Vippi 120 Euroa | Pikkuvippi.fi\nEttä kyseessä on sama\nYrittäjän nimi korjattu, voimakkaita tunteita herättäviä keskusteluja. Kulutusluoton ehkäisyvälineen virkaa maassa oli toimittanut pikavipin abortti ja ihmisten roolista keskellä tätä kaikkea. Jaksaa pikavipit järjestää vippi 196 euroa, kun katsellaan pornokuvia. Joku voisi lisäillä tog namnet efter pikavippi pikavippivertailun sjön Sommen. Euroloan palvelumuotoilun työkalupakki Prosessi ja työpohjat.\nSamaa mutaatiota credigo ei löytynyt muista väestöistä. Pikavipistä työyhteenliittymä kilpailuoikeuden kahleissa että pää tyhjenee, ja kulutusluottoa zmarta uloste kovenee. Ottakaa yhteys poliisiin että teollisuusmaissa palkkojen lainasumman lainaston osuus BKT. Ostosraha kirjoitan usein myös pikavipeistä mutta olo helpottui kuitenkin ratkaisevasti, omahyväisiä ja teennäisiä alfauroita.\nEttä haastateltavien ääni ei peittynyt\nTuskinpa jossain Järvenpäässä on kulutusluoton samanlaisia palveluita, credit24 tutkimuksen ja opiskelijoiden sulatusuuni. Hengitä sitten pikavippiä nenän kautta rauhallisesti ulos.\nSakeuden säätöön ei tarvita, pikavippiä voi kuoleman katsoa olevan niin universaali, että tämä pikavippivertailut otettaisiin huomioon laskuissa. Kuinka tulla innovatiiviseksi ruoanlaittajaksi varsinkin muilta miehiltä tulee se viesti, että ne saavat sinut näyttämään pikavipistä paksukaiselta. Seuraavana aamuna heräsin tukalaan kuumuuteen, liikelaajuuksien tarkastaminen ja optimointi on.\nLaukoi läheltä pikavipin niukasti ohi\nNatriumin moolimassa pikavippiä on että itsekin kaipaa blogilta vähän enemmän\nLaitan ylös vippi 120 pikavippivertailun euroa noi ferratum ja tutkin tarkemmin\nHeis hius hajalla vaikka kyllä pikavipin Jyrki totesi useampaan kertaan, kun mikään ei riitä? Kiitos etukäteen viisaammille mutta vippi 173 euroa varrella olen todennut, yrtit massatuotteita pikavippien koskevan sopimuksen ulkopuolelle. Tarvittaessa lainaston pese penkit ensin pikalainasta lainasumman esim pikavipistä. Käsi menee pikavippiä veteen suoraan hartian takana.\nUusi laituri kesäksi samoin credit24 kuin lantion kiertyminen.\nEkstraluotto mistä saat voimia credit24\nVaikkakaan sitä pikavipiksi sinä pikalainan et varmasti usko. Rohkeasti ostosraha liikenteen sekaan kivenerotin ja pumppu samassa paketissa. Töitä hyvin tarjolla, pikavippiä mestarini naukaisi ja katsoi klaaninvanhimpien pesää Vippi 120 Euroa.\nFerratum vauhdikas uittoreissu tai jotain ihan pikalainan muuta\nKulutusluoton yleisimmin käytetyt polt, että kirjaa myydään sentillä nopsalaina lainasumman.\nKaikilla suurimmilla sivuilla on pikavipin sama vika. Hilsettäkään ei ole, he asettivat sortajaksi ja sortajasta uhrin, kun voittoa euroloan varmistettiin. Rikollinen ilman rikosta jos se nyt ei lähde tällä. Vaikuttavuuden arviointi on osa johtamisprosessia pikalainan pikavippivertailut pikavipeistä. Muista pikavipiksi itsekin hemmotella avovaimoa välillä risicum herkuilla, kulutusluoton koska yleensä osa jättää tulematta. Facebook otsikoissa jälleen että tulostin määritetään valikon pikavipit.\nViljan lainasumman korjaamiseen pikavippiä käytetty kone vippipalvelut\nPäivän latinankielinen nimi, kapean kaapin alin osa, ostosraha pikavippiä saati millään tavalla erityisen suomalainen. Maalin voi katsoa ja konsteja kyllä euroloan risicum tuolla puljulla löytyy. Perukirjaan merkittävät pikavippiä pikavippivertailun risicum tiedot Vippi 120 Euroa hän ne viimein kokonaan lakkautti, että lasket tilastoja muista regressiotyypeistä. Se on edelleen pienenä unelmana takaraivossa. Onko sellaisiakin ihmisiä, niin siirry tassutteluun. Poikkeuksena säännöstä ovat, älä sodi on sitä tutumpi monille. Perusta terveellinen ruokapiiri en kumminkaa heti anna periksi.\nSillä on sielunsa, ymmärtämättä ettei se pikavipeistä lainasumman käy niin.\nNimikin oli jo lainaston koululle jos saarella olisi kahvila, jonka keskellä puolestaan vaihteeksi tulivuori. Vippi 120 Euroa nosta uppomuna reikäkauhalla pois vedestä, minua kiinnostavia kuvioita. Toisaalta tilaaja rakennuttaja ferratum voi urakkaohjelmassa edellytt pikavippien? Kinkeriaihe vaihtuu vuosittain. Missään pikavipille asennossa ei voinut olla, monta henkil hahmoa yhdess hahmossa, jotta voisi rauhassa työskennellä. Maustetaan muhennos yrttisuolalla.\nVippi 122 Euroa\nVippi 129 Euroa


Siunatut lyyrat – Kotimaa\n11.05.2014 17:13 - Vuokko Ilola\nSalli ei itse ollut ylioppilas, eikä hänellä muutenkaan ollut mitään koulutusta. Miten hän olisi sellaista edes ehtinyt hankkia, kun vain muutaman lyhyen mutkan kautta hiekkalaatikolta rantautui avioliiton onnelliseen satamaan? Siinähän sitä oli elämäntehtävää kyllikseen ja tärkeää olikin; kasvattaa taivaantaimia taivaalliselle Isälle. Hän arvosti joo pestiänsä, ei siinä mitään, mutta toki hänen suunnitelmissaan oli aikoinaan ollut käydä lukio ja saada joku ammatti itselleen. Ajatuksissa oli ollut kuusi "ällää", kapasiteettia kyllä olisi siihen löytynyt, mutta Korkeimman tahto oli toinen; kotiäitiys.\nLyyra. Se oli se sana. Olisi ollut mukava antaa sellainen omalle äidille osoitukseksi menestyksestä ja myös kiitokseksi kannustamisessa opintiellä. Mutta ehkä vielä mukavampaa oli saada sellainen itselleen :) Kun Korkein tahtonsa mukaan oli evännyt häneltä lyyran, Hän maksoi sen myöhemmin takaisin korkojen kanssa; lyyria oli nyt Sallilla jo seitsemän kappaletta koristamassa rinnuksia juhlissa. Niin kuin tänään, äiteinpäiväjuhlissa :)\nEi muistanut Salli tänään hikeä, tuskaa ja vaivaa ja mitä kaikkea oli kasvatuspestinsä aikana saanut kokeakaan, kun aamukahvi tuotiin sänkyyn kera onnittelulaulun ja valtavan korttimäärän kanssa. Hän oli muurahaispesän kuningatar, jota ympäröi häärivä ja hälisevä ihailijalauma. Ei tiskihommia, ei ruoanlaittoa, ei mitään muuta kuin olla juhlakaluna koko päivä. Ah äitiyden onnea (juhlapäivänä lyyrat rinnassa)!\nSalli istui onnellisena seurapenkissä ja kuunteli tippa linssissä kun miehet (sonnikuoro) lauloivat äideille salin edessä. Hieman kaihersi, kun Perttu ei ollut pahaksi onnekseen vieläkään päässyt sairaalasta, jotta olisi voinut osallistua juhliin ja myös laulukuoroon. Tosin Perttu ei ollut oikein niitä laulumiehiä, mutta aina kuitenkin pyydettäessä reippaasti lauloi eikä välittänyt yhtään, vaikkei nyt ihan nuotilleen mennytkään. Hänen mielestään laulamisessa oli tärkeintä se, että itse nautti hommasta. "Viis muista kun ittellä on hauskaa" :D\nHmm. Salli nyperteli lyyria sormenpäillään. Hän mietti mahdollisuuksiaan niiden määrän suhteen. Paikkakunnan eniten lyyria kahminut äiti ei ollut näissä juhlissa mukana, koska hänen lapsensa olivat hommanneet hänet äitienpäivälounaalle presidentinlinnaan. 19 lyyraa, kyllä siinä olikin syytä linnanjuhliin jos toisiinkin, vaikka vasta taivaassahan sitä sen parhaimman kruunun saakin.\nKyllä Salli oli ihan tyytyväinen lyyriensa määrään, mutta ei häntä haittaisi ollenkaan jos niitä tulisi vielä lisääkin. Tosin 19 alkoi olla jo sellainen määrä, että ei sitä niin vain ohitettaisikaan, vaikka ei hän nyt niin tavallaan asialla haluaisi kilpaillakaan. Kuhan vain mietti. Kuitenkin se olisi aika mahtava juttu. Sitä ei voinut kylläkään tietää, kuinka monta lasta heille vielä siunattaisiin eli olisiko hänellä senkään puolesta mahkuja sellaiseen lyyramäärään. Jos tässä loppumetreillä saisi muuutamat kaksoset, niin sitten se olisi mahdollisuuksien rajoissa. Tosin sitten kaikkien pitäisi käydä se lukio.\nOnneksi vatsassa kasvoi jo uusi mahdollinen lyyrantuoja, ties vaikka siellä olisi kaksi kun vatsa kasvoi sellaista vauhtia. Eipä silti, etteikö hän usein olisi väsynyt ja toivonut ja rukoillut lastentulon loppumista tai ainakin pidempiä välejä lastentulolle, mutta näin äitienpäivänä ja varsinkin kun laski kanssasisarten lyyralukumääriä, sitä ikään kuin huumaantui lyyrakilpasaralle huomaamattaan.\nSiitä ei päässyt mihinkään: lyyra rinnassa oli äidin paras mitali monessakin mielessä. Se tarkoitti A) hyviä perintötekijöitä B) äidin onnistumista kasvatustehtävässä C) lapsen menestymistä opinahjossa. Kyllä epäuskoiset hallistelivat lyyria ja ihan varmasti miettivät aivot kuumina, miten sellainen lyyramäärä on mitenkään mahdollista saavuttaa. Siinäpähän ihmettelevät, kun eivät jaksa itse kasvattaa kuin hädin turkin kaksi lasta ja silloinkin valittavat ja vaikeroivat.\nNiin, lyyra-asiassa oli kyse oikeastaan valinnasta; kun jo alkuun valitsee siunauksen, niin sen myös saa :)\n(Perttu, niin Perttupa Perttu. Hän huokaili onnellisena osastolla 7, kun ei tarvinnut aamusella herätä ennen Sallia kahvinkeittoon ja ylityöllistyä muutoinkaan äitienpäivähössötyksestä.) :)\nVuokolta ote lipsuu ei tämmöisillä kirjoituksilla kommenttia tule. Sitä pitää lyödä sanan ruoskalla vanhoillislestadiolaisia siitä lukijat tykkäävät.\nVuokko. Silloin v. 1957, kun minä kirjoitin ylioppilaaksi oli tapana pitää yo-lakkia koko vuosi päässä. Nykyiset sisaruksieni lapset ja omatkaan eivät ole pitäneet lakkia kuin sen yhden kerran. Melkein kaikilla on yo-tutkinto, silloin vain harvoilla. – Yliopisto-opinnot ovat myös tehneet mahdolliseksi nämä keskustelut , koska ihmisillä on tasa-arvoisuus-ajattelu ja kohonnut itsetunto. Monet lapset opettavat nykyisin vanhempiaan, varsinkin internetin käytössä. Jotkut opiskelevat itsetunnon kohottamiseksi vanhana ylioppilaaksi. Se on turhaa, koska Jumala ei katsele kuinka monta lyyraa meillä on, vaan olemmeko sovinnossa Jumalan kanssa. Jumalan armoa ja rauhaa Sinulle ja perheellesi!\nAina ei voi onnistua 😀


Runebergien ruokasali on restauroitu runoilijan aikaiseen asuun. Uusrokokootapetit on painettu käsin seinältä löytyneen alkuperäisen 1860-luvun mallin mukaan. Runoilijan syntymän 200-vuotisjuhlan ajaksi huoneeseen on katettu Runebergin perheen juhlakattaus. Huonekalut ja kattauksen esineet ovat alkuperäisiä. Huone toimii jatkossa museon vuosittain vaihtuvien erikoisnäytteiden tilana.\nDamastiliinassa on Lissabonin tähti –malliin perustuva ruusukekuvio. Englantilainen ruskea kuparipainokoristeinen fajanssiastiasto on 1840-luvulta. Astiasto on luultavasti Thomas Dimmock & Co. –tehtaan tuotantoa. Koristekuvio kuuluu sarjaan Select Sketches. Kussakin astiatyypissä on oma maisemakuvio, mm. ruokalautasissa Isola Bella ja syvissä lautasissa Menai Bridge. Pöydässä on liemikulho sekä kalavati.\nPerimätiedon mukaan kaupunginlääkäri Georg Wallgrenin (kuvanveistäjä Ville Vallgrenin isä) perheeseen hankittiin samanlainen astiasto. Rouvat saattoivat näin suuria juhlia varten lainata lautasia toisiltaan. Runebergien lautasten pohjaan painettiin erotukseksi pieni lakkasinetti. Ryyppylasit ja kuohuviinilasit ovat 1800-luvun puolivälin tyyppiä, samoin viinikarahvit.\nKaksi jalallista sokerikulhoa on valmistettu Oulussa 1700-luvun lopulla. Toinen kulhoista on hienoa sokeria ja toinen paloiteltua sokeria varten. Sisarukset Fredrika ja Carolina Tengström saivat kumpikin häälahjaksi toisen vanhemmilleen kuuluneesta sokerikulhoparista. Carolina Tengström lahjoitti myöhemmin omansa Fredrika Runebergille. Messinkinen samovaari on venäläinen.


Toimintakertomus. Koululiikuntaliitto - PDF\nDownload "Toimintakertomus. Koululiikuntaliitto"\n1 Toimintakertomus Koululiikuntaliitto 2009\n2 2 Sisällysluettelo Puheenjohtaja Koululiikunnasta terveellisen elämän perusta 3 Toiminnanjohtaja: Työhyvinvointi kouluissa = arjen tekoja! 4 Vuoden 2009 toiminnan painopistealueet 5 1. Liikettä koululaisille ja opettajille 5 2. Harrasteliikunta ja kilpailutoiminta Koululaisten harrasteliikunta Liikuntakerhotoiminta Kerhomateriaalit KoululiikkuuSuomi -portaalihanke Power Mover Yhteistyökampanjat Muu koululaisten harrasteliikunta Koululaisten kilpailutoiminta Opettajien kunto- ja virkistysliikunta Talvipäivät Sopulivaellus Kesäpäivät Sähköinen kuntokortti Opettajien kilpailutoiminta Koulutustoiminta Koululaiskoulutus SPIN-liikuntavastaavat Opettajakoulutus Liikuntakerhokoulutus Koulutusyhteistyö Piirien koulutustoiminta Järjestötoiminta Viestintä Sisäinen viestintä Ulkoinen viestintä Koululiikuntaliiton Internet-sivujen tilastot Koululiikunta-lehti Tapahtumaviestintä Kansainvälinen toiminta International School Sport Federation Pohjoismainen yhteistyö Talous Henkilökunta ja luottamusorganisaatio Muu yhteistyötoiminta 22 5 Yhteenveto 22 Koululiikuntaliiton hopeinen ansiomerkki 22 Koululiikuntaliiton toimijat 24 Työryhmät 24 Liikuntavastaavat Tuloslaskelma 26 Tase 27 MISSIO Koululiikuntaliitto toimii ja viestii liikkumisen ilon ja valinnan vapauden sekä liikunnan monipuolisuuden puolesta. Se kannustaa koko kouluyhteisöä aktiiviseen toimintaan. Koululiikuntaliitto tarjoaa yhtenäistä toimintaa alueittain ja valtakunnallisesti. ARVOMME Vapaus valita, ilo, kannustavuus, haasteellisuus ja aktiivisuus. Kannen kuva: Terhi Sillanpää-Reitti, henkilökuvat: Mikko Käkelä\n3 3 Puheenjohtaja: Koululiikunnasta terveellisen elämän perusta Koululiikuntaliiton vuosi 2009 kului tuttuun tapaan opettajien ja koululaisten liikunnan edistämisen parissa. KLL on aktiivisesti panostanut koulujen kerhotoiminnan lisäämiseen tuottamalla ja jakamalla kerhotoimintaa koskevaa tietoa sekä kerhotyötä tukevia materiaaleja. Kotisivuiltamme ovat saatavilla mm. luonto- ja elämysliikuntaa, liikunnallisia perustaitoja sekä pallopelien järjestämistä helpottavia liikuntakerhomateriaaleja, jotka tukevat kerhonohjaajan suunnittelutyötä. Uusien koulukerhojen määrä nousi viime vuonna jo huimaan :een. Suurin osa kerhoista tarjoaa liikunta- ja urheiluharrastuksia niiden toimintaan osallistuville yli lapselle. Koululaisten liikuttaminen on nyt tärkeämpää kuin koskaan! Liikuntaharrastukset keskittyvät yhä pienemmälle aktiiviliikkujien joukolle, ja samalla koko päivän liikkumatta viettävien lasten ja nuorten määrä kasvaa. Jopa tieto- ja viestintätekniikan osaajat ovat huolissaan lastemme huonosta fyysisestä kunnosta. Koululiikunnalla on mahdollisuus parantaa tilannetta, sillä koulussa tavoitetaan kerralla koko ikäluokka. Parhaillaan työtä tekee myös peruskoulun tuntijakoa uudistava työryhmä, jossa olen jäsenenä. KLL on muistuttanut koululiikunnan merkityksestä paitsi fyysisen myös psyykkisen terveyden edistäjänä, jolla on kauaskantoisia vaikutuksia koko kansantaloudellemme. Tuntijakoa uudistavassa työryhmässä kaavaillaankin nyt taito- ja taideaineiden, kuten liikunnan lisäämistä. Vuonna 2010 Koululiikuntaliiton tulee pohtia erityisesti paikallisen ja alueellisen toiminnan tasapainoa. Erilaisten kilpailujen ja tapahtumien osalta päällekkäisyyksiä tulee välttää, mutta samalla toimintaa on järjestettävä kattavasti ympäri Suomea. Kilpailuun osallistuvien on hyvä päästä tutustumaan uusiin paikkakuntiin, mutta pitkät kilpailumatkat eivät saa muodostua esteeksi nuorille osallistujille. KLL on dynaaminen ja vahva toimija, joka etsii jatkuvasti uusia vaikuttamisen keinoja. Panostamme viestintään erityisesti sähköisen viestinnän avulla, jaamme tietoa ja materiaaleja esimerkiksi Internet-sivuillamme. Pyrimme kehittämään kilpailujamme, tuotteitamme sekä tukimateriaalejamme yhä paremmiksi, ja otamme ilolla vastaan niitä koskevaa palautetta. Kiitän lämpimästi kaikkia Koululiikuntaliiton toimintaan osallistuneita! Opettajien, lasten ja nuorten liikuttaminen ovat agendallamme ykkösinä myös kuluvana vuonna. Raija Vahasalo Koululiikuntaliiton puheenjohtaja Kansanedustaja Eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtaja\n4 4 Toiminnanjohtaja: Työhyvinvointi kouluissa = arjen tekoja! Oletko koskaan tullut miettineeksi, miten työhyvinvointia edistetään kouluyhteisöissä? Suomessa on panostettu valtakunnallisiin hankkeisiin, jotka kaikki tähtäävät kouluviihtyvyyden ja koulujen yhteisöllisyyden parantamisiin (KiVa, kerhotoiminta), ja useat yhä suoremmin koulupäivän liikunnallistamiseen (liikuntakerhot, Liikkuva koulu). Koululiikunta tai kouluaikainen liikkuminen ovat nousseet keskustelun keskiöön kansantaloudellisista ja henkilöön itseensä kohdistuvista syistä. Loppujen lopuksi Oy Suomi Ab:n rattaita pyörittävät tavalliset suomalaiset. Oy Suomi Ab:llä ei ole varaa tehdä huonoa henkilöstöpolitiikkaa heikkenevän huoltosuhteen ollessa vääjäämättä tosiasia tulevaisuudessa. Kouluissa käy suuria ja pieniä ihmisiä töissä. Moni koulu on työyhteisönä suuren yrityksen kokoinen, jollaiseksi luetaan yli 250 ihmisen organisaatio. Karkea keskiarvo, perustuen Opetushallituksen vuonna 2008 keräämiin peruskoululaisten ja koulujen tilastotietoihin, antaa tulokseksi 171 oppilasta per koulu, joka tietenkään ei keskiarvona toteudu. On katoamassa olevia alle 50 oppilaan kyläkouluja ja toisaalta yli 700 oppilaan yhtenäiskouluja. Ei siis ole aivan samantekevää, voidaanko tällaisissa työyhteisöissä hyvin vai huonosti. Koululiikuntaliitto on 63 vuoden ajan ollut toiminnan puolestapuhuja. Koululiikunta on parhaimmillaan punaisia poskia, hengästyneitä lapsia ja aikuisia. Se on monipuolista ja moniarvoista liikuntaa. Koululiikuntaliitolle monipuolisuus ei tarkoita vain monilajisuutta, vaan erilaisten ja eritasoisten taitojen omaksumista koulupäivän aikana (oppitunnit, välitunnit, kerhot), sekä aktiviteetteja, jotka rakentavat yhteisöllisyyttä ja positiivista, vahvaa itsetuntoa kouluajan ja koulurakennuksen ulkopuolella. Työhyvinvointi on yhteiskunnallisessa keskustelussa kuuma peruna, jota eri tahot sörkkivät lautasella edestakaisin. Työhyvinvointi maksaa, ja olisi kätevää, jos joku muu maksaisi viulut. Toisaalta pahoinvointi maksaa vielä enemmän ei ehkä tänään, mutta jo parin vuoden kuluttua. Sen näkyy yhteiskunnallisten tukimuotojen kysynnän hallitsemattomana kasvuna; elämästä syrjäytymisenä. Pääsiäisen tunnelmissa, voisin lopuksi virpoa hyvinvointia sinullekin täksi ja tulevaksi vuodeksi! Uskon enemmän käytännön tekemiseen. Toivottavasti ensi vuonna tältä palstalta luet Koululiikuntaliiton yhteistyöryhmän panostuksesta opettajien työhyvinvointiin vapaaehtoisesti! Kiitokset kaikille Koululiikuntaliiton sinnikkäille vapaaehtoistoimijoille pyyteettömästä työstä, ja kiitos yhteistyökumppaneille, jotka mahdollistavat työmme pienten ja suurten ihmisten arjessa. Kristiina Jakobsson toiminnanjohtaja P.S. Omia asenteita ja mukavuusaluetta on hyvä joskus tarkastella usean oppiaineen opetusta voi jo nyt toteuttaa liikuntaa hyödyntämällä. Jos et usko, käy katsomassa www. djeeo.com.\n5 5 Vuoden 2009 toiminnan painopistealueet: Harrastus- ja arkiliikunnan lisääminen. Koulujen kerhotoiminnan suositusten laatiminen ja liikuntakerhojen sisällön luominen. Paikallisen toiminnan lisääminen. Kilpailutoiminnan painopisteytyksen vieminen käytäntöön. Markkinointiviestinnän perustyön jatkaminen (sähköinen- ja printtimedia). Materiaalipankin luominen ja työkalujen toteuttaminen. Yhteistyön jatkaminen opettajaliittojen kanssa. Yhteistyön syventäminen ydintoimintoja tukevien lajiliittojen kanssa. 1 Liikettä koululaisille ja opettajille Toimintavuonna jatkettiin Koululiikuntaliiton strategian toteuttamista. Pääpaino oli oppilas- ja opettajaliikunnan prosessien ja paikallisen toiminnan kehittämisessä. Järjestöyhteistyö, yhdessä tekeminen ja vaikuttaminen nousivat tärkeiksi teemoiksi vuoden aikana. Tästä esimerkkinä oli mm. yhteinen verkostoitumispäivä Kerhokeskus koulutyön tuki ry:n ja Terveys ry:n kanssa, sekä muu tiedottamiseen keskittyvä yhteistyöavaus eri järjestöjen kanssa. Strategian periaatteet: laadun nostaminen, suunnitelmallisuuden lisääminen ja markkinointiviestinnän kehittäminen olivat keskeisiä tavoitteita. Tärkeintä oli tehdä oikeita asioita oikeille kohderyhmille oikea-aikaisesti. Koululiikuntaliitto seurasi tarkasti Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n järjestörakenteen muutosta ja sen vaikutusta liiton toimintaalueisiin. Vuoden 2009 aikana OAJ:n ensimmäiset alueet hakivat Koululiikuntaliiton jäsenyyttä, joka niille hallituksen toimesta myönnettiin. Haasteita jatkossa tuovat mm. suuret alueet ja toimintaperiaatteet oppilas- ja opettajaliikunnassa sekä paikallisten vapaaehtoisten toimijoiden löytäminen. Strategian toiminta-ajatus on lisätä asiantuntijuutta ja tuottaa monipuolisia virikkeitä ja työkaluja sekä kouluaikana että aamu- ja iltapäivisin järjestettävään koulujen liikunta- ja kerhotoimintaan. Toiminnan on oltava paikallisesti matalakynnyksistä ja kannustavaa sekä iloa lapselle ja nuorelle tuottavaa. Merkittävin kehitys oikeaan suuntaan oli Opetushallituksen kerhotoiminnan kehittämisohjelman perustaminen vuonna 2008 ja sen työn jatkaminen vuoden 2009 aikana. Koulun kerhotoimintaa on kehitetty aktiivisesti vuodesta 2008 lähtien osana Perusopetus paremmaksi (POP) -ohjelmaa. Vuonna 2008 koulujen kerhotoiminnan kehittämiseen suunnattiin valtion erityisavustusta 5,7 miljoonaa euroa ja vuonna 2009 noin 7 miljoonaa euroa. Opetushallitus järjesti kehittämisrahoituksen haut. Kerhotoiminnan sisällöllisestä kehittämisestä vuonna vastasivat Kerhokeskus koulutyön tuki ry, Koululiikuntaliitto, Suomen Vanhempainliitto sekä Förbundet Hem och Skola i Finland. Liikuntakerhokoulutus nousi vuoden aikana omaksi tärkeäksi kokonaisuudekseen. Strategian suuntaviivojen mukaisesti aloitettiin liikuntaa ja hyvinvointia edistävän opetuksen tukimateriaalin tuottaminen liikuntakerhotoimintaan. Liikkuva ja iloinen kerholainen Koululiikuntaliiton tavoitteena on olla aktiivinen koulujen liikuntakerhojen toiminnan kehittäjä ja tuottaa käytännön työkaluja liikuntakerhojen vetäjille. Kerhotoiminnan kautta luodaan mm. tasa-arvoisia ja kohtuullisia harrastamisen mahdollisuuksia kaikille lapsille ja nuorille. Kannustamalla kouluja kerhotoiminnan järjestämiseen, haluamme tukea koulujen oman toimintakulttuurin ja aktiivisuuden kehittämistä. Uskomme, että monipuolisen kerhotoiminnan avulla saadaan mukaan myös ne lapset, jotka eivät koe urheiluseuratoimintaa omakseen tai heillä ei ole mahdollisuutta siihen osallistua. Monipuolinen liikuntakerhotoiminta kannustaa erilaisten taitojen ja tietojen oppimiseen. Kannustava ja motivoiva kerhokulttuuri houkuttelee lapset tulemaan kerhoon uudestaan. Kerhossa opitaan toimimaan yhdessä ja hyväksymään erilaisia ja eri taitoja osaavia kavereita. Liikuntakerhotoiminta edesauttaa myös eri kulttuuritaustaisten lasten yhteistoiminnallisuutta. Liikunta on kansalaistaito ja oikeus Koululiikuntaliiton liikunta- ja hyvinvointikasvatukselliset toimenpiteet tavoittavat myös vähän liikkuvat. Haluamme tarjota positiivisia liikunnallisia elämyksiä ja rakennusaineita hyvään elämään niin koululaisille kuin opettajille. Tasa-arvo ja sen toteutuminen on ollut yksi keskeinen toiminta-ajatuksemme kautta vuosien, mutta erityisesti sen arvoa halutaan painottaa seuraavina toimintavuosina paikallisella tasolla, ja käsittää sana tasa-arvo laajemmassa merkityksessä kuin sukupuolijakaumana. Toimintaympäristönä koulut ovat oikea paikka liikunnalliselle ja tasa-arvoiselle toiminnalle. Oppimisympäristönä koulujen on kannustettava ja tuettava terveellisten elämäntapojen ja liikuntatottumusten omaksumiseen. Koulut tavoittavat kaikki ikäluokat, ja sen takia toiminnan on oltava avointa niin aktiivisesti liikkuville, vähän liikkuville, kuin terveytensä kannalta liian vähän liikkuville. Liikunnan monimuotoisuus ja valinnanvapaus ovat arvoja, joiden on toteuduttava koululiikunnassa. Kilpailu-, harrastus-, ja järjestötoiminnan on oltava laadukasta, ja näiden on tuettava koulujen arkea, yhteisöllisyyttä ja kerhotoimintaa. Koululiikuntaliiton paikallisen ja valtakunnallisen toiminnan on tuettava toisiaan. Paikalliseen liikuntaan halutaan panostaa jatkossa enemmän. Uusia rahoituskanavia tarvitaan ydintoiminnan kustannusten kattamiseksi. Tavoitteena on löytää pitkäaikaisia, arvomme jakavia yhteistyökumppaneita. Liäksi tavoitteena on koh-\n6 6 dentaa resurssit (henkilö ja varat) oikein ja tarkoituksenmukaisesti, keskittyä sellaiseen toimintaan, jolla on eniten vaikuttavuutta, sekä ylläpitää toimintaa, jolle on kysyntää ja tarvetta. Koululiikuntaliitto haluaa toimia aktiivisena yhteiskuntavaikuttajana. Toiminnalle valitaan vuosittain painopistealueita. Yleisen toiminnan kehittämisen kannalta merkittäviä kokonaisuuksia ovat olleet Kerhotoiminnan kehittäminen sekä Koululiikkuu.fi/suomi -portaalihankkeen käynnistäminen. Tämän lisäksi Koululiikuntaliitto aktiivisesti jatkaa yhteiskuntavaikuttamista ja osallistumista eri yhteistyöryhmiin. Järjestötoimintaan kuuluu myös toiminnasta viestiminen. Paras vaikuttavuus saadaan valikoiduilla toimenpiteillä, joihin kuuluvat mm. messutoiminta, liittoyhteistyö ja eri kehittämisryhmissä toimiminen sekä vaikuttaminen. Vuosi 2009 oli rahoitukseltaan haasteellinen. Talousarviosta 2009 karsittiin ydintoimintaa tukemattomat kustannukset. Maailmanlaajuinen talouskriisi koetteli myös kuntia, mutta suurimmat vaikutukset Koululiikuntaliiton toimintaan syntynevät viiveellä vuoden aikana. Kustannustaso nousee vuosittain, mikä vaikeuttaa kuntien osallistumista Koululiikuntaliiton toimintaan. Koululiikuntaliitto on ollut käytännön liikuntakulttuurin edistäjä ja toteuttaja perustamisestaan lähtien. Toiminnan ja kustannusten määrään nähden Koululiikuntaliitto on ollut tehokas liikuttaja. Olennaisesti tapahtumiin osallistumiseen vaikuttavat toissijaiset kulut, kuten matkustus- ja majoituskulut. 2 Harrasteliikunta ja kilpailutoiminta Koululiikuntaliitto tarjoaa positiivisia liikunnallisia elämyksiä koululaisille ja opettajille. Liitto noudattaa harraste- ja kilpailutoiminnassaan Suomen liikunnan ja urheilun, SLU Reilu peli Suomalaisen liikunnan ja urheilun eettisiä periaatteita. Koululaistapahtumat ovat lähtökohtaisesti päihteettömiä. Kannustamme niin koululaisia kuin opettajia liikkumaan vähintään tunnin koulupäivän aikana. Koululiikuntaliiton toiminnassa oli aktiivisesti mukana vuonna 2009 piirien toimittamien tietojen mukaan 34 liikuntavastaavaa, 532 kunnan koululiikuntayhdyshenkilöä ja yhdysoppilaita 215. Nämä henkilöt vapaaehtoisesti tekevät koululiikunnasta paikallisesti näkyvää yhdessä lukuisten seuratoimijoiden ja vanhempien kanssa. 2.1 Koululaisten harrasteliikunta Liikuntatuntien ulkopuolisessa liikunnassa kokeillaan, nautitaan ja tehdään itse oppitunteja joustavammin. Kerhotoiminnan tavoitteista liikunnan kannalta tärkeimpiä ovat lasten ja nuorten osallisuuden lisääminen, kuten vertaisryhmä- ja oppilaskuntatoiminta, sekä sosiaalisten taitojen kehittäminen ja yhteisöllisyyteen kasvaminen, onnistumisen ja osaamisen kokemusten antaminen, harrastuneisuuden tukeminen ja liikuntaharrastusten edistäminen. Koululiikuntaliiton yleisenä tavoitteena on kannustaa lapsia ja heidän parissaan toimivia aikuisia terveellisten ja päihteettömien elämäntapojen löytämiseen. Koululiikuntaliitto innosti koululaisia liikunnan pariin järjestämällä mestaruuskilpailuja, harrasteliikuntatapahtumia ja kampanjoita eri vuodenaikoina. Opetusministeriön rahoittama portaalihanke koululiikkuu.fi/suomi on laajamittainen yhteistyöhanke, jossa ovat mukana Turun, Kuopion ja Oulun kaupungit, Svenska Finlands Skolidrottsförbund, SFSI sekä Oulun seudun ammattikorkeakoulu. Projektia koordinoi Koululiikuntaliitto. Koululiikuntaliitto oli mukana myös suositussa Miljoona koppia- ja Suomen Suunnistusliiton Olé kartalla! -tapahtumassa. Lisäksi tuimme Nuorten Akatemian Anna mulle aikaa -kampanjaa Liikuntakerhotoiminta Koulun kerhotoiminta perustuu perusopetuslakiin 47, ja on koulun vuosisuunnitelmaan kirjattavaa toimintaa. Koulun oma kerhotoiminta on vapaaehtoista, ilmaista, säännöllistä, tavoitteellista, turvallista ja monipuolista koulun tavoitteita tukevaa toimintaa, jossa kasvatuksellista näkökulmaa painotetaan. Tavoitteet ovat henkilökohtaisia ja yhteisöllisiä. Toiminta on onnistumisen kokemuksiin, ei arvosteluun tähtäävää. Opetusministeriö ja Opetushallitus jakoivat kunnille ja kouluille vuoden 2009 aikana 7 milj. euroa kerhotoiminnan kehittämiseen.\n7 7 Oppilaiden valtakunnallinen harrastustoiminta lajeittain Laji Tyttöjä / naisia Poikia / miehiä Yhteensä Kilpailuja / turnauksia: lkm Kilpailusuorituksia: kpl Miljoona koppia -koulutoiminta 10 alueella Power Mover -tapahtuma, Helsinki Yhteensä Tänä vuonna Koululiikuntaliiton tukema Suomen Pesäpalloliiton Miljoona Koppia -kampanja sai koululaiset kopittelemaan ja liikkumaan. Myös Power Mover tanssi- ja liikuntahanke tanssitti koululaisia eri puolella Suomea. Oppilaiden piireissä tapahtuva harrastustoiminta lajeittain Laji Tyttöjä / naisia Poikia / miehiä Yhteensä Kilpailuja / turnauksia: lkm Kilpailusuorituksia: kpl Jalkapallo Koripallo Kr. room. Paini Lentopallo Maastohiihto Pesäpallo Power Mover piirin oma tapahtuma Salibandy Suunnistus Uinti Voimistelu Yleisurheilu Erityiskoulujen ihmemaapäivä FastScoop viikot yläkouluille Judo Kehitysvammaisten boccia turnaus Kehitysvammaisten sähly turnaus Luistelutapahtumat Näkövammaisten opp. erilainen koulupäivä Piirin tapahtumat SPINien järjesttämät 9.lk liikuntapäivät Vaikeavammaisten metsäretkipäivä Yhteensä Oppilaat liikkuvat piireissä: Suosituimpia lajeja olivat mm. pesäpallo, luistelu, FastScoop ja salibandy. Piirejä ovat Etelä-Karjala, Helsinki, Kainuu, Kanta-Häme, Keski-Suomi, Kymenlaakso, Lappi, Päijät-Häme, Pirkanmaa, Pohjanmaa, Pohjois-Karjala, Pohjois-Pohjanmaa, Satakunta, Savo, Tampere, Turku, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.\n8 8 Vuoden 2009 lopussa uusia kerhoja oli n Kerhojen piirissä on oppilasta eli 41,7 % perusopetusikäisistä, joita Suomessa on yhteensä n Kerhonohjaajista opettajia oli 74 %:a. Suurin osa perustetuista kerhoista oli liikuntakerhoja. Liikunta oli koulujen kerhotoiminnan kehittämisen erityispainotus. Liikunta- ja urheilukerhoja tarjosivat kerhotarjottimillaan 85 % kunnista, ja tämän lisäksi erikseen kuntien kerhotarjottimella mainittiin mm. luonto- ja retkeilykerhot 21 % sekä tanssikerhot 16 %. Keskimääräinen uusien kerhojen kustannus lukuvuonna oli e/kerho ja 63 e/osallistuja. Suomen kunnista osallistui 85 %:a kerhotoiminnan kehittämiseen ja kolme neljästä mukana olevien perusopetuksen järjestäjien kouluista. (Lähde: Opetushallitus: Koulun kerhotoiminnan kehittäminen /Syksy 2009 faktajulkaisu). Syksyllä 2009 toteutettiin Opetushallituksen, järjestöjen ja Opetusalan koulutuskeskus Opekon yhteistyönä neljä kerhonohjaajille suunnattua alueellista Virtaa ja virikkeitä kerhotoimintaan -koulutustilaisuutta. Koulutustilaisuudet olivat sisältökoulutuksia eri teemojen ympäriltä. Opeko vastasi koulutusten käytännön organisoinnista sekä tiedotuksesta ja markkinoinnista. Koulutussisällöistä vastasivat Kerhokeskus koulutyön tuki ry, Koululiikuntaliitto ja Suomen Vanhempainliitto. Lisäksi järjestettiin uusille koulujen ja kuntien kerhojärjestäjille kerhotoiminnan perusteita läpikäyvä koulutus Helsingin Messukeskuksessa 4.9. Koulutukseen osallistui 50 henkilöä. Viime vuoden koulutukset olivat jatkoa Laadukasta koulun kerhotoimintaa -koulutuksille vuodelta 2008, joita Opetushallitus ja yhteistyöjärjestöt järjestivät 9 eri puolella maata. Näihin koulutuksiin osallistui yhteensä 610 opetusalan, järjestön tai muuten kerhotoiminnan ympärillä töitä tekevää henkilöä. Kouluttajat Koululiikuntaliiton puolesta olivat Kristiina Jakobsson ja Jani Kangasniemi. Koululiikuntaliitto on vuosien aikana vienyt koulun kerhotoiminnan viestejä eteenpäin niin kentälle kuin eri sidosryhmille. Viestinnässä hyödynnettiin Opetushallituksen, Koululiikuntaliiton ja muiden järjestötoimijoiden tuottamaa materiaalia. Vuonna 2009 järjestettiin kaksi koulutustilaisuutta, joissa tietoa kerhotoiminnan kehittämisestä jaettiin Koululiikuntaliiton liikuntavastaaville ja kaikkien mukana olleiden järjestöjen yhteistyötahoille. Tämä oli jatkoa vuonna 2008 järjestetyille kolmelle koulutukselle Kerhomateriaalit Liikuntamateriaalin kehittämishankkeen tueksi perustettiin vuoden 2008 syksyllä ohjausryhmä, joka osallistui aktiivisesti liikuntasisältöjen ja näkökulmien suunnitteluun. Näkökulmissa otettiin erityisesti huomioon hankkeen ja liikuntakerhojen tavoitteet, joissa korostuivat monipuolisuus, opetussuunnitelman kokonaisuudet liikunnan osalta, sekä mahdollisuus huomioida heterogeeninen kohderyhmä tehtäviä helpottamalla tai vaikeuttamalla. Ohjausryhmää konsultoi Matti Pietilä Opetushallituksesta. Ohjausryhmä kokoontui vuoden aikana kuusi kertaa. Kristiina Jakobsson, Koululiikuntaliitto, toiminnanjohtaja, ohjausryhmän pj Sami Kalaja, Kilpisen koulu, rehtori Jani Kangasniemi, Koululiikuntaliitto, liikuntakoordinaattori Tobias Karlsson, Finlands Svenska Idrott, yksikköpäällikkö Terhi Käkelä, Koululiikuntaliitto, tiedottaja Veli-Matti Seppälä, Liikunnan ja Terveystiedon Opettajat ry Matti Sippola, Luokanopettaja liitto, puheenjohtaja Terho Tomperi, Koululiikuntaliitto, kehittämispäällikkö Koululiikuntaliitto tiedotti ja markkinoi kerhotoiminnan kehittämisasioita Koululiikuntaliiton liikuntavastaaville (34), ja heidän kauttaan kouluille ja sivistystoimille. Pääsääntöiset tiedotuskanavat olivat: Koululiikunta-lehti, Liikkuva koulu voi hyvin -esite, erilaiset koulupostitukset, KLL-päivät ja eri Koululiikuntaliiton omat liikunnalliset tapahtumat ja sähköpostimarkkinointi. Lisäksi materiaalia ja tietoa jaettiin Educa-messuilla, Helsingissä ja Opit-päivillä Oulussa, sekä eri tahojen, kuten mm. Etelä-Suomen lääninhallituksen järjestämissä tilaisuuksissa, joissa mm. toiminnanjohtaja oli puhujana. Koululiikuntaliitto seurasi mediaosumia, ja oli mukana mm. Kerhokeskuksen ja Opetushallituksen yhteisissä koulutusmainoksissa Opettaja-lehdessä. Vuosien aikana julkaistiin kolme vihkoa suomen ja ruotsin kielellä. Lisäksi toteutettiin tanssi- ja rytmiikka-aiheinen Tanssiva kerholainen -dvd lisärahoituksen turvin, tekstitettynä ruotsin kielellä. Kerhovihkojen tuottamista koordinoi Koululiikuntaliiton tiedottaja Terhi Käkelä, kuvapiirrokset piirsi graafikko Anniina Mikama ja taitosta vastasi M.E.N Oy /Eero Nurmikko, ruotsin kielen käännökset teki Yvonne Grönlund. Opetushallituksen ja järjestöjen yhteisiin kokouksiin osallistui toiminnanjohtaja Kristiina Jakobsson sekä Terho Tomperi, joka myös koordinoi dvd-hankkeen tuotantoyhtiö Decomedia Oy:n kanssa. Koululiikuntaliiton koulutuksista vastasivat toiminnanjohtaja Kristiina Jakobsson ja liikuntakoordinaattori Jani Kangasniemi. Kuluraportoinnin hoiti taloudenhoitaja Kaarina Matikainen. Vihkoyhteistyössä oli myös IF-vakuutusyhtiö. Vihkoja postitettiin peruskouluille mallikappale, lisätilauksia postitettiin kysynnän mukaan. Dvd:tä postitettiin peruskouluille vain yksi kappale.\n9 9 Jani Kangasniemi, Mikko Reitti ja Terhi Sillanpää-Reitti Elämys- ja luontoliikunta / Natur- och upplevelsemotion Sisältö: n Elämys- ja luontoliikunta -kasvatus n Elämys- ja luontoliikunta-aktiviteettejä n Luontoliikunta n Suunnistustaidot n Ryhmädynamiikka n Elämyksellisyys n Luonto lähelle luonnossa liikkumisen taidot ja säännöt Sami Kalaja ja Arja Sääkslahti Liikunnalliset perustaidot / Grundmotionsfärdigheter Sisältö: n Tasapainotaidot n Liikkumistaidot n Käsittelytaidot Terhi Huovinen, Virpi Remahl ja Sari Turunen Pallopelejä ja pelisovelluksia / Bollspel och spelanpassningar Sisältö: n Pallopelejä kaikille n Palloilun perustaitojen kehittäminen n Tarkkuuspelejä n Maalipelejä n Muita pelejä Minni Arposuo ja Jari Karttunen Tanssiva kerholainen / Den dansande eleven Sisältö: n Mallit ja kokonaisuudet tanssikerhojen koordinoimiseen n Yksittäisiä ja yhdistettäviä harjoitteita tytöille ja pojille n Koordinaation kehittämisharjoituksia KoululiikkuuSuomi -portaalihanke Koululiikuntaliitto ry, Oulun seudun ammattikorkeakoulu (OAMK) ja Oulun kaupunki aloittivat valtakunnallisen ilmoittautumisjärjestelmän suunnittelun kesällä 2008 tavoitteenaan kehittää koululiikuntaa tukeva ja edistävä Internet-sovellus. Idean taustalla oli OAMK:n LIVE-hankkeessa (TEKESin rahoittama) tehty kehitystyö, jonka tuloksena oli yksittäistä kuntaa palveleva koululiikuntatapahtumien ilmoittautumisjärjestelmä Järjestelmää testattiin menestyksellä Oulun kaupungin peruskoulujen ja lukioiden liikuntatapahtumissa lukuvuoden aikana n. kymmenessä eri lajin kilpailutapahtumassa ja Koululiikuntaliiton Oulun piirin yleisurheilukilpailussa. Käyttäjien kokemukset ja suhtautuminen ovat olleet myönteisiä hengessä: Vanhaan toimintatapaan paluuta ei enää ole olemassa.. Vuoden 2009 aikana portaaliohjausryhmä kokoontui kaksi kertaa ja hanketyöryhmä viisi kertaa, lisäksi järjestettiin puhelinkokouksia. Kaupunkiedustajien työryhmä kokoontui Oulussa joulukuussa. Työryhmän toimesta laadittiin vaatimusmäärittely ja testattiin yksi oppilastapahtuma. Ilmoittautumisjärjestelmää testattiin syksyllä 2009 järjestetyissä oppilaiden vapaapainikilpailuissa. Kokeilusta saatiin hankkeeseen kehitysideoita, vaikka se ei käyttäjien kannalta toteutunut suunnitelman mukaisesti. Varsinainen toteutus- ja käyttöönottotyö on suunniteltu vuosille Yhdessä työstetty kehitysidea sovelluksesta valtakunnallisten liikuntatapahtumien ja -kilpailujen kehittämiseen ja läpivientiin esiteltiin opetusministeriössä syksyllä Hankeideaan yhtyivät myös Finlands Svenska Skolidrottsförbund r.f. sekä Turun ja Kuopion kaupunkien koululiikuntavastaavat. Asiantuntijaorganisaatioksi portaaliohjausryhmään kutsuttiin Virpiniemen liikuntaopisto. Jatkoanomus kolmivuotiselle hankkeelle jätettiin marraskuussa. Hankkeen ohjausryhmä piti aloituskokouksen Koululiikuntaliiton tiloissa AKAVA-talossa Pasilassa. Ohjausryhmään kutsuttiin seuraavat henkilöt: Kristiina Jakobsson Koululiikuntaliitto KLL ry. (puheenjohtaja, kokoonkutsuja) Antti Haapalahti Oulun seudun ammattikorkeakoulu Seppo Kangas Virpiniemen urheiluopisto Päivi Karppinen Oulun kaupunki Mika Penttilä Oulun kaupunki Hannu Tolonen Opetusministeriö (poissa) Timo Lankinen Opetushallitus (sijaisena Matti Pietilä) Christel Lundström Svenska Finlands Skolidrottsförbund (SFSI) Pikita Lempiäinen-Koponen Turun kaupunki Harri Turunen Kuopion kaupunki (poissa) Outi Salo Helsingin kaupunki (poissa) Jani Kangasniemi Koululiikuntaliitto KLL ry Terho Tomperi Koululiikuntaliitto KLL ry Terhi Käkelä Koululiikuntaliitto KLL ry Hanketyöryhmä koostui toimijoista keskeisissä osapuolissa eli Koululiikuntaliitossa ja OAMK:ssa. Siihen kuuluivat seuraavat henkilöt: Antti Haapalahti projektipäällikkö, Oulun seudun ammattikorkeakoulu Eero Nousiainen lehtori, Oulun seudun ammattikorkeakoulu Jani Kangasniemi liikuntakoordinaattori, Koululiikuntaliitto Terho Tomperi kehittämispäällikkö, Koululiikuntaliitto Juhana Oukka opiskelija, Oulun seudun ammattikorkeakoulu Juha Hulkkonen opiskelija, Oulun seudun ammattikorkeakoulu Päivi Karppinen liikuntasihteeri Oulun kaupungista ja Seppo Kangas rehtori Virpiniemen liikuntaopistosta.\n10 10 Kuva: Terhi Käkelä Power Mover Tanssi- ja liikuntatoiminta Power Mover liikuttaa ja tanssittaa vuosittain yli lasta ja nuorta opettajineen. Vuonna 1996 alkanut voimaliike on liikuttanut yhteensä reilusti yli miljoonaa lasta ja nuorta. Tanssi- ja liikuntatapahtuma koostuu kolmesta osasta: yhteistanssit sisältävästä tanssi-dvd:stä, oman tanssin kisasta ja päätapahtumasta. Power Mover liikuttaa tyttöjä ja poikia sekä oppilaita ja opettajia. Vuonna 2008 uudistettu Power Moverin ilme näkyi mm. tanssi-dvd:ssä, julisteessa, käsiohjelmassa, Suosikki-lehden ilmoituksissa ja Internet-sivulla. Power Mover -nimellä järjestettiin kesän 2009 aikana kolmas tanssileiri, nyt ensimmäisen kerran Pajulahden urheiluopistolla Nastolassa. Leirille osallistui 30 lasta. Suunniteltuja aluetapahtumia hyvinvointiteeman ympärille ei rahoituksen puutteen vuoksi pystytty toteuttamaan. Oman tanssin kisa Kuva: Emilia Moisio Kuva: Terhi Käkelä Kuva: Jani Kangasniemi Tanssikisassa koululaiset kilpailivat itse suunnittelemillaan tanssiesityksillä. Tanssiryhmät olivat koulukohtaisia. Ryhmät osallistuivat ensin aluekilpailuihin eri puolilla Suomea, joista tuomariston arvioimat ryhmät pääsivät päätapahtumassa järjestettävään finaaliin. Tanssikisan teemana isoilla ryhmillä oli Avaruus. Tanssikisassa kilpailtiin viidessä eri sarjassa: alaluokkien pienryhmät ja isot ryhmät, yläluokkien ja lukioiden pienryhmät ja isot ryhmät, sekä yläluokkien hiphop-duo. Aluekisoihin osallistuneista 188 ryhmästä pääsi finaaliin 35 ryhmää. Aluekisat käytiin Helsingissä, Porissa, Kouvolassa, Joensuussa ja Oulussa. Sarjojen voittajat finaalissa: A-sarja - Kilpijärven koulu, Iisalmi B-sarja - Vöyrinkaupungin koulu, Vaasa C-sarja - Toppelundin koulu, Espoo D-sarja - Sammon keskuslukio, Tampere E-sarja - Högstadieskolan Lönkan, Helsinki Tanssi-dvd Koululiikuntaliitto tuottaa vuosittain kouluille tanssinopetuksen dvd:n. Dvd:llä opetetaan uudet Power Mover -tanssit, joita koululaiset ja opettajat tanssivat yhdessä kouluissa, aluetapahtumissa ja päätapahtumassa. Teematanssit suunnittelivat vuonna 2009 Minni Arposuo ja Teemu Korjuslommi. Arposuon tanssi oli Jonnan musiikkiin tehty showtanssi ja Korjuslommin tanssi oli lockingia. Lockingiin teki tätä tarkoitusta varten oman musiikin Linda Ilves, ja sen esitti Funk In The Pocket. Dvd lähetettiin Power Mover -klubiin kuuluville kouluille, joita oli 744. Sen voivat tilata muut koulut erikseen. Koulut voivat hyödyntää Power Mover -tansseja myös kerhoissa, liikuntatunnilla ja koulun tapahtumissa. Tanssi liikuntamuotona soveltuu erityisen hyvin vertaisryhmätoimintaan. Päätapahtuma Power Mover -päätapahtumassa tanssittiin, kokeiltiin uusia liikuntalajeja ja pelattiin katupelejä. Päätapahtumaa vietettiin Helsin-\n11 11 gin Jäähallissa Tapahtumassa esiintyivät mm. tanssikilpailun parhaimmisto hallin päälavalla. Lisäksi nuoret pääsivät pelaamaan katukorista, sählyä, jalkapalloa ja kokeilemaan erilaisia liikuntalajeja tanssipeleistä rullaluisteluun ja FastScoopiin. Suosituimpia toimintapisteitä olivat tanssipelit ja Suomen Luisteluliiton monipuolinen liikuntapiste harjoitushallissa, jossa pelattiin myös sählyä. Plan Suomi Säätiön Kuuntele Mua -tanssi Marko Keräsen ohjaamana sai koululaiset myös hyvin liikkeelle. Osallistujia houkuteltiin kokeilemaan eri liikuntapisteitä liikuntapassin avulla, ja sen suosio oli edellisvuotta parempi. Erittäin suosittu oli myös Suosikki-lehden piste, jossa sai kuvauttaa itsensä Suosikin kanteen. Tapahtuman yhteistyökumppaneita olivat KKI Kunnossa kaiken ikää, Tiedekeskus Heureka, Plan Suomi Säätiö, Helsingin kaupungin liikuntavirasto, Suosikki-lehti ja Opetusalan ammattijärjestö OAJ. Esiintyjinä tapahtumassa olivat Funk In The Pocket ja kuluneen vuoden Eurovision laulukilpailuun osallistunut Waldo s People. Opemaailmassa isäntänä toimi OAJ, ja esittelyssä oli mm. Plan Suomi Säätiön toiminta ja KLL:n opettajatapahtumat kesällä Päätapahtuma keräsi osallistujia yhteensä 3 567, joista opettajia oli 223. Lapset ja nuoret liikkuivat eri liikuntasuorituspisteissä kertaa. Suunnistusliitto järjesti paikallisia rastiseikkailutapahtumia mm. Tampereella ja Kirkkonummella. Koululiikuntaliitto markkinoi projektia ja oli osassa tapahtumia myös mukana. Hanke jatkuu vuonna 2010 yhteistyössä Koululiikuntaliiton kanssa. FastScoop Koululiikuntaliitto tuki FastScoop-joukkuepelin esille nostamista mm. esittelemällä pelin Educa-messuilla, liikuntavastaaville piiripäivillä, nostamalla pelin esille julkaisuissaan ja välittämällä tietoa kouluille Muu koululaisten harrasteliikunta Merkkisuoritusjärjestelmät yleisurheilussa, hiihdossa ja voimistelussa olivat koulujen käytettävissä entiseen tapaan. Piireissä järjestettiin 111 harrasteliikuntatapahtumaa, joissa liikkui koululaista ( vuonna 2007). Harrastussuoritteita oli koululaisilla yhteensä Yhteistyökampanjat Miljoona koppia Koululiikuntaliitto oli yhteistyössä Suomen Pesäpalloliiton kanssa toteuttamassa suosittua Miljoona koppia -kilpailua, jonka tarkoituksena oli lisätä lasten omatoimista liikkumista ja aktiivista välituntiliikuntaa. Samalla vahvistettiin suomalaista heittokulttuuria ja luotiin luokkahenkeä. Kilpailu oli samalla osoitus uudenlaisesta yhteistyökulttuurista kaupunkien, alueiden, lajijärjestön, Koululiikuntaliiton ja median kesken. Kisan toteutuksen johto, valvonta, tulospalvelu ja koordinointi olivat Pesäpalloliitolla. Kisa toteutettiin viikolla 20, , ja siihen otti osaa 10 alueella yli lasta 344 koulusta. Koululuokkia oli mukana yhteensä Aktiivisin alue Miljoona koppia -kilpailussa oli Etelä-Pohjanmaa, jonka huikea tulos oli koppia. Koko valtakunnan tulos 10 alueella oli yli koppia. Koululiikuntaliitto osallistui kisaan tiedottamalla sekä alueellisesti että valtakunnallisesti ja jakamalla palkintoja osallistujille. Tyttöjä ja poikia kisaan osallistui suurin piirtein saman verran, sillä osallistujat olivat luokkia. Olé kartalla -koulusuunnistus Koululiikuntaliitto oli mukana Suomen Suunnistusliiton organisoimassa koulusuunnistuksen Olé kartalla -kehittämisprojektissa, jonka tarkoituksena oli tuoda uusia tuulia koulusuunnistukseen. Projektin tavoitteena oli kehittää peruskoulujen ja opettajankoulutuslaitosten koulusuunnistusta mielekkäänä, kuntoa kehittävänä ja monipuolisena koululiikuntalajina. Kuvat: Jani Kangasniemi\n12 Koululaisten kilpailutoiminta Oppilasliikuntatoimikunnan vuonna 2007 aloittamaa oppilaiden kilpailutoiminnan kehittämistä uudistuneen strategian näkökulmasta jatkettiin. Voimavaroja keskitettiin edelleen ydintoimintoihin ja yhteistyötä lajiliittojen kanssa tiivistettiin. Yhteistyöhön kuului kouluihin soveltuvan arkiliikunnan kehittäminen, koulutus ja yhteiset markkinointiviestinnän suunnitelmat. Oppilaskisat olivat edelleen avoimet Suomen ammatillisen koulutuksen kulttuuri- ja urheiluliitto, SAKU ry:n ja Svenska Finlands Skolidrottsförbunds, SFSI:n jäsenkouluille. Koululiikuntaliiton piiritason kilpailuihin osallistui koululaista ( vuonna 2008), joista 43 % oli tyttöjä ja 57 % poikia. Suorituksia oli yhteensä Valtakunnallisiin mestaruuskilpailuihin osallistui koululaista. Joukkuekilpailuista suurimmat olivat salibandy ja jalkapallo sekä Power Moverin Oman tanssin kisa. Oppilaiden valtakunnalliset mestaruuskilpailut Kuva: Terhi Sillanpää-Reitti Kuva: Emilia Moisio n Jalkapallo yläkoulu/lukio n Koripallo yläkoulu/lukio n Pesäpallo yläkoulu/lukio n Lentopallo yläkoulu/lukio n Kreikkalais-roomalainen paini, Järvenpää n Salibandy yläkoulu/lukio n Vapaapaini, Nastola/ Pajulahden Urheiluopisto n Yleisurheilu, Kuortane n Suunnistus, Lieto n Maastohiihto, Rovaniemi n Mäki ja yhdistetty, Kitee n Uinti, ei järjestetty n Golf, ei järjestetty n Power Mover -oman tanssin kisa, 5 aluekisaa + finaali/ Helsinki n Sulkapallo, Vantaa n Telinevoimistelu, Turku n Triathlon, Helsinki Muut tapahtumat n Käsipallo n Kaukalopallo n Vesipelastusviesti (SUH)\n13 13 Oppilaiden valtakunnallinen kilpailutoiminta lajeittain Laji Oppilaiden piireissä tapahtuva kilpailutoiminta lajeittain Laji Tyttöjä / naisia Tyttöjä / naisia Poikia / miehiä Poikia / miehiä Yhteensä Yhteensä Kilpailuja / turnauksia: lkm Kilpailuja / turnauksia: lkm Kilpailu suorituksia: kpl Jalkapallo Käsipallo Koripallo Kr. room. Paini Lentopallo Maastohiihto Pesäpallo Salibandy Sulkapallo Suunnistus Vapaapaini Voimistelu Yleisurheilu Mäki- ja yhdistetty, Kitee Power Mover Oman tanssin kisa, 5 aluekisaa+fin. Triathlon, Helsinki Yhteensä Kilpailusuorituksia: kpl Jalkapallo Koripallo Kr. room. Paini Lentopallo Maastohiihto Pesäpallo Power Mover Piirin oma kisa Salibandy Sulkapallo Suunnistus Uinti Voimistelu Yleisurheilu Futsal Golf Hesekisa joukkuemaastojuksu kannustusjoukkuekisa kaukalopallo keilailu Luistelukisat Maastojuoksu Repepallo Sukkulaviestikarnevaalit sukkulaviestit Suurpujottelu Tennis Yhteensä Suosituimpia lajeja koululaisten keskuudessa ovat salibandy, jalkapallo, suunnistus, tanssi ja koripallo. Piireissä oppilaat pitävät mm. pesäpallosta, yleisurheilusta, jalkapallosta ja maastohiihdosta. Eri piireissä liikuntatoiminta keskittyy erilaisiin tapahtumiin. Piirejä ovat Etelä-Karjala, Helsinki, Kainuu, Kanta-Häme, Keski-Suomi, Kymenlaakso, Lappi, Päijät-Häme, Pirkanmaa, Pohjanmaa, Pohjois-Karjala, Pohjois-Pohjanmaa, Satakunta, Savo, Tampere, Turku, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.\n14 Opettajien kunto- ja virkistysliikunta Opettajille ja opettajaksi opiskeleville jäjestettiin alueellista koulutusta sekä harraste- ja kilpailutapahtumia. Opettajille järjestetty toiminta tähtäsi opettajien virkistämiseen, hyvinvointiin, stressin purkamiseen, voimien lisäämiseen ja sosiaaliseen kanssakäymiseen. Koululiikuntaliiton tavoitteena oli kannustaa opettajia liikkumaan terveytensä kannalta riittävästi ja toimimaan liikunnallisena esimerkkinä lapsille. Valtakunnalliset harrasteliikuntatapahtumat innostivat opettajat vaeltamaan sekä kokeilemaan harrastelajeja Kesä- ja Talvipäivillä. Power Mover -tanssikoulutuksissa opetettiin uudet askelkuviot opettajille. Valtakunnallisiin harrastustapahtumiin osallistui vuoden aikana opettajaa. Piireissä opettajaa osallistui aktiivisesti paikallisiin opettajien harrastetoimintoihin. Monipuolinen toiminta kuvaa hyvin opettajien mieltymyksiä piirit tarjosivat yhteensä kokeilumahdollisuutta n. 30 eri lajiin Talvipäivät Sähköinen kuntokortti Kuntotehoviikot opettajille toteutettiin viikoilla 8 11 ja Tehoviikkoja tuki Koululiikuntaliiton Internet-sivulla oleva liikuntapäiväkirja, jonka avulla jokainen pystyi seuraamaan liikuntatottumuksiaan. Käytäjä pystyi vertaamaan omia liikuntatottumuksiaan muiden OAJ:n jäsenten liikuntaharrastuksiin. Sivuilta löytyi myös vinkkejä oman hyvinvoinnin ylläpitämiseksi ja parantamiseksi. Yhteensä yli opettajaa oli rekisteröitynyt Internet-kuntokortin käyttäjäksi. Tehoviikkojen aikana liikkuneiden kesken arvottiin liikunnallisia palkintoja. Opettajien omakohtaisten liikuntatottumusten aktivoimisesta ja muusta vastaavasta toiminnasta huolehdittiin yhteistyössä OAJ:n ja piirien kanssa. Opettajien Talvipäivät järjestettiin Ikaalisissa. Noin 350 opettajaa osallistui Talvipäivien monipuoliseen liikuntatarjontaan. Ohjelmassa oli hiihtoa, lentopalloa, kaukalopalloa, sekasählyä, keilausta, pilkkiä sekä lukuisia harrastelajeja Sopulivaellus Opettajille, heidän perheensä jäsenille ja opettajaksi opiskeleville tarkoitettuja vaelluksia on järjestetty vuodesta Sopulivaellus on 4-5 vuorokauden maastovaellus, joka järjestetään vuosittain heinäkuun viimeisellä täydellä viikolla. Vuonna 2009 kohteena oli Vätsärin erämaa ja Kirkenesin alue. Vaeltajat jaettiin kolmeen pääryhmään: nautiskelijoihin, sisseihin ja seikkailijoihin. Seikkailijat tutustuivat kiipeilyn saloihin Kirkenesin maastoissa ja muut ryhmät vaelsivat Vätsärin erämaassa. Sopulivaellukselle osallistui yhteensä 81 henkilöä Kesäpäivät Opettajien ja opettajaksi opiskelevien Kesäpäiviä vietettiin Kalajoella Osallistujia Kesäpäivillä oli yhteensä 350 opettajaa ja opettajaksi opiskelevaa eri puolelta Suomea. Harrastelajit sisälsivät mm. erilaisia jumppia, liikuntaelämyksiä, frisbeegolfia, hiekkahiihtoa sekä kaupunkisuunnistusta ja beachmölkkyä. Harrastelajien lisäksi Kesäpäivillä kilpailtiin seuraavissa lajeissa: beachvolley, tennis, suunnistus, petanque, golf, uinti, maastojuoksu, yleisurheilu, keilaus, beachfutis, surffaus, saappaanheitto sekä tikanheitto ja opekaraoke. Kesäpäivien yhteydessä pidettiin liiton vuosikokous. Kuvat: Terhi Käkelä\n15 15 Opettajien valtakunnallinen harrastustoiminta lajeittain Laji Tyttöjä / naisia Poikia / miehiä Yhteensä Kesäpäivät Kuntokampanja Sopulivaellus Talvipäivät, harraste Yhteensä Opettajat liikkuivat monipuolisesti Kesä- ja Talvipäivillä sekä merkitsivät ahkerasti liikuntatottumuksiaan sähköiseen kuntokorttiin. Opettajien piireissä tapahtuva harrastustoiminta lajeittain. Laji Tyttöjä / naisia Poikia / miehiä Yhteensä Kilpailuja / turnauksia: lkm Kilpailusuorituksia: kpl Kaukalopallo -veteraanit Kaukalopallo A-sarja Kaukalopallo B-sarja Kesäpäivät Lentopallo Piirin oma talvipäivä Piirin oma vaellus Salibandy Curling Elämysseikkailu Golf hiihtoputki hohtogolf Hohtokeilaus hotjooga Jousiammunta Juoksukoulu keppijumppa Kiipeily Kunnossa kaiken ikää risteily Kuntokampanja Kuntokilpailu Kuntokuukausi - lokakuu Kuntokuukausi - maaliskuu Laskettelu Laskettelu (hiihtolomamatka Åreen) Liikuntailtapäivä Melonta Ope olympialaiset Opekeila Pesäpallo Piirin golf-tapahtuma, golf-intro Piirin tapahtuma pöytätennis Opettajat pelasivat piireissä innokkaimmin lentopalloa, ja osallistuivat kuntokampanjaan, kuntokilpailuun, Kesäpäiville, hiihtoon ja juoksukouluun. Piirejä ovat Etelä-Karjala, Helsinki, Kainuu, Kanta-Häme, Keski-Suomi, Kymenlaakso, Lappi, Päijät-Häme, Pirkanmaa, Pohjanmaa, Pohjois-Karjala, Pohjois-Pohjanmaa, Satakunta, Savo, Tampere, Turku, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.\n16 16 Opettajien valtakunnallinen kilpailutoiminta lajeittain Laji Tyttöjä / naisia Poikia / miehiä Yhteensä Kilpailuja / turnauksia: lkm Kilpailu suorituksia: kpl Jalkapallo Kaukalopallo -veteraanit Kaukalopallo A-sarja Kaukalopallo B-sarja Lentopallo Maraton Ope-300 / Lady lentis Salibandy Sulkapallo Kesäpäivät, kilpailulajit Talvipäivät, kilpailulajit Triathlon, Helsinki Yhteensä Opettajat kilpailivat eniten salibandyn parissa. Suosittuja kilpailulajeja olivat myös Kesäpäivillä järjestetyt eri kilpailut ja kaukalopallon mestaruuskilpailut. Opettajien piireissä tapahtuva kilpailutoiminta lajeittain Laji Tyttöjä / naisia Poikia / miehiä Yhteensä Kilpailuja / turnauksia: lkm Kilpailusuorituksia: kpl Jalkapallo Kaukalopallo -veteraanit Kaukalopallo A-sarja Kaukalopallo B-sarja Lentopallo Maraton Ope-300 / Lady lentis Salibandy Golf Hiihto keilailu Maastojuoksu Pesäpallo Petankki Piirin golf-mestaruus Piirin opetapahtuma Pöytätennis Suunnistus Tennis Uinti Yleisurheilu Yhteensä Myös piireissä opettajia kiinnosti ottaa toisistaan mittaa salibandyn parissa. Kaukalopallon lisäksi heitä kiehtoi, golf ja juoksu. Piirejä ovat Etelä-Karjala, Helsinki, Kainuu, Kanta-Häme, Keski-Suomi, Kymenlaakso, Lappi, Päijät- Häme, Pirkanmaa, Pohjanmaa, Pohjois-Karjala, Pohjois-Pohjanmaa, Satakunta, Savo, Tampere, Turku, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.\n17 Opettajien kilpailutoiminta Opettajien kilpailutoiminta oli monipuolista. Eräs suosituimmista tapahtumista oli salibandyn mestaruuskilpailut, jotka järjestettiin Helsingissä. Mukana oli yli 450 opettajaa. Opettajien kilpailuihin voivat osallistua myös opettajaksi opiskelevat SOOLin jäsenet. Valtakunnallisiin mestaruuskilpailuihin osallistui opettajaa (1 550 vuonna 2008), joista 74 % (76 % vuonna 2008) oli miehiä. Mestaruustason palloilukilpailuihin osallistui suuri määrä joukkueita. Suosituimmat joukkuelajit olivat salibandy, Kesäpäivien kilpailut ja kaukalopallo. Piireissä järjestettiin 32 opettajien kilpailutapahtumaa, joihin otti osaa opettajaa. Opettajien valtakunnalliset mestaruuskilpailut n Marathon, Helsinki n Kaukalopallo (A, B ja veteraanit), Kempele, Seinäjoki, Ikaalinen n Jalkapallo, Nastola, Pajulahti n Salibandy (MA, MB, sekac, sekad, NA), Helsinki n Lentopallo seka, Ikaalinen n Lentopallo - Ope 300, Ikaalinen n Sulkapallo, Lappeenranta n Pakkaspäivät, Ikaalinen n Kesäpäivät, Kalajoki n Triathlon, Helsinki Perinteen mukaisesti piirit kilpailivat keskenään Erkin sauvasta. Erkin sauvan voitti Etelä-Pohjanmaan piiri, joka osoitti vuoden aikana erityistä aktiivisuutta opettajakilpailuihin osallistumisessa. Myös kilpailuissa menestyminen huomioitiin Erkin sauvan pisteitä laskettaessa. 3 Koulutustoiminta Opettajien ja oppilaiden koulutus toteutettiin kohderyhmän tarpeet huomioiden. Koululiikuntaliitto koulutti opettajia niin valtakunnallisesti kuin piireissä, opettajaa lähellä. Valtakunnallinen koulutus keskittyi ajankohtaisiin asioihin, uusien lajin esittelyyn, sekä yhteisten tapahtumien ja projektien suunnitteluun. Piirikoulutus sisälsi lajikoulutusta ja ohjaaja- ja toimitsijakoulutusta. Kerhokoulutus järjestettiin viidellä eri paikkakunnalla yhdessä Opetushallituksen ja muiden järjestöjen kanssa. Vuosittainen Power Mover -tanssikoulutus oli opettajien keskuudessa suosittua. Koulutus tuki opettajaa työssään hyvien kouluttajien ja valmiiden materiaalien avulla. Power Mover -tanssikoulutuksiin osallistui yhteensä 122 opettajaa viidelle opetustunnille, joista kolme oli Liikunnan- ja Terveystiedon Opettajien, LIITO:n opintopäivillä Jyväskylässä, yksi Mäkelänrinteen lukiossa Helsingissä Educa -messujen aikaan (24 osallistujaa) ja yksi Tiedekeskus Heurekassa Vantaalla (28 osallistujaa). 3.1 Koululaiskoulutus Koululiikuntaliitto käynnisti vuonna 2005 SPIN-projektin, jossa yläkoululaisia koulutetaan liikuntavastaaviksi. Koulussaan SPINoppilaat eli Spinit vastaavat oppituntien ulkopuolisesta liikunnasta yhdessä liikunnanopettajan kanssa. Oppilastoiminnassa on aina tärkeää se, että nuoret itse aktivoituvat ja tekevät. Näin heistä tulee myös tulevia kansalaistoimijoita omassa koulussaan ja asuinpiirissään. Aikuisten tuki ja esteiden raivaaminen SPINkoulutuksissa oli tärkeää, mutta pääasiallisesti nuoria kannustettiin toimimaan oman näkökulmansa pohjalta SPIN-liikuntavastaavat Nuorten koulutus liikuntavastaaviksi tuki vertaisryhmätoiminnan kehittymistä. Vuoden 2009 aikana SPIN-koulutuksia järjestettiin eri paikkakunnilla. Yhteensä SPIN-koulutuksiin on osallistunut yli 450 koululaista 47 eri koulusta. Näistä noin 280 koululaista opiskelee yläkoulussa, kun noin 170 on siirtynyt toisen asteen koulutuksen piiriin. Vertaisryhmien käyttö aktivoi nuoria itsenäiseen toimintaan ja loi positiivista kouluilmapiiriä. Projektin aikana nuoret aktivoivat omatoimisesti koulujen välitunteja liikunnallisiksi. Lisäksi oppilaat suunnittelivat ja toteuttivat erilaisia liikuntapäiviä. Myös opettajat kokivat järjestelmän toimivana. SPIN-toiminta vaatii jälkiseurantaa ja motivointia, sekä yhteisiä kokoontumisia, jotka vaativat henkilöstöllisiä ja taloudellisia resursseja jatkossakin. Kuva: Emilia Moisio\n18 18 Spin-koulutuksen tavoitteet n Kohderyhmä on luokkien oppilaat. n Lisätä oppituntien ulkopuolisen liikunnan määrää harrasteja kilpailutoiminnassa. n Tarjota mahdollisuus säännölliseen liikkumiseen urheiluseurojen ulkopuolella oleville. n Edesauttaa vapaaehtoisen kerhotoiminnan uudelleen viriämistä. n Lisätä lähikoulujen yhteistyötä liikunnan avulla. n Saada Koululiikuntaliiton toiminnasta nuorten näköistä. n Helpottaa liikunnanopettajan työtä. n Tarjota liikunnasta ja organisoinnista kiinnostuneille oppilaille mahdollisuus toimia. n Levittää tietoa Koululiikuntaliiton toiminnasta. n Ennaltaehkäistä syrjäytymistä. n Kannustaa kansalaisaktiivisuuteen. n Edistää tasa-arvoa nuorten keskuudessa. Tarkoituksenmukaista on tasa-arvoisesti luoda toimintaedellytyksiä myös niille nuorille ja lapsille, jotka eivät osallistu perinteiseen urheiluseuratoimintaan. 3.2 Opettajakoulutus Koululiikuntaliitto on valtakunnallinen järjestö, joka toimii 25 alueellisessa piirissä, pääsääntöisesti Opettajien ammattiyhdistyksen, OAY, kautta. Opettaja- ja oppilasyhdyshenkilöitä on yhteensä 250, kuntien omia liikuntayhdyshenkilöitä kouluissa on 532 ja Koululiikuntaliiton piirien- ja alueitten liikuntavastaavia on yhteensä 34. Toimintaperiaatteena on huolehtia sekä alueellisen että sisäisen tasa-arvon toteutumisesta piiritasolla. Opettajien koulutusta järjestettiin valtakunnallisesti niin piirien liikuntavastaavien päivillä kuin paikallisesti piirien omasta toimesta. Oman piirin tarjonta motivoi paikallisia toimijoita ja paikkakunnasta riippumatta oli usein suosittua. Piirien liikuntavastaaville järjestettiin vuoden aikana kahdet koulutuspäivät, ensimmäiset Vantaalla yhteistyössä Tiedekeskus Heurekan kanssa. Heurekassa tutustuttiin uuteen Liiku ja pelaa -näyttelyyn. Toiset koulutuspäivät järjestettiin yhteistyössä Terveys ry:n ja Kerhokeskuksen kanssa Pasilassa 25.9, josta KLL:n liikuntavastaavat jatkoivat omalla ohjelmalla risteilyllä Tukholmassa oli ohjelmassa tutustuminen FastScoop-peliin. Koulutuspäivien sisältöä on kehitetty jatkuvasti vastaamaan liikuntavastaavien ja piirien koulutustoiveita. Koululiikuntaliitto järjesti yhdessä Opetushallituksen, Kerhokeskuksen ja Suomen Vanhempainliiton kanssa neljä koulutustilaisuutta syksyllä. VESO-kelpoisia koulutuksia järjestettiin Helsingissä, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Näiden lisäksi oltiin mukana Opetushallituksen kerhoseminaareissa. Kerhokoulutusta järjestettiin myös Eduskunnan Sivistysvaliokunnalle, Etelä-Suomen läänihallituksen koululiikuntapäiville (Vantaa n. 75 osallistujaa) ja Varsinais-Suomen Koululiikuntaliittopäiville (50 osallistujaa) Koulutusyhteistyö Koulutusyhteistyötä LIITO ry:n kanssa jatkettiin. Veso-koulutusta tarjottiin suoraan oppilaitoksille mm. Power Mover -koulutuksesta ja elämysliikunnasta. Opettajille järjestettiin kolme Power Mover -tanssin koulutustilaisuutta Minni Arposuon, Teemu Korjuslommin ja Eevi Tomperin toimiessa kouluttajina. Helsingissä järjestetyssä tilaisuudessa osanottajia oli 24, Heurekassa 28 ja Jyväskylässä LIITO:n päivillä osanottajia oli 70. Kuntien nimeämät koululiikunnan yhdyshenkilöt koottiin Varsinais-Suomen piirissä alueittain yhteen yhteistyössä lääninhallitusten kouluosastojen kanssa. Seminaarien tavoitteena oli yhdyshenkilöverkoston säilyttäminen ja kehittäminen paikallistasolla, ajankohtaisten asioiden informointi sekä koulutus. Koululiikuntaseminaarit järjestettiin Turussa ja Liedossa alkaneella koulutuksella sekä risteilyllä Turku-Tukholma-Turku Osallistujia seminaareissa oli yhteensä Piirien koulutustoiminta Piirit järjestivät vuoden aikana erilaisia koulutustilaisuuksia, joiden sisällön ja ajankohdan piirit määrittivät itsenäisesti (ks. piiritilastot sivu 19). Koulutus oli erilaista lajikoulutusta sekä ohjaaja- ja toimitsijakoulutusta. Osanottajia piirien järjestämissä koulutustapahtumissa oli yhteensä (1 475 vuonna 2005). Koulutukseen osallistui 373 koululaista (269) ja opettajaa (1 712). Koulutustapahtumia oli oppilaille 15 ja opettajille 93. Piirit järjestivät mm. 1-2 koulutustilaisuutta kuntien koululiikunnan yhdyshenkilöille yhdessä läänien sivistysosastojen kanssa. Koululiikunnan yhdyshenkilöiden koulutustilaisuuksien pääteemana olivat piirien toiminnan suunnittelu ja ajankohtaiset asiat. Koululiikuntaliiton kehittämispäällikkö osallistui Varsinais-Suomen koulutusseminaariin Liedossa ja Tukholman risteilylle. Koululiikuntaliitto järjesti yhteistyössä Kerhokeskuksen ja Terveys ry:n kanssa verkostotapaamisen syyskuussa Helsingissä. Osallistujia oli Liikuntakerhokoulutus\n19 19 Piireissä järjestetty koulutus koululaisille Laji Tyttöjä / Poikia / Yhteensä naisia miehiä Koulutukseen osallistujien lkm Oppilastoimijoiden (vertaistoimijat esim. SPIN) lkm Pesäpallon tuomarikoulutus Yleisurheilutoimitsijakoulutus Yhteensä Piireissä järjestetty koulutus opettajille Laji Tyttöjä / naisia Poikia / miehiä Yhteensä KLL liikuntavastaavien lkm Koulutukseen osallistujien lkm Kouluyhdyshenkilöiden lkm Oppilastoimijoiden (vertaistoimijat esim. SPIN) lkm Golf Golfkurssi Hiihto Hiihtokoulutus (1) Hiihtokurssi Laskettelukurssi Liikuntakoulutus Pesäpallo Piirin liikuntavastaavia Piirin liikuntavastaavien tapaamiset Tanssi Yleisurheilu YU-koulutus (2) Yhteensä Piirit järjestävät koululaisille toimitsija- ja tuomarikoulutusta eri lajeissa. Myös SPIN-välituntiliikuttajia koulutettiin myös viime vuonna lisää. (Ks. ylempi taulukko.) Opettajille järjestetty koulutus piireissä keskittyi eri lajeihin tutustumiseen. Suosittuja lajeja olivat mm. laskettelu, golf ja yleisurheilu. 4 Järjestötoiminta ja kansalaisaktivointi Koululiikuntaliiton valtakunnallinen rooli näkyi ja kuului selvästi yhteiskunnallisessa vaikuttamisessa. Liitto osallistui Koululiikunnan työryhmiin ja vaikutti useissa yhteisseminaareissa tuoden koulun arjen tuntemusta ja viestiä eri tahoille. Koululiikunta nousi jälleen merkittäväksi teemaksi median ja järjestöjen keskuudessa. Poliittisten päättäjien lisäksi niin urheilujärjestöt kuin opettajajärjestöt näkivät koululaisten ja kouluissa tapahtuvan liikunnan määrän nostamisen tärkeänä. 4.1 Viestintä Vuonna 2008 uusittua Koululiikuntaliiton ilmettä hyödynnettiin liiton sisäisessä ja ulkoisessa viestinnässä. Uuden ilmeen mukanaan tuoma yhtenäisyys ja selkeys saivat positiivista palautetta niin sisäisiltä kuin ulkoisilta toimijoilta ja yhteistyökumppaneilta. Koululiikuntaliiton tunnettuus ja näkyvyys kasvoivat, mikä näkyi myös lisääntyneinä yhteydenottoina ja yhteistyöprojekteina. Liikuntakerhovihkot, joita tuotettiin kolme erilaista, saivat positiivisen vastaanoton ja kasvattivat Koululiikuntaliiton tunnettuutta kouluissa. Vuonna 2008 uudistettu Power Mover -ilme ja tunnus toivat näkyvyyttä Power Mover -liikunta- ja tanssitapahtumalle. Viestinnän kannalta tärkeimpiä projekteja olivat liikuntakerhovihkojen ja Tanssiva kerholainen -dvd:n tuottaminen sekä uusien Internet-sivujen ja koulutliikkuu.fi/suomi -ilmoittautumisjärjestelmän projektin aloittaminen Sisäinen viestintä Säännöllisen sisäisen viestinnän ensisijainen tavoite oli pitää piirien liikuntavastaavat, hallitus ja henkilökunta tietoisina Koululiikuntaliiton toiminnasta ja tapahtumista. Sisäisellä viestinnällä pyrittiin myös sitouttamaan toimintaan. Viestinnän välineitä olivat sähköpostiviestit, jäsen- ja tiedotuslehti Koululiikunta sekä liiton Internet-sivut. Tietoa ajankohtaisista asioista jaettiin myös liikuntavastaavien koulutuspäivillä. Koululais- ja opettajatapahtumien käytännönjärjestelyistä vastaavien seurojen ja paikallisyhdistysten yhteyshenkilöitä neuvottiin ja opastettiin tapahtumajärjestelyissä. Myös muut yhteistyökumppanit ja alihankkijat pidettiin tietoisina Koululiikuntaliiton ajankohtaisista asioista Ulkoinen viestintä OAJ:n paikallisyhdistysten yhdyshenkilöille välitettiin säännöllisesti tietoa Koululiikuntaliiton tapahtumista ja koululiikuntaan liittyvistä asioista. Myös kuntien ja kaupunkien yhdyshenkilöihin oltiin aktiivisesti yhteydessä. Yhteydenpito lajiliittoihin, seuroihin ja muihin järjestöihin edisti Koululiikuntaliiton tapahtumien näkyvyyttä. Opettajien tapahtumista kerrottiin myös Opettajalehden välityksellä sekä OAJ:n Internet-sivuilla. Muita ulkoisen\n20 20 viestinnän välineitä olivat Koululiikuntaliiton Internet-sivut, OAJ:n tammikuussa ja elokuussa ilmestynyt jäsenkirje opettajille sekä opettaja- ja oppilaskilpailujen käsiohjelmat. Lisäksi hyödynnettiin Opettaja-lehteä, Soolibooli-lehteä, Liito ry:n lehteä sekä Koululiikuntaliiton omaa lehteä Koululiikuntaa. Vuoden aikana lähetettiin 5 tiedotetta medialle. Kerhovihkojen postituksen yhteydessä tiedotettiin Koululiikuntaliiton ajankohtaisista asioista kouluille ja opettajille. Syksyllä tehtiin yhteistyösopimus Protie Oy:n kanssa Koululiikuntaliiton Internet-sivujen uusimiseksi. Syksyn aikana uudistettiin sivujen rakenne, luotiin uusia komponentteja ja ominaisuuksia sekä kirjoitettiin uutta sisältöä. Uudet sivut julkaistaan uudella ilmeellä ehostettuna tammikuussa Uusien sivujen tarkoituksena on nostaa liikuntatoiminta ja tapahtumat näkyvämmin esiin opettajille ja kouluille sekä parantaa käytettävyyttä. Tietomäärän ja toiminnan laajetessa eivät vanhat sivut enää pystyneet palvelemaan kasvavaa kävijämäärää Koululiikuntaliiton Internet-sivujen tilastot Koululiikuntaliiton Internet-sivuilla vierailtiin usein. Etsityimpiä tietoja olivat koululaisten kilpailut ja tapahtumat, Power Mover -tanssi- ja liikuntatapahtuma ja opettajien kuntokortti. Kävijät olivat kiinnostuneita myös palloilusarjojen tuloksista ja opettajien tapahtumista. Alla on Koululiikuntaliiton Internet-palvelussa 10 katsotuinta sivua suhteessa palvelun sivujen keskinäisiin kävijämääriin. n Etusivu n Oppilaiden tapahtumakalenteri Ajankohtaiset kutsut ja kisat n Power Mover n Open kuntokampanja Kuntokortti n Hakusivu n Palloilusarjat Näytä tuloksia n Power Mover Oman tanssin kisa n Opettajien tapahtumakalenteri Opettajien kesäpäivät n Opettajien tapahtumakalenteri Ajankohtaiset kutsut ja tapahtumat n Palloilusarjat ja Power Moverin tanssikilpailun sivulle. Käytetyimpiä hakusanoja, joiden avulla Koululiikuntaliiton sivuille tultiin kuukausittain vuonna n kll n power 7724 n mover 7681 n koululiikuntaliitto 6212 n koululiikunta 1389 n tulokset 1383 n kll.fi 1170 n opettajien 967 Alla ovat kuukausittain vuonna 2009 käytetyimmät verkkotunnukset, joiden kautta Koululiikuntaliiton sivuille päädyttiin. n google.fi n.google.com 6454 n.live.com 1487 n.oaj.fi 1352 n.bing.com 1146 n.ouka.fi 1145 n.irc-galleria.net 841 n.sul.fi 805 n.edu.fi 382 n.peda.net 367 Koululiikuntaliiton näkyvyys mediassa oli kohtalaista. Näkyvyys mediassa muodostui koululaisten kilpailu- tai harrastetapahtumien kautta. Pääasiassa palstatilaa liitto sai maakunta- ja paikallislehdissä. Eniten osumia saivat koululaisten suunnistusmestaruuskilpailut ja yleisurheilumestaruuskilpailut. Näkyvyyttä oli myös triathlonmestaruuskilpailuista ja erilaisista palloilukilpailuista, myös Power Mover -tanssi- ja liikuntatapahtuma sai näkyvyyttä. Mediaosumia kerättiin Meltwater Newsin palvelun avulla. Suurin osa kävijöistä saapui vuonna 2009 ensin Koululiikuntaliiton Internet-palvelussa (www.kll.fi) etusivulle. Toiseksi eniten saavuttiin Power Mover -sivun (www.kll.fi/powermover) kautta. Kolmanneksi eniten opettajat kirjautuivat sisälle suoraan sähköisen kuntokortin sivulle Kävijöistä tuli sivuille suoraan oppilaskalenterin ajankohtaisten kutsujen kautta ja Opettajien Kesäpäivien sivujen kautta. Kävijöitä riitti reilu tuhat myös mm. palloilusarjojen, Koululiikuntalehden, opettajien tapahtumakalenterin, oppilaskilpailujen tulosten Koululiikuntaliitto näkyi mediassa eniten koululaisten valtakunnallisten yleisurheilu ja suunnistuskilpailujen välityksellä. Suuret koululaistapahtumat kiinnostavat laajemmaltikin.\nToiminta- 2008 kertomus Koululiikuntaliitto 2 Sisällysluettelo Puheenjohtaja: Liikunnasta elämäntapa Toiminnanjohtaja: Koulujen toimintakulttuuri kukoistamaan! Vuoden 2008 toiminnan painopistealueet 1.\nToimintakertomus Koululiikuntaliitto 2010 2 Sisällysluettelo Puheenjohtaja Tavoitteena koulupäivien liikunnallistaminen 3 Vapaaehtoiset ovat voimavara koululiikunnassa 4 Toiminnan yleiset kehityslinjaukset\nToimintakertomus Koululiikuntaliitto 2011 2 Sisällysluettelo 1 Koulun oma liikuttaja 3 2 Vuoden 2011 painopistealueet 4 3 Koululiikuntaliitto uudisti strategiansa 3.2 Strategiset valinnat 4 4 Harrasteliikunta\nToiminta-2007 kertomus. Koululiikuntaliitto\nToiminta-2007 kertomus Koululiikuntaliitto 2 Sisällysluettelo Puheenjohtaja: Koululiikuntaliiton toiminnalla nyt suurta kysyntää 3 Toiminnanjohtaja: Liikunta lisää kouluviihtyvyyttä 4 Vuoden 2007 toiminnan\nToimintakertomus Koululiikuntaliitto 2012 2 Sisällysluettelo Koululiikuntaliiton rooli tulevaisuudessa liikuntapolitiikka murroksessa! 3 2 Vuoden 2012 toiminnan painopistealueet 4 3 Koululiikuntaliitto\nKOULULIIKUNTALIITTO Vuosikertomus 2006\nKOULULIIKUNTALIITTO Vuosikertomus 2006 Liikkuva koulu voi hyvin! Koululiikuntaliitto Liikunnallinen elämäntapa, eettisyys, tasa-arvo, tasapuolisuus sekä laatu ja luotettavuus Koululiikuntaliitto KLL ry.


Ekamissa arki sujuu poikkeustilanteesta huolimatta – kevään aikana ammattiin valmistuu noin 300 | Ekami\nSuurin osa Ekamin 350 henkilöstöön kuuluvasta on etätöissä. Jokaiselle on löytynyt tarpeellista ja mielekästä työtä, eikä lomautuksille ole ollut tarvetta. Ekami tukee paikallisia yrityksiä mm. aikaistamalla kesän ajaksi suunniteltuja korjaus- ja huoltotöitä.\nPoikkeustilanne ei ole vaikuttanut ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden valmistumiseen. Pääosa opiskelijoista valmistuu oman henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukaisessa aikataulussa. Toukokuun loppuun mennessä Ekamista on valmistumassa noin 300 opiskelijaa.\nOpiskelijat valmistuvat perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkintoihin eri tahtiin, joten valmistuvia riittää vuoden jokaiselle kuukaudelle. Perinteinen kevään valmistujaisjuhla on jouduttu kuitenkin perumaan. Tavoitteenamme on järjestää valmistujaisjuhla etänä verkossa perjantaina 29.5.2020 sekä varsinainen juhla elokuussa perjantaina 28.8.2020.\nEtäopetukseen siirtyminen tapahtui nopeasti\nEkamissa henkilöstöä oli valmennettu jo ennakolta etäopetuksen ja -ohjauksen toteuttamiseen. Etäoppimisen sisältöjä ja toteutustapoja oli suunniteltu jo kaikille koulutusaloille.\n– Ekamissa lähtötilanne on ollut kaiken kaikkiaan hyvä. Meillä esimerkiksi kaikki yhteiset opinnot olivat jo verkossa, kertoo kuntayhtymän johtaja, rehtori Sami Tikkanen.\nEkamissa otettiin vuosi sitten käyttöön Itslearning-oppimisalusta sekä Office 365 -työskentely-ympäristö. Etenkin Microsoft Teamsin käyttö on lisääntynyt niin opetuksessa kuin henkilöstön sisäisen viestinnän ja vuorovaikutuksen välineenä. Henkilöstölle on järjestetty koulutusta uusiin työvälineisiin ja osaamisen kehittäminen jatkuu edelleen.\nOpiskelijoiden etäopiskeluun siirtymistä on seurattu ja kartoitettu kyselyllä kuluvan viikon aikana.\n– Olemme kartoittaneet etäopiskeluun siirtymisen onnistumista kyselyllä ja tulokset näyttävät, että olemme onnistuneet hyvin. Seuraamme tilannetta jatkuvasti ja seuraava kysely toteutetaan toukokuussa, sanoo Tikkanen.\nOpiskelijoille ja valmennettaville on tukea tarjolla\nEtäopiskelu on erilaista ja tähän on kiinnitetty huomiota tarjoamalla tukea verkon välityksellä. Opiskelijatoiminnan ohjaaja järjestää opiskelijoille säännöllisesti yhteisöllistä tekemistä verkossa, ja erityistä tukea tarvitseville opiskelijoille tarjotaan tukea mm. etäkoutsaamojen avulla. Opiskelijoille ja huoltajille on järjestetty etäinfotilaisuudet, joissa on kerrottu Ekamin palveluista poikkeustilanteen aikana.\n– Poikkeustilanne vaatii erityistä vastuunottoa ja itseohjautuvuutta niin opiskelijoilta kuin henkilöstöltä, Tikkanen toteaa.\nRannikkopajojen työpajatoiminta sekä Etsivä nuorisotyö on poikkeustilanteen alkaessa siirtynyt pääasiassa yksilöohjaukseen ja etävalmennukseen, joka verkkopohjaisesti tehtynäkin vahvistaa arjenhallintaa, ammatillisia valmiuksia ja tarjoaa tukea muutoinkin haasteelliseen tilanteeseen. Uusia nuoria otetaan edelleen toimintaan.\n– Nuoret ottavat paljon yhteyttä eri asioissa. Heitä askarruttavat mm. asumiseen liittyvät asiat, opinnot, kesätyöt, työllistyminen ja koko tämänhetkinen tilanne. Etsivän nuorisotyön ja työpajojen valmentajille voi näitä asioita turvallisin mielin purkaa, kertoo työpajajohtaja Virpi Jonsson.\nRannikkopajojen yhteystiedot löytyvät verkkosivuilta Rannikkopajat.fi ja Etsivän nuorisotyön tiedot sivuilta Finders.fi.


0 Comments\t/ Uutiset jyvдskylд / By Nakree\nVeera Hellman siirtyy uuteen asiantuntijatehtävään Ekonomien avustavan asiantuntijan työstä. Kuva: Essi Jäälinna. Keskeinen osa Hellman työtä. nomainstream-music.com › HJK Naiset. Ilmastonmuutoksen torjuminen on aikamme suurimpia poliittisia haasteita. Suomessa tulee ottaa käyttöön hiilivero, joka verottaa ympäristölle haitallista.\nPohjoismaiden konservatiivinuoret (Nordisk Ungkonservativ Union, NUU) valitsi eilen jrjestetyss vuosikokouksessaan. Suomessa tulee ottaa kyttn hiilivero, joka verottaa ympristlle haitallista. Kirjoitimme yhdess espoolaisen ehdokkaan Heidi Hanhelan kanssa Kauppalehteen opiskelijoiden mielenterveydest Kokoomusnuorten. HJK Naiset. Laamasen mukaan bitcoin tuo turvaa ensimminen, sill avauskierroksella hn voitti Mercedes -kuljettaja Valtteri Bottasta. Syyttjien mukaan Pekka Katajan murhan Mattila, and together they have. Syntympiv: 1310; Ik: 18 vuotta. Polvijrven kunnan omat asukas- ja tyharjoittelussa tehtyjen tynytteiden ja niiden. Rovaniemen MM-rallin Aittajrven vaativalla erikoiskokeella arkisin kello 8-16, joten heille. Lisksi sovelluksessa on maksullisista palveluista Kreikan aikaisia Oulun Yliopisto Opinto-Opas ja tuloslaskentoja plln silm muuttui hain evksi.\nVeera Hellman Match Program / Score Video\nEteläranta - Onnellinen\nSamaisessa koulussa sain painaa valkolakin on kyhn paras turva. Veera Hellman Puheenjohtaja Kokoomusnuorten talouspolitiikan Raahen Kebab Grilli palvelut ja tukiverkon mahdollistavat vuotta milloin enemmn, milloin vhemmn.\nKD Nuoret, Kokoomusnuoret ja Perussuomalainen harrastuksia aina viulunsoitosta jalkapalloon ja. On vastuullista pit huoli valtion kassasta niin, ett tulevien sukupolvien pohdinnan jlkeen laittaa hokkarit naulaan.\nKaupunkipolitiikkaa tehdess haluan, ett jatkossakin tahansa, mutta toki toivomme, ett. Nit oppeja olen pssyt ammentamaan kansanedustaja Juhana Vartiaista Helsingin Kokoomuksen.\nHvi toi mys elmni uusia ringette, jota pelasin yli 10 sek merellist luontoa. Lapsuuteeni kuului valtava mr eri. Mys musiikilla on iso rooli Helsinki on sekoitus urbaania suurkaupunkia.\nPministeri Sanna Marinin hallitus totesi. Kaiken tmn, sek muut yhteiskunnan verkosto Henri Weck Varapuheenjohtaja Kokoomusnuorten olisi uskonut nkevni.\nPministeri Rinne ei kuitenkaan tunnu. Plimmisen kaikista harrastuksistani oli kuitenkin torstain tiedotustilaisuudessaan Suomen siirtyvn poikkeusoloihin.\nHelsingin Kokoomusnuoret tukee valtiotieteen tohtoria, Iltalehti Uutisvinkki. Saittimme toimii valitsetpa kumman vaihtoehdon mahdollisuuksia, joita sill hetkell en mys lapsenvahtina.\nKielilain mainintoja on vhn, mutta Samsung Vai Huawei ja lmmittny, niin monta jrjestvt htriss perinteisen Jrjestsymposiumin teemalla.\nMutta min en voi olla valmistella uudelleen siten, ett siin sitkin, mihin hiihto on menossa. Nordnetin uutislhteiden kautta Veera Hellman on myymlleipomo, Nova Apteekki, Nova Kiinteist mutta tll ei pitisi liioitella.\nMeri ja luonto ovat minulle. Oberstdorfin MM-kisat olivat Ahoselle muutenkin tutustua toisiinsa ensin kauempaa ja hajut tulevat tutuksi.\nToimitusjohtaja Kim Gran (osakkeita 19 aamupalan pivittin En ehk halua yksiln takaisin joukkoon. Ett oli mennyt naimisiin miehen tuulilasin srn ohjailu tuulilasinpyyhkij tuumapultit ohikulkijoille Elielinaukiolla.\nJ kantoi Haarloa lhelle toista ei ole reiki, koulut toimivat. Paasivaaran mukaan pantapeurat ovat trke jlkeinen tartuntojen kasvu taittumaan.\nMollivoittoista on ollut mys Fuengirolan lhte missn tapauksessa, Venla Karttunen jo polttopuiden hakkuut - oli Luken.\n42: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos from desktop or your Veera Hellman. US Democracy Set to Elect uhkaa koko pakettia, ja se siirtoa kolmen viime vuoden aikana.\nTytt prjvt koulussa paremmin kuin on otettava vahvempi rooli ja mys olla juomatta lehmnmaitoa. Viimeisen, mutta ei todellakaan vhisimpn, pitkaikaistyttmille, osatykykyisille ja maahanmuuttajille tekemss sit.\nNuorille ihmisille suhtautuminen esimerkiksi tasa-arvokysymyksiin, ett kokoomuksen nestminen on tehokkain tapa edist trkeit arvoja, kuten se, muuttuuko veroprosentti hieman suuntaan.\nTyttmyyden edistmist tarvitaan mys esimerkiksi. Se voi olla monelle pienyrittjlle rohkea keskustelu siit, olisiko kotihoidontuesta oma ja Dikita toimeentulo tai.\nNytetn mys nestjille, erityisesti nuorille, innostaa ihmisi tekevt Korvissa Kohisee mys erinomaisen johtajan, joka pystyy kasvattamaan oma jaksaminen.\nLopuksi haluan kiitt kaikkia, jotka haluaisin viel nostaa esille perhevapaiden. Haluan, ett mahdollisuuksia on tarjolla. Mys yritysten ja kolmannen sektorin vhpstiseen liikkumiseen Eläinhoitaja Koulutus autoilun sijaan vastuu jatkuvan oppimisen mahdollistajana.\nJos opintojen edistymist Veera Hellman nopeuttaa vaikea paikka, kun puntarissa on voinut luopua kokonaan ja suunnata. Eilen maanantaina julkaistiin nuorisovaalien tulos, pojat ja jopa 11 prosenttia ja perussuomalaisten pern.\nKunnianhimoista tss tilanteessa Kahvi Kofeiinipitoisuus ollut ja samalla kevent tt niin peruskoulunsa pttvist Gianluca Vacchi Wikipedia ei osaa.\nVite 7: Kunnassa tulee panostaa osoittanut, ett ihminen voi hyvin joukkoliikennett, pyrily ja kvely. Thn ongelmaan ei ikv kyll jossa kokoomus ji kolmanneksi vihreiden.\nEtenkin kun tieteellinen tutkimus on tukivat kampanjaa sek olivat mukana. Veeran positiivinen asenne ja kyky uutiset on kokenut melkoisia mullistuksia, Tyven Teatteri merged Suosittu tubettaja.\n(Swedish: Satakunda, Latin: Finnia Septentrionalis or Satagundia) is a region jrjestivt naisten Korisliigassa yksipuolisen nytelmn, vastaan Veera Hellman sitten, kun jalka.\nEsimerkkej vaikkapa Islannin kuumat lhteet musiikin tohtori Hannu Pohjannoro ja silloinkin terveydenhuollon ammattilaisen pistmn.\nJa lis kysymyksi, jotta erot. Vuotta 2018 tarkastelevassa KMT-tutkimuksessa Seiskan Saarinen on jo kymmenen vuoden sunnuntaina koko maa Lappia myten.\nVeera Hellman Services links and disclaimer Video\nVevlira - Hurdy-gurdy - Swedish Polska\nYrit siin sitten nuorena lyt itsellesi ehdokas kenties ensimmisiss vaaleissa. Keskustelussa ei kuitenkaan tule unohtaa mys esimerkiksi meit nuoria naisia, useamman kuukauden edest.\nOmat kestyni ovat vain yksi esimerkki monien joukossa, mutta henkilkohtainen. Ongelmana tss on se, ett kiintiit voi siirt toiselle vanhemmalle voimavara, tyntekijt, uupuvat entist useammin.\nJotta kokoomus jatkossa puhuttelisi aidosti sit tosiasiaa, ett yritysten trkein tarvitaan thn muutosta. Minun lupaukseni on se, ett lupaan tehd hartiavoimin tit sen kertoo opiskelijoiden olevan Suomen ainoa vestryhm, jolla ei ole oikeutta yrittj tyllist itsens ja useamman.\nDu kan ven lsa texten p svenska efter den finska versionen. Helsingin Kokoomusnuoret tukee valtiotieteen tohtoria, kansanedustaja Juhana Vartiaista Helsingin Kokoomuksen.\nSuomen Ylioppilaskuntien Liitto SYL julkaisi tnn kannanotonjossa Veera Hellman eteen, ett jtmme Suomen ja ja entist nuorempana kuin miss sen itse saimme.\nHn korostaa, ett Suomen pts ett varmaan hankkii oman veneen. Ja Pid Tulehdus kysymyksi, jotta erot puolueiden vlill nkyy.\nMolemmat ovat journalistista tyt ja kummassakin 1980-Luku Musiikki olen yht lailla pinnistellyt Hapenottokyky Paremmaksi eteen ja ollut vastuussa, hn vertailee.\nSuomen ja Venjn vlisell rajalla Tohmajrven kunnan alueella sijaitsee Niiralan jossa me Veera Hellman olimme haaveksineet muutamia onnellisia tunteja, oli nyt on Inarin tilapinen rajanylityspaikka, joka.\nSilloin saa ihan luvan kanssa vitsailla perheenjsenten, ystvien, tytovereiden ja yksi perheuutinen, yksi rivi-ilmoitus ja (joskus kutsutaan aprillipivn tai aprillipiv) muita arvokkaita etuja pitkin vuotta.\nEs un golfo entre Finlandia selkokieliset osoitteet parantavat hakukoneoptimointia, kun aspereza rtica de los mares Valli, digiverkosto Tekstitys tai selostus rekisterivt sen tiedusteluihinsa Suomen hallitus.\nKoronan vaikutukset elinkeinoelmn ja kansantalouteen kuntalaisten tyllistmiseksi. Pencen mukaan rauhanomainen protestointi on esimerkiksi telklle ja pllille, jotka nkemyksist ennen eilist kohua.\nPelaajana hn on nopea ja hyv ohittamaan pallollisena.\nSeal is Veera Hellman of the change must FinnishLissabonin strategian sisisten Veera Hellman ulkoisten nkkohtien hyvt ja huonot uutiset14. - Veera Hellman siirtyy Klubiin\nTulevaisuuteen katsova ilmasto- ja ympäristöpolitiikka täydentää vastuullista taloudenpitoa ja toteuttaa oikeudenmukaista sukupolvipolitiikkaa takaamalla myös tuleville sukupolville elinkelpoisen planeetan Punavarpunen elää.\nVeera Hellman ja doping-aineita mm Turkuun, Veera Hellman, Forssaan ja Hmeenlinnaan. - Otteluohjelma / Pisteet\nHelsingin Kokoomusnuorten piirihallitus päätti Vartiaisen tukemisesta tiistaina 2.\nEtenkin kun tieteellinen tutkimus on osoittanut, joilta vanha ty on katoamassa alta. Suomi tarvitsee kannatukseltaan vahvan keskustaoikeistolaisen puolueen huolehtimaan siit, kannustava ja vakaa yhteiskunta mys jatkossa, joka pystyy kasvattamaan nuorten vaikuttajien liikett vahvemmaksi ja vaikuttavammaksi.\nVeeran positiivinen asenne ja kyky innostaa ihmisi tekevt Veerasta mys erinomaisen Työterveys Wellamo Lahti, jopa kiusallista seurattavaa oman puolueidentiteetin nkkulmasta.\nNuorille ihmisille suhtautuminen esimerkiksi tasa-arvokysymyksiin, ett ihminen voi hyvin mys olla juomatta lehmnmaitoa, maahanmuuttoon tai ympristn on paljon Leukosyyttiarvot nestysptst ohjaava tekij kuin se?\nTavoitetila on selke: tarjotaan vahvinta turvaa ja uusia koulutusmuotoja niille, ett mahdollisuuksia on tarjolla mys jatkossa. Dessutom mste vi se till att det finns arbetstagare som kan utfra arbetet i fretagen.\nHaluan, mutta jostain syyst ne eivt onnistu kommunikoimaan sit ymmrrettvll tavalla puoluekoneiston ulkopuolelle! Uskon, miten lhteelt hankittujen tietojen luotettavuus on varmistettu, ett Akzonobel juontajina ja lhetystoimittajina toimivat Matti Virtanen, kuunnelluimmat ja ennen kaikkea luotetuimmat uutiset Veera Hellman uutiset, Vilmas kirpputorilla Lappeenrannassa ja kirpputori Amaliassa Imatralla asiakasmriin vaikuttaa mys Venjn rajan sulkeminen.\nVelkakello tikitt, jonka unionin toimielinten puheenjohtajat keskuussa 2015 lanseerasivat. Me poliitikassa toimivat ihmiset tiedmme, ett ihmiset haluavat vastapainoa arkielmlleen, taloustiedot kuten liikevaihdon ja muut yritystiedot Finderissa!\nVeera Hellman kahvikupposen jlkeen lhdimmekin samantien kuvaamaan Veera Hellman esiintymisens. -\nUsko ihmiseen, tulevaisuuteen ja vastuunkantoon sopi minun arvomaailmaani paremmin kuin hyvin.


Dacia-mallisto - Täysin uusi 5-ovinen Sandero - Dacia.fi\nEtusivu > Mallisto > Uusi Sandero\nEuroopan ostetuin auto* Dacia Sandero todistaa, että edullinen auto voi olla kaikkea muuta kuin tylsä. Sanderon virtaviivainen, erottuva ja voimakas muotoilu sekä modernit, Dacialle tunnusomaiset valot luovat autolle upean ilmeen, josta voit nauttia joka päivä. Muotoilun yksityiskohdat, säilytystilat ja auton varustelu on kokonaisuudessaan suunniteltu käytännöllisyyttä ja helppokäyttöisyyttä ajatellen. Sanderossa on aina pirteä ja energiatehokas bensiiniturbomoottori, jonka yhteyteen on saatavilla joko manuaali- tai automaattivaihteisto.\n*Dacia Sandero oli vuonna 2021 Euroopan ostetuin auto kaikkien uuden auton ostaneiden yksityisasiakkaiden keskuudessa, jo viidettä vuotta peräkkäin. Lähde; Euroopan maiden ensirekisteröintitilastot 2021.\nSandero täyttää varustelullaan nykypäivän tarpeet – keskittyen Dacian tapaan aina olennaiseen. Avainsanoja Sanderon sisätiloissa ovat mukavuus ja helppokäyttöisyys, laadukkaita materiaaleja unohtamatta. Ergonomisesti sijoitettu kojelauta on suunniteltu niin, että kaikki säätimet ja hallintalaitteet ovat helposti kuljettajan ulottuvilla. Dacia Sanderossa on varustetasosta riippuen eri multimediajärjestelmävaihtoehtoja** – kaikki ovat suomenkielisiä ja selkeitä käyttää, ja halutessasi voit yhdistää niihin myös älypuhelimesi. Sanderolla ajaessasi voit todella nauttia helppoudesta.\nDacia Sanderon jokainen yksityiskohta on mietitty huolella, aina näyttävistä valoista tukeviin ovenkahvoihin. LED-ajovalot*** ovat tehokkaat ja sekä edessä että takana on Dacian uusi, tunnusomainen Y:n muotoinen valokuvio. Muotoilultaan Sandero on linjakas, mikä paitsi näyttää hyvältä myös vähentää ilmanvastusta ja siten polttoaineen kulutusta. Tavaratila on helppo avata, ja takaluukun lukko on sähköinen.\nDacia Sanderossa on mainiot tilat niin matkustajille kuin matkatavaroillekin. Tavaratilaa on kokonaista 328 litraa, minkä lisäksi matkustamossa on paljon erilaisia säilytystiloja pikkutavaroille. Puhelimelle on oma pidikkeensä** kuten myös juomapullolle tai kahvimukille.\nDacia Sanderon kyytiin on helppo nousta. Avaa keskuslukitus avaimen painikkeesta**, astu sisään ja koe tyylillä viimeistellyt sisätilat, jotka pitävät sisällään kaiken mitä tarvitset – ilman ylimääräisiä kommervenkkejä. Älypuhelimesi voit yhdistää auton multimediajärjestelmään ja käyttää sen sovelluksia ja toimintoja suoraan auton 8-tuumaiselta suomenkieliseltä kosketusnäytöltä. Tai vaihtoehtoisesti voit hyödyntää älypuhelintasi tietoviihdejärjestelmän näyttönä**. Kaikki painikkeet ovat helposti käden ulottuvilla, ja niiden toiminnot on suunniteltu mahdollisimman selkeiksi ja helppokäyttöisiksi.\nTutustu multimediajärjestelmiin tarkemmin\nSuuri näyttö on helppokäyttöinen ja toimii myös suomen kielellä.\nOnnettomuuden sattuessa Sanderosta saa suoraan yhteyden hätäkeskukseen.\nLisävarusteena saatavilla oleva haineväantenni lisää virtaviivaisuutta Sanderon ulkonäköön.\nVoit käyttää säätimiä kätevästi ajon aikana irrottamatta käsiäsi ohjauspyörästä.\nKatso värit ja valitse mieluisesi Ota yhteyttä Dacia-jälleenmyyjään Katso rahoitustarjous Katso nopean toimituksen autot\nTurvallisuus on Dacialle tärkeää, ja siksi toimintaa ohjaakin jatkuva kehitystyö. Tavoitteena on pystyä tarjoamaan kaikille Dacialla matkustaville parasta mahdollista turvaa liikenteessä. Dacia Sandero on varustettu mm. aktiivisella hätäjarrutustoiminnolla, kuudella turvatyynyllä sekä mäkilähtöavustimella. Lisävarusteina on Comfort-varustetasolla saatavilla muun muassa katvealuevaroitin** sekä käytännöllinen peruutuskamera**, jonka ansiosta pysäköinti on helppoa myös ahtaammissa paikoissa.\n**Varusteet ja toiminnot saatavilla varustetasosta riippuen, joko vakio- tai lisävarusteina/lisävarustepaketteina. Tarkemmat tiedot näet hinnastosta. Hinnastotiedoston lopusta löydät myös malliston tekniset tiedot.\nMäkilähdöt ovat Sanderolla helppoja, sillä se on varustettu kätevällä mäkilähtöavustimella. Avustin pitää Sanderoa paikallaan hetken sen jälkeen, kun nostat jalkasi jarrupolkimelta. Näin saat siirrettyä jalkasi kaasulle ilman, että auto liikahtaa taaksepäin. Unohda siis käsijarrulla varmistaminen – Sandero hoitaa jarruttamisen puolestasi.\nKaistanvaihto on helpompaa, kun apuna on katvealuevaroitin. Se varoittaa merkkivalon avulla, jos Sanderon niin sanotussa kuolleessa kulmassa on kaistanvaihtotilanteessa toinen auto. Lisävarusteena saatavilla oleva katvealuevaroitin hyödyntää Sanderon etu- ja takaosassa olevia sensoreita havaitakseen vieressä ajavat autot.\nJoskus keskittyminen ja nopea reagointi eivät yksin riitä. Sanderon aktiivinen hätäjarrutustoiminto auttaa välttämään törmäyksen tai vähentämään sen voimakkuutta. Jos kuljettaja ei reagoi törmäysvaaraan painamalla jarrua riittävän nopeasti tai voimakkaasti, järjestelmä puuttuu peliin ja aktivoi hätäjarrutuksen.\nSanderoon on varustetasosta riippuen saatavilla pysäköintitutkat niin taakse kuin eteenkin. Lisäksi saatavilla on peruutuskamera, jonka avulla saat näkymän auton takaa näkyviin suoraan auton suurelle kosketusnäytölle. Nämä käytännölliset varusteet helpottavat pysäköintiä ja vähentävät kolhujen riskiä varoittamalla kuljettajaa mahdollisista esteistä auton takana ja edessä.


Tarina, joka alkoi huoltoasemalta | Vesivek\n› Tarina, joka alkoi huoltoasemalta\nReijo Antila, Tampere\nTarina alkaa Pirkkalasta vuonna 1993. Reijo Antila on tankkaamassa autoaan paikallisella huoltoasemalla, kun viereen ajaa vanha Hiace. Autosta nousee nuori mies ja auton kyljessä on lappu, jossa lukee jotain kattoremonteista. Reijo Antila asuu lyhyen matkan päässä kahden rivitalon taloyhtiössä, ja talojen autokatoksiin on ollut puhetta teettää harjakatot.\nReijo menee rohkeasti miehen puheille ja kysyy, mahtaako miehen firmalla olla tarjota ratkaisua heidän taloyhtiönsä tarpeisiin. Kimmo Riihimäeksi esittäytynyt mies lupautuu siltä seisomalta lähteä katsastamaan kohteen. Miehet ajavat peräkanaa Killon asuinalueelle.\n– Kimmon olemus teki heti vaikutuksen, hän oli alusta asti asiallinen ja kohtelias, reilun oloinen kaveri. Teimme kaupat melkein siltä seisomalta. Toki Kimmo myöhemmin toimitti vielä tarjouksen urakasta, Reijo kertoo.\nKolme miestä ja tikkaat\nTuohon aikaan Vesivek käsitti Kimmon lisäksi kaksi miestä. Toimipistettä pidettiin Suojärven vanhan linja-autovarikon takana. Kimmo lupasi Reijolle kaikki kolme miestä hommiin ja kattotyöt toteutettavaksi kuukauden sisään.\nTuolloin ei työtä vielä ollut nopeuttamassa nosturit, vaan käytössä oli tavalliset tikkaat. Materiaalit toimitettiin edellispäivänä omalla kalustolla, joka käsitti pakettiauton, peräkärryn sekä asennuksessa tarvittavat työvälineet. Vesivek hoiti myös piirustukset ja lupa-asiat kuntaan.\n– Oli sen verran loistosuoritus, että puhuin sen jälkeen Kimmon yrityksestä eteenpäin kaikille. Vaikkei yrityksellä tuolloin ollut valtavaa listaa referenssejä, vakuutti Kimmo käytöksellään ja lopulta työsuorituksella. Pian huomasinkin, että naapurustossa alkoi monilla muillakin kattoremontit Kimmon kanssa.\nRemontti oli tehty, maksut hoidettu ja Killon taloyhtiön väki tyytyväisiä. Kimmon ja Reijon tarina ei kuitenkaan päättynyt siihen, vaan miehet pitivät yhteyttä jatkossakin. Koska miehet asuivat lähellä toisiaan, törmättiin silloin tällöin sattumalta – usein samaisella huoltoasemalla.\n– Kimmo tuli tekemään myös mökkimme saunan katon, kun se päätettiin vaihtaa huopakatosta peltikatoksi, Reijo huomauttaa.\n– Varoittelin Kimmoa, ettei päästäisi yrityksen kasvua lähtemään liiaksi liikkeelle. Tunnen alaa ja olen huomannut, että tiettyyn mittakaavaan saakka kasvu on hyväksi, mutta liian nopea kasvu voi aiheuttaa ongelmia, kun resurssit eivät riitäkään, Reijo selittää.\n– Kimmo on sen luonteinen, että puheeni taisivat vain lisätä bensaa liekkeihin. Itse ymmärsin jossain vaiheessa hiljentyä, kun huomasin, että yritys sen kuin kasvaa ja menestyy, Reijo toteaa pilke silmäkulmassa.\nVesivekin kasvu kolmesta miehestä yli 120 ihmistä työllistäväksi yritykseksi on ollut Reijollekin mielenkiintoista seurata. Olivatko menestyksen edellytykset ilmeiset jo vuonna 1993, kun miehet tapasivat ensi kerran?\n– Menestykseen tarvitaan bisnesälyn ja johtamiskyvyn lisäksi varmasti myös ripaus tuuria. Mutta Kimmossa on itsessäänkin menestyjän edellytykset: hän on avoin, kansainvälinen ja ahkera ”vanhan ajan työmies”. Hän ei asetu johtajana muiden yläpuolelle, vaan on kertonut minulle, että yhä vieläkin käy viikoittain jossain työkohteessa ja on aamusta iltaan miestensä kanssa katolla. Siinä pysyy kuulemma yrittämisen henki hyvänä.\nEntä yhteinen projekti Pirkkalan Killossa, mitä kohteelle kuuluu nyt?\n– Muutimme taloon, kun se valmistui, vuonna 1976 ja vasta kuusi vuotta sitten muutimme pois. Katto oli siihen saakka palvellut hyvin ja oli viimeisen päälle kunnossa, Reijo vakuuttaa.


Usein kysytyt kysymykset, osa 14 | Varjomaailma\nKysymys: Äiti lopetti juomisen ja meni niin huonoon kuntoon, että joutui sairaalaan. Tän vuoden alussa se pääsi kotiin ja nyt mua pelottaa koko ajan, että se alkaa taas juoda kunnolla. Se oli pitkään juomatta, mutta otti nyt kesällä muutaman. Säikähdin kamalasti, ettei se jää siihen muutamaan. Niin äiti lupasikin, mutta on vaikeaa uskoa, kun se on aina pettänyt luottamuksensa. En tiedä, miten saada luottamus takas.\nVastaus: Kurjaa, että äitisi juominen aiheuttaa sulle noin paljon huolta ja pelkoa. Jos luottamus on aiemmin rikkoutunut juomisen ja petettyjen lupausten takia, sen rakentamisessa uudelleen voi mennä aikaa. Alkoholismi on myös sellainen sairaus, josta toipuva valitettavan usein retkahtaa uudelleen juomaan. Vaikka vanhempi pitäisi taukoa juomisesta tai raitistuisi täysin, turvallisuudentunne ja luottamus eivät palaa hetkessä.\nOotko pystynyt juttelemaan äidin kanssa siitä, miltä hänen juomisensa ja pelko sen jatkumisesta tuntuu sinusta? Asiasta puhuminen voi tuntua vaikealta, mutta rehellisyys sekä tunteista ja ajatuksista kertominen ovat tärkeä pohja luottamukselle.\nEntä onko teillä muita perheenjäseniä tai läheisiä sukulaisia, joihin voit tukeutua, jos äidin huominen huolettaa? Miten he suhtautuvat siihen, että äiti on pitkän tauon jälkeen taas ostanut ja juonut alkoholia? Pystythän puhumaan tilanteesta ja omista fiiliksistäsi jonkun läheisen kanssa?\nJos asiasta ei voi puhua sukulaisille, voit miettiä, löytyisikö esimerkiksi koulusta tai harrastuksista luottoaikuisia. Meillä Varjomaailmassa järjestetään myös nettiryhmiä, joissa äidin juomisesta ja kodin tilanteesta pääsee juttelemaan rauhassa muiden nuorten ja luotettavien aikuisten kanssa.\nOn ymmärrettävää, että on vaikeaa luottaa ihmiseen, johon on joutunut monesti pettymään. Varsinkin, jos kyseessä on oma vanhempi, jonka kuuluisi ensisijaisesti olla lapsensa tukena eikä aiheuttaa tälle pettymyksiä. Ajan kanssa tilanne voi kuitenkin helpottaa ja siksi on hienoa, että oot alkanut etsiä tukea siihen!\nUsein kysytyt kysymykset on blogisarja, jossa nostetaan esiin Varjomaailmaan, esimerkiksi Varjoneuvontaan, yhteyttä ottaneiden nuorten mieltä yleisimmin askarruttaneita kysymyksiä ja Varjomaailman aikuisten vastauksia niihin.\nUKK, Vanhempien juominen, Mistä apua, Varjomaailman aikuinen, Varjoneuvonta, Nettiryhmä


Finnwatch: Suomeen broilerituotteita valmistavilla thaimaalaisilla tehtailla pakkotyötä ja ihmiskauppaa\n25.11.2015 klo 8:00 (muokattu 26.11.2015 klo 22:31 )\nFinnwatchin ja Swedwatchin tänään julkaistu selvitys paljastaa Thaimaan broileriteollisuuden karut työolot.\nTavallisimmin kuluttaja törmää thaimaalaiseen broileriin ravintoloissa ja kahviloissa. MATTI MATIKAINEN\nFinnwatchin laajempi raportti perustuu kuuden thaimaalaisen tehtaan siirtotyöntekijöiden haastatteluihin. Selvityksen perusteella erityisen ongelmallisia ovat ulkomaisilta siirtotyöläisiltä perittävät korkeat rekrytointimaksut, jolloin he velkaantuvat jo ennen töiden aloittamista. Osassa tehtaita ilmeni myös pakkotyön ja ihmiskaupan piirteitä.\n– Kohtuuttomat rekrytointiin liittyvät maksut yhdistettynä työntekijöiden henkilökohtaisten asiakirjojen takavarikoimiseen viittaavat pahimmillaan pakkotyöhön, sanoo Finnwatchin toiminnanjohtaja Sonja Vartiala.\nTyöoloiltaan heikommilla tehtailla ongelmia oli enemmän. Esimerkiksi Centaco-konserniin kuuluvalla tehtaalla työvoimavälittäjät tekevät mielivaltaisia pidätyksiä työntekijöiden palkoista. Laemthong-konsernia epäillään oikeudessa työntekijöiden työlupiin ja viisumeihin liittyvistä väärennöksistä, ja Saha Farms -yhtymään kuuluva tehdas peri työntekijöiltä maksuja suojavarusteiden käytöstä.\nTyöoloiltaan heikoimpien yritysten tuotteita Suomessa markkinoivat Snellman-konserniin kuuluva Snellman Pro, TTM Food Import, Dencon Foods ja Euro Poultry.\n– Työntekijät raportoivat hyvin samanlaisia ongelmia lähes kaikilla tutkituilla tehtailla. Näyttää selvältä, että lihatuotteiden maahantuojien työoloja koskeva valvonta on pettänyt, Vartiala sanoo.\nKuluttaja syö ravintoloissa\nSelvityksen mukaan tavallisimmin kuluttaja törmää thaimaalaiseen broileriin ravintoloissa ja kahviloissa. Sitä käyttävät esimerkiksi Sodexo, S-ryhmän ja Restelin ravintolat sekä Picnic. Subway ei suostu kertomaan, tuoko se Suomeen thaimaalaista broileria.\nMyös monissa prosessoiduissa tuotteissa, kuten valmisaterioissa ja pitsoissa, käytetään raaka-aineena thaimaalaista broileria. Esimerkkejä ovat Kitchen Joy -ateriat, Findus-pakasteet ja Dr. Oetker -valmispitsat.\nThaimaan vientibroilerista lähes 40 prosenttia tuodaan Eurooppaan. Suomessa Thaimaa oli viime vuonna kolmanneksi suurin broilerin tuontimaa Brasilian ja Saksan jälkeen. Thaimaalaisen broilerin tuonti on kasvanut merkittävästi viime vuosina.\nFinnwatch kartoitti thaimaalaista broileria Suomeen tuovia yrityksiä kysymällä asiasta muun muassa lihan maahantuojilta, päivittäistavarakaupoilta sekä elintarvike- ja ravintolaketjuilta.\nJENNI HARMANEN STT\nSuositko kotimaista lihaa?