystä, mutta jos pikakiinnityslevyn saa kiinni suoraan jalustaan ilman kuulapäätä, niin silloin kameran saa vielä matalammalle, se kai siinä lähinnä on.\nMoi. Mulla Canon PowerShotS5IS ja olen ihan ulalla,kun urheilutilanteita kuvatessa kuvat on rakeisia. Tarttis siis asettaa säädöt niin,että kuvat olis edes jonkinverran julkaiskelpoisia. Mistään en löydä neuvoa,ja kameran oletus urheilukuva-asetus on ihan hoopo. Osaatko neuvoa,miten saan tarkkoja kuvia.\nMS, tuolla kameralla ei onnistu kuin erittäin hyvässä valossa. Pieni kenno ja maksimiherkkyys ISO 1600, hyvien liikekuvien saaminen edellyttää todella hyvää valaistusta. Uudemmalla kameralla onnistuu vähän huonommassakin valossa.\nOlen harrastelija-kuvaaja, mutta myös ammatissani joudun kuvaamaan mm tuotteita..pieniä sekä isoja nippeleitä jne. Ajattelin päivittää vanhan kamerani uudempaan versioon ja olen tilaamassa Canon EOS 760D-rungon ja siihen zoom-objektiivin Canon EF-S 17-55mm f/2.8 IS USM laajakulma. Onko tuo hyvä vaihtoehto, vai olisiko joku muu? Tiedän, että lähikuviin (makro) olisi ehkä parempi Canon EF-S 60mm f/2.8 Macro USM, mutta onko se sitten niin hyvä ns ”tavalliseen” kuvaukseen? Mikä on mielipiteesi ammattilaisena?\nSakke, jos ei ole tarpeen tehdä erikoislähikuvausta, tuollaisella yleiszoomilla pärjää kyllä. Kuvaan itsekin paljon tuotekuvaa tuollaisella yleiszoomilla.\nOlen jo jonkin aikaa harkinnut makro-objektiivin ostamista, ja nyt olen vähän kahden vaiheilla. Tokina 100mm f/2.8 AT-X Pro D ja Samyang 100mm f/2.8 ED UMC vaikuttavat olevan ominaisuuksiltaan melko samanlaiset, osaisitko sanoa mahtaako näiden välillä olla muuta merkittävää eroa kuin hinta/osaisitko sanoa kumpi näistä mahtaisi olla parempi vaihtoehto?\nToni, on niissä sellainen iso ero, että Tokinassa on automaattitarkennus ja Samyangissa ei. Ihan siitä syystä Tokina on noista kahdesta useimmille kuvaajille automaattisesti parempi valinta.\nHuomasin käytettynä ostamani Tamron makro-objektiivin edessä linssin. Onkohan se vain suojalinssi, vai mitä tarkoitusta varten? Siinä lukee Hoya 55 mm Skylight (1B) Japan.\nOkei! Sellaista vielä mietin, että saakohan esim. nyt vaikka tuolla Tokinan 100mm f/2.8-objektiivilla paljonkin lähempää otettua kuvia, kuin Sigman 18-250mm f/3.5-6.3-objektiivilla, joka minulla tällä hetkellä on? Mahtaako ero siis olla suuri vai melko pieni?\nTuossa Sigman objektiivissa suurennossuhde on 1:2.9, ja lähin tarkennusetäisyys 35cm, kun taas tuossa Tokinassa 1:1 ja 30cm. Sigman objektiivilla kuitenkin sitten zoomilla mahdollista päästä lähelle kohdetta.\nRitva, voi sillä joku teoreettinen merkitys olla, mutta käytännössä se on ihan suojana.\nToni, on se ero aika iso, kun tuonne 1:1-makron alueelle mennään. 1:1 tarkoittaa, että kohde piirtyy kennolle oikean kokoisena. 1:2.9 tarkoittaa, että kohde on luonnossa 2,9 kertaa suurempi kuin kennolla. 1:1 on siis noin kolme kertaa parempi suurennos. On se aika iso ero.\nOkei! Paljon kiitoksia vastauksesta!\n”A rule of thumb is that at 1:1 the effective f-stop becomes about 2 stops greater than the value set using your camera.”\nTörmäsin tänään käsitteeseen efektiivisestä valotusarvosta. Aiemmin olen elänyt siinä uskossa, että vain loittoputkien ja telejatkeiden käyttäminen vaikuttaa valotusarvoon. Onko kuitenkin näin, että esim. 100mm f/2.8 1:1 makro-objektiivissakin valovoima on parhaimmillaan vain ~4.8?\nNL, täytyy sanoa, että kuulen tuosta nyt ensimmäistä kertaa. Menee vähän sellaiselle optiikan alueelle, josta en tiedä mitään, enkä erityisemmin ole kiinnostunutkaan tietämään. Eipä tuolla käytännössä taida olla käytännössä oikein minkäänlaista merkitystä.\nLöysin sivusi ihan sattumalta nettiä selaillessani ja uutta kamerahankintaa harkitessani.\nMitä kameraa suosittelisit, kun olisi tarkotus nimenomaan lähikuvia saada, niin tarkkoja kuin mahdollista. Minulla oli aikoinaan (yli 10v sitten) Sonyn digikamera, jossa linssin pystyi asettamaan kuvattavaan kohteeseen lähes kiinni ja se kuvasi tarkasti yksityiskohdat (esim sormenpäästä otetussa kuvassa näkyi tarkkaan sormenjälki). Kamera hajosi vesivahingon yhteydessä. Onko nykymarkkinoilla enää mitään vastaavaa kameraa? Järjestelmäkamera on ollut harkinnassa, mutta siihen täytyisi sitten ainakin se makro-objektiivi erikseen ostaa. Mihin kameran tietoja selatessa tulisi kiinnittää huomio, jotta voisi selvittää kuinka tarkkoja lähikuvia kyseinen kamera tallentaa? Kiitos jo etukäteen!\nAnnika, kyllä pokkarikameroissa noita paljonkin on, suurimmassa osassa on lähtökohtaisesti järkkärikameraa paremmat makro-ominaisuudet. Kameran tarkoista teknisistä tiedoista (löytyy valmistajan sivuilta, kauppojen sivuilla ei yleensä ole näin tarkkoja tietoja) voi löytyä esimerkiksi tieto lähimmästä tarkennusetäisyydestä. Jos se on vaikkapa sentti, kameran saa aivan kiinni kohteeseen. Mitä lyhyempi etäisyys, sitä yksityiskohtaisempia lähikuvia saa.\nHei Mikko! Kiitos nopeasta vastauksestasi. Nyt tiedän mistä aloittaa! 🙂\nMitä salamalaitetta suosittelet makrokuvaukseen?\nTiina, monenlainen valaisu voi toimia, riippuen siitä mitä kuvaa, rengassalamat ja muut makroiluun erikoistuneet välineet ovat toki parhaita.\nOlen hankkimassa makro-objektiivia. Budjetti max.500€, kamera Canon 400D ja tarkoituksena kuvata ainakin hyönteisiä, kukkia ja pieniä yksityiskohtia luonnossa. Olisiko suosituksia?\nEmmi, Tokinan 100-millinen makro-objektiivi maksaa alle 400 euroa ja toimii tarkoitukseen oikein hyvin.\nMauri Hakala sanoo:\nKäytettävissä Nikon D7000, NIKKOR 35MM, NIKKOR 28-80, NIKKOR 18-300, NIKON MEDICOMAT 105mm Macro 1:1, Rengassalma. Halogeenikohdelamppu (tutkimusvalo)\nHaluan ottaa lähikuvia ,n.1:1. Mutta lähelle kohdetta ei voi mennä, lähimmillään n. 50cm.\nobjektiivin kärjestä, ei kennosta .( Pienen kappaleen koneistus CNC-jyrsinkoneessa ) .\nKohde liikkuu hitaasti n. 30 mm/min , pyörivää terää ei tarvitse ”pysäyttää”.\nSyntyykö tällä laitteistolla ja millä yhdistelmällä, vai tarviiko jotain hankkia ..Loittosarja?\nMauri, täytyypä sanoa, että en tiedä. Kannattaa kysellä joltain asianharrastajalta. Makro-objektiivi ei auta, niiden suurennos toimii tuolla tasolla ainoastaan heti lasin edessä. Yksi vaihtoehto voisi ilmeisesti olla pidempi teleobjektiivi väärin päin. Mutta etsipä jostain käsiisi joku enemmän makrokuvaukseen perehtynyt harrastaja, minä en osaa sanoa.\nLuulin, että vaarallisten eläinten kuvaajilla olisi ratkaisu, joka kävisi vaarallisten koneiden kuvaukseen :).\nPikakysely kertoi, ettei helppoa ratkaisua ole. Varmaan päädyn osasuurennukseen kuvasta , mitä näilla laitteilla saa.\nVaarallisten eläinten kuvaajilla voi ollakin, kannattaa etsiä sellainen jostain ja kysyä. Mutta aika paljon on kyse optiikasta, makro-objektiivit on suunniteltu sillä tavalla, että suurennussuhteet saavutetaan mahdollisimman pienillä etäisyyksillä. En tiedä, onko asian tekeminen toisin ylipäätään mahdollista optisesti.\nOtso Wright sanoo:\nkuvasitko zoomilla kärpästä? miten!?\nOtso, en kuvannut; kuten kuvatekstistä näkee, käytin Canonin EF 100mm/2.8 -makro-objektiivia.\nIida Peltonen sanoo:\nOlen vaihtamassa kameraa nikonin D60:stä nikonin D7200.Kuvaan paljon luonnossa ja makrokuvaaminen kiinnostaisi myös. Olen miettiny objektiiviksi af-s dx micro nikkor 40mm f/2.8g tai af-s micro nikkor 85 mm f/3.8g ed vr. Kumpi näistä olisi mielestäsi käytännöllisempi tai olisiko sinulla ehdottaa muita vaihtoehtoja. Tämän hetkiset objektiivit sigma 70-300mm f4-5.6 apo dg macro nikon, nikon af-s dx 18-55mm f/3.5-5.6g vr ja nikon af-s dx vr 55-200mm f/4-5.6g if-ed.\nIida, makrohommissa pidempi putki on parempi, saa edes vähän enemmän etäisyyttä kohteen ja kuvaajan välille. Noista kahdesta ottaisin itse tuon 85-millisen, mutta harkitsisin myös Sigman 105-millistä makroa. Siinäkin on vakaaja, eikä hintaa ole kuin 500 euroa.\nosaatko suositella mitään macroa nikon d5200:selle joku 200 e voisi olla max hinta?\nValtteri, en. Tokinan 100-millinen makro olisi 380 euroa, se on hyvä ja halva vaihtoehto. Halvin makro on Nikonin 300 euroa maksava 40mm/2.8, mutta minusta 40-millinen tuntuu vain kovasti lyhyeltä makroksi.\nTarvitsisin makro- ja laajakulma objektiivia ensimmäiseen järjestelmäkameraani Canon 750D, yleis kuvaukseen kuvaan jonkiverran myös tähtiä. Olen katsellut Tamronin 16-300mm f/3.5-6.3 Di II VC PZD objektiivia, muutkin käyvät. Hintaa yhteensä alle 600€. Vastavalosuoja olisi myös hyvä. En tiedä onko tuo Tamron hyvä merkki tai objektiivi. Tämmöisen paketin siis tarvitsisin makro- ja laajakulma objektiivi + vastavalosuoja.\nLate, nuo superzoomit eli laajakulmasta pitkään teleen ulottuvat objektiivit ovat toki käytännöllisiä, mutta myös kuvanlaadun suhteen aikamoisia kompromisseja. Jos tarvitset nimenomaan laajakulmaobjektiivia, katselepa ennemmin ihan pelkkiä laajakulmia. Esimerkiksi Canon EF-S 10-18 mm f/4.5-5.6 IS STM olisi 300 euron hintaisena hyvin kohtuuhintainen vaihtoehto ja varmasti kuvanlaadultaan voittaa tuon superzoomin.\nEdullisin oikea makro on Tokina AT-X 100mm f/2.8 Macro Canon AF Pro D, joka maksaa 370 euroa. Vähän joudut siis 600 euron budjettia venyttämään, tätä halvemmalla ei oikein pääse.\nVastavalosuoja ei ole makro-objektiivissa erityisen kätevä, kun kohde pitää kuitenkin saada ihan objektiivin lasille, vastavalosuoja varjostaa turhan paljon. Laajakulmazoomiinkaan ei oikein mielekästä vastavalosuojaa saa, objektiivin laajakulmaisuuden vuoksi vastavalosuojan pitää olla niin pieni, ettei siitä ole juurikaan hyötyä.\nTele objektiivi minulla jo onkin ja vastavalosuojaa en olisi niin paljon tarvinnutkaan. kiitos vastauksesta. (=\nOlen pitkään haikaillut makrolinssiä. Ostin Expo Kameramessuilta Sigman 105mm objektiivin (399e), joka minulle myytiin makrolinssinä. En hennonnut sijoittaa Canonin linssiin, joka oli yli tuplasti kalliimpi vaikka oli myös messuilla tarjouksessa. Kun Sigma tuli postissa kotiin, se olikin zoom-linssi eli onko oikea makro-objektiivi ollenkaan?\nRutteli, mitenköhän tuossa nyt noin kävi? Mitä tarkalleen ottaen sait? Jos sait 399 eurolla Sigman 24-105 mm objektiivin, teit kyllä erinomaiset kaupat – mutta makroa et kyllä saanut. Jos ostit 105-millisen makron, mutta saitkin jotain muuta, kannattaa varmasti olla yhteydessä myyjään.\nJos objektiivi on zoomi, se ei voi olla aito makro-objektiivi; tietääkseni ei ole zoomeja, jotka pystyisivät makrotasoisiin suurennoksiin, vaikka joitain zoomeja makroina myydäänkin.\nKiitos paljon pikaisesta vastauksesta, Mikko!!\nHain linssin eilen postista, ja ehdin vain lyhyesti tutustua. Tuli Rajalasta. Mielestäni on tämä:\nSigma EOS 105mm f/2.8 EX DG OS HSM Macro -objektiivi.\nMutta tosiaan, siinä on zoom.\nRutteli, mitä objektiivissa lukee? Jos siinä lukee Sigma 105mm, kyseessä on ihan oikea objektiivi. Jos objektiivissa todella on zoom, niin sitten kyseessä on joku toinen objektiivi, jolloin objektiivissa kyllä lukee, mistä objektiivista on kyse.\nHei, käytössäni on nikon D3100/D3200 kamerat. Nyt hakusessa olisi hyvä/halpa makro objektiivi max.budjetti 500 euroa.\nOnko tämä 1:1 makro objektiivi ja olisiko tämä hyvä? Sigma 105mm f/2.8 EX DG OS HSM Macro -objektiivi, Nikon\nVai olisiko jokin nikonin oma objektiivi parempi?\nJim, tuo on oikein hyvä valinta kohtuuhintaiseksi makro-objektiiviksi.


Työvuoro muutokset - Edunvalvonta ja työsuojelu - Hoitajat.Net\nMillainen käytäntö muualla suomessa. Saattako korvausta jos vaihdatte työnantajan "käskystä" työvuoron? Eli jos boss pyytää sinun vaihtamaan aamun iltaan resurssipulan vuoksi? Saattako esim hälyytysrahanrahan? Tai muun rahallisen korvauksen.. Paljonko? Meillä paljon vuoronvaihtoja bossin määräyksestä, ja ao:na esitimme korvausta, mutta ylihoitaja vain nauroi?\nJos työvuoronmuutos täyttää hälytys, tms.rahan vaatimat perusteet, niin kyllä ne on saatu. Vielä kun saisi ne tollot vaatimaan sitä, jotka kilteyttään/kärsimyskikseineen/pisteiden toivossa, tekevät kaiken mukisematta, mitä työnantaja vaatii.\nMeillä ei kyllä mitään korvauksia ole herunut ja tosi paljon joudutaan vuoroja vaihtamaan ihan pienelläkin varoituksella. En ole suoraan sanottuna tajunnu edes vaatia moisia. Taas oppi uutta.\nMeillä maksetaan hälytyskorvaus vuoronvaihdosta JOS itse muistaa sitä vaatia, automaattisesti se ei tule..\nMeillä ei saa mitään korvausta vuoronvaihdosta, vaikka se olisi kuinka resursseista johtuva vaihto. On pyydetty, mutta ei siihen ole perustetta kuulemma.\nSilloin kannattaa kieltäytyä vuoronvaihdosta ja nostaa metakka siitä, jos työnantaja yksipuoleisesti menee työvuoroja muuttamaan.\nMeillä oli hälyraha 7,5euroa vielä toissa vuonna. Korotuksia ei lupailtu, kun ei vuoron vaihtajia/jatkajia enää löytynyt, nousi se 45euroon. Rahan saa automaaattisesti, jos jotuu vaihtamaan vuoroaan 24h ennen sen alkua tai jäämään tuplavuoroon. Käytännössä rahan saa vaikka vuoron vaihtoa kysyttäisiin tuota 24h aikarajaa aikaisemmin, se kirjataan vain vasta rajan täytyttyä.\nMeillä tulee aika harvakseltaan "vuoronvaihtoja" kun ei ole kolmivuorotöitäkään. Toisaalta työkaveri lähti 3 tunnin varoitusajalla metsän siimekseen kolmeksi päiväksi kun tuli sairastuminen ilman hälytysrahoja. Mutta eipä meillä VES:ssa taida hälytysrahaa ollakaan. Ja työpäivien vaihtelut kun sujuvat joustavasti molemmin puolin niin enpä valita.\nMeillä saa hälyrahan vain jos soitetaan kotoa töihin. Jos työpaikalla ollessaan suostuu vuoronvaihtoon/putkipäivään ei rahaa makseta.


Toiminnanjohtaja Erkin terveiset - River Golf\nToiminnanjohtaja Erkin terveiset\n10/06/2013, klo 00:00\nSeuramme golfkausi on käynnistynyt vilkkaana. Pelisäät ovat olleet suosiolliset. Täysin toisenlaiset mitä edellisenä kesänä. Kentästä saatu palaute on ollut kiitettävää etenkin viheriöiden osalta. Tietyt paikat kentästä kärsivät kuivuudesta, mutta eiköhän sadettakin jossain vaiheessa saada kastelujärjestelmän avuksi.\nKentän kunnosta huolehtiminen on kaikkien pelaajien velvollisuus. Vetoankin kaikki pelaajiin, että korjaamme lyöntijäljet niin väylillä, viheriöillä kuin hiekaesteissä. Tällä varmistamme, että kenttämme pysyy myös jatkossa hyvässä kunnossa.\nToinen asia mistä haluaisin muistuttaa on FORE-huuto. Kentällämme on sattunut muutamia vaaratilanteita eikä FORE-huuotoa ole kuulunut.Näin minulle on kerrottu. FORE-huuto ei ole häpeäksi pelaajille. Sitä tulee rohkeasti käyttää kovalla äänellä jos on pieninkään epäilys vaaratilanteesta.\nToivotan kaikille pelaajille nautinnollisia pelihetkiä Riverin viheriöillä!\nErkki Mommo Tj. NRG