Naisten kausi 2020 | Supervuoro.com - pesäpallon keskustelufoorumi\nNaisten kausi 2020\nViestiketjun aloittaja PK\nAlkaa 9 Maaliskuu 2020\nHallikauden päätöspelit ensiviikonloppuna,mitään yllättävää ei nähty samat joukkueet loppukahinoissa jälleen kerran.\nMailajusseilta odotin hiukan että olisivat paikan tampereelle lunastanut mutta ei,taisi olla jonkinasteinen pettymys,vaikka A-K Mantereen kommenteista sai ymmärtää muuta,pettyneitä ilmeitä kuitenkin lapua pelin jälkeen,taisi siellä joillakin pelaajilla kyynel vierähtää silmäkulmasta,noh hallipelit on hallipelejä vielä on kauteen aikaa hioa asioita kuntoon.\nEhkä suurin voittajasuosikki on pori,kuten varmaan myös kesällä,kirittäret koki aika kovia muutoksia mutta Viljasen johdolla on aina vaarallinen joukkue,Manse vahvistui jonkin verran on mielestäni selkeä toinen mestari suosikki,harmi vaan kun ensiviikonloppuna ottavat jo ilmeisesti välierissä yhteen,Virkiä pysyi suurinpiirtein samantasoisena kun viime kaudella,vielä kun Lepistö saa lyöntinsä kuosiin ja jos häntä säestää Lehtinen samalla tasolla kun lapuan karsinnoissa niin huh huh...\nOlisi kyllä mukava kun ensi kaudella pakka vähä sekoittuis kärjen osalta,mutta pahoin pelkään että nämä neljä joukkuetta jotka ensiviikonloppuna pelaa tampereella niin jakaa myös kesän 1-4 sijat runkosarjassa.\nEhkä SMJ jaTahko voisivat olla siellä sekaamassa pakkaa,Fera taas aloitti kautensa perinteisellä sekoilulla ja erotti pj:n tuskin uusi pj on yhtää parempi,no aika näyttää,niin ja pyörsi Tervonen lopettamispäätöksen ties kuinka monennen kerran...\nNaisten lopputurnaus on 22.3. eli 2 viikon päästä.\nJuu niinhän se oliki....\nKotimaan superpesiskausi alkaa 1. kesäkuuta\nPesäpalloliitto varautuu koronaviruksen aiheuttamaan tilanteeseen julkaisemalla miesten ja naisten Superpesiksen uudet sarjajärjestelmät. Kotimaan superpesiskausi alkaa 1. kesäkuuta ja runkosarjasta poistuvat lisäottelut. Kauden Fugepesis-avaustapahtuman osalta seurataan vielä tilannetta sekä...\nNyt tai ei koskaan Pori. Jyväskylä vaikka kuinka siellä Nalle on niin ei millään riitä. Lapualta ei taida myöskään korvaajia olla kun Kammi-Rahnasto ja Viitala lopettivat.\nMiesten puolella tuota korona-pohdintaa ja pelataanko vai ei, mutta tännekin voisi sellaisen mietteen laittaa, että jos/kun naisten Superpesis-kausi perutaan, niin pelataanko sitten mahdollisesti vaikka Ykköstä, Suomaria jne. aika hyvätasoisilla joukkueilla (kun ne Superin pelihaluiset pelaajat menevät niihin)? Toki pitänee olla saman seuran sisällä tai farmijoukkue, muutoin menevät sopimusasiat solmuun...\nEn kyllä ymmärrä miten mitään sarjaa voisi pelata. Jokainen joukkue on yhdenkin koronatapauksen jälkeen aivan sekaisin.\nReaktiot: pesisfanittaja ja jjjjussi\nTästähän taisi eilen (23.4.) Mari M. Urheiluruudussa myös puhua. Mutta toisaalta korona-guru Asko Järvinen kertoo - vaikka se miten hurjalta kuulostaakin - pitää kansasta lapset ja nuoret saada altistumaan ja saamaan virus, koska he sen kestävät, sairastavat moni tietämättäänkin, ja näin saadaan rokotetta odotellessa se "laumaimmuniteetti". Jokainen pelaaja varmaan saa sitten päättää, pelaako vai ei, ja tässä tilanteessa ei niin tiukasti pelaajasopimuksen ehtoja ja sitoumuksia katsella. Kaiken hulluinta olisi, jos Superi kiellettäisiin ja alemmat sarjat sallittaisiin: Pelaajat ja mahdollisesti yli 500 hengen katsomot siirtyisivätkin sinne...\nSie ja mie sanoi:\nEiköhän ne seurat kuitenkin joudu jotenkin varautumaan siihen, että koronavirus joukkueeseen iskee. Ei siinä kohtaa voi vain jutella, että saadaan tässä laumaimmuniteettia. Miten nopeasti tuollaisen viruksen jälkeen uskaltaa esim. alkaa kuormittaa itseään huippu-urheilun vaatimalla tasolla? Ei tule pelaamisesta mitään ja mielestäni aivan typerää liitonkin haihatella jostain pelaamisista.\nNäin se varmaan on. Mutta jos optimistinen arvio esim. rokotteen saamisesta noin 1,5 vuoden kuluttua pitäisi paikkansa, tarkoittaisi tämä sitä, että peejä ei pelattaisi vielä 2021 kaudellakaan. Jos siis ajatellaan niin, että joukkue karanteeniin, jos yksikin tartunta.\nSatakunnan Kansa (tilaajille): Näin naisten Superpesis aiotaan pelata, jos sarja käynnistyy – Kaikkia joukkueita ei kohdata, eikä Pesäkarhut ole varma osallistumisestaan\nHS: Pesäpallo | Näin Naisten Superpesis aiotaan pelata, jos sarja käynnistyy – kaikkia joukkueita ei kohdata, eikä Pesäkarhut ole varma osallistumisestaan\nSatakunnan Kansan tietojen mukaan naisten Superpesiskauden runkosarja pelataan tänä vuonna lohkomuotoisena, jos kausi päätetään aloittaa. Sarjan 12 joukkuetta jaetaan neljään lohkoon.\nPesäkarhujen kanssa samassa lohkossa pelaisivat Rauman Fera ja Mynämäen Vesa.\nJoensuun Maila, Siilinjärven Pesis ja Jyväskylän Kirittäret muodostavat yhden lohkon ja Lapuan Virkiä, Seinäjoen Maila-Jussit sekä Kempeleen Kiri kolmannen. Manse PP, Hyvinkään Tahko ja Lappeenrannan Pesä-Ysit ovat neljäs lohko.\nNaisten superpesiskausi käyntiin 12. kesäkuuta! - Pesäpalloliitto\nPesäpalloliitto ja naisten Superpesiksen seurat pitivät yhteiskokouksen etäyhteydellä keskiviikkona. Yhteinen tavoite on käynnistää sarja kesäkuussa.\nNaisten superpesis käyntiin 12. kesäkuuta!\nJep! Toki paljon vielä kysymyksiä ilmassa....\nOsallistuuko kaikki joukkueet? Miten pelataan ja missä, milloin?\nKarhuthan on nyt ilmoittanut empivänsä osallistumistaan, siitä ja sen taustoista juttua jo Karhujen ketjus, mutta nythän siis osallistuminen on kaikille vapaaehtoista. Mielenkiintosia aikoja, saas nähdä mikä on loppulukema?\nperjantai klo 10:26\nKaikki 12 joukkuetta lähtevät mukaan naisten Superpesikseen\nNaisten Superpesistä pelataan 12 joukkueen voimin alkavalla kaudella. Asia varmistui, kun myös Pesäkarhut Porista vahvisti osallistumisensa sarjaan. Edellisen kerran naisten Superpesiksessä on ollut mukana 12 joukkuetta kaudella 2013.\nperjantai klo 14:48\nPorin johtoporras lievällä glory hunter -meiningillä matkassa... Näinä aikoina saa lisäpointseja "muita vastuullisemmasta päätöksenteosta"... noo, ne tuli ainakin kerättyä talteen. Ja hyvin palstatilaa, lehtiukot- ja akat tykkää kirjoitella näistä. Pelkkää mediapeliä, jonka olisi voinut jättää väliin, jos olis ajatellut lajin etua.\nperjantai klo 16:25\nJuuri tästä on kyse. Draamaa. Johan on tanssipukuiset naisetkin instassa. Voi voi...\neilen klo 00:32


MM 2018: Minkä puolivälieräjoukkueen mestaruutta toivot?\nNyt ei veikata vaan toivotaan, eli kysytään minkä kisoissa jäljellä olevan maan toivoisit voittavan jalkapallon maailmanmestaruuden 2018? Itselläni ei ainakaan nykyisin mitään selkeitä suosikkijoukkueita Suomen lisäksi ole, mutta kun tätä äsken itsekseni mietin niin päädyin siihen, että...\nJatkoajan kesätyttö 2018 FINAALI\nAlkukarsinnat on takana ja pääsemme aloittamaan varsinaisen äänestyksen Jatkoajan perinteisimmästä tittelistä. Enpä lähtisi tälläkään kertaa haukkumaan Jatkoajan naismakua, sillä loistavia ehdokkaita pääsi tälläkin kertaa loppuäänestykseen. Kuriositeettina mainittakoon että viime vuoden...\nJatkoajan kesätyttö 2018\nJumalauta, ulkona on jo ihan täysi kesä, eikä kesätyttöäänestystä ole vielä käynnissä. On siis jälleen aika Jatkoajan perinteisimmälle tai ainakin legendaarisimmalle kilpailulle. Sarjajärjestelmä on sama kuin viime vuonna eli alkusarjassa erotellaan avoimessa äänestyksessä 10 eniten ääntä...\nJatkoajan kesätyttö 2017 FINAALI\nAlkukarsinnat on takana ja näin mittumaarinkin kunniaksi pääsemme aloittamaan Jatkoajan perinteisimmän tittelin äänestyksen. Jatkoajan naismaun tuomitsisin varsin erinomaiseksi, sillä sen verta loistavia ehdokkaita pääsi tällä kertaa loppuäänestykseen. Ja myös mukavan monipuolisia ehdokkaita...\nJatkoajan kesätyttö 2017\nKoska Jatkoajan kesätyttökisaa viime vuosina ylläpitänyttä nimimerkkiä @ipa rules ei ole viime aikoina näkynyt palstalla, otan oikeuden omiin käsiini ja avaan tämän vuoden kesätyttöketjun. Perinteistä pitää tässä tapauksessa pitää kiinni. Tuomarina tällä kertaa toimii allekirjoittanut...\nPe 24.4.2015 Tappara - Kärpät (6. finaali)\nNo niin perkele, iltaa kohti. Tässä Kärppien kokoonpano illan otteluun: Huml-Maxwell-Pyörälä Mäenalanen-Pirnes-Aho Junttila-Kemppainen-Donskoi Suoranta-Manninen-Keränen Kukkonen-Masuhr Nutivaara-Laatikainen Vallin-Niemelä (linkki vie youtubeen) Tarkki (Karhunen) Näin hetken sulateltuani...\nTi 13.1.2015 Frölunda HC - Kärpät CHL-välierä, 1. osaottelu\nNyt täytyy myöntää, että tämän illan koitos kiinnostaa enemmän kuin keskimääräinen tiistai-illan runkosarjan ottelu. Ja CHL:n tulevaisuuden kannalta olisikin suotavaa että kiinnostaisi. Jäljellä CHL:ssä on siis neljä joukkuetta, joista ruotsalaisten ylivallan keskellä pyristelyään jatkaa...\nPe 2.1.2015 Sport - Kärpät\nUusi vuosi lähtee käyntiin "pohjoisen" "paikallispelillä" Vaasan Kuparisaaressa. Sport ja Kärpät ovat kohdanneet tähän mennessä kolme kertaa kauden aikana. Ensimmäinen kohtaaminen syksyllä Vaasassa meni selkeästi Kärpille (jopa Nicolas Deschamps teki maalin), mutta sen jälkeisissä kohtaamisissa...\nMarkus Nutivaara – edessä lupaava tulevaisuus\nJossain kyseltiin ketjua tälle Kärppien tämän kauden puolustajakomeetalle, joten antaa mennä sitten vain. Nutivaara on ollut mun papereissa Kärppien tämän kauden suurin positiivinen yllättäjä. Toki nuoresta pakista ja omasta kasvatista on jo useamman kauden ajan puhuttu mm. täällä Jatkoajassa...\nTi 16.12.2014 SaiPa - Kärpät\nKoitetaas saada taas ryhtiä vähän tänne ja perustetaan edes otteluketju tälle rästipelille. SaiPa ja Kärpät kohtaavat siis viikon tauon jälkeen uudelleen, tällä kertaa ihan liigapelin muodossa. Viikko sitten Raksilassa nähty CHL-peli olikin yksi kauden parhaista, joten ehkäpä tänäänkin nähdään...\nTi 14.10.2014 Kärpät - TPS\nPelipäivä ja kaikkia kiinnostaa. No mua kiinnostaa ainakin, nimittäin Kärpät on pistänyt ketjujaan taas sekaisin ja mikä parasta, Jesse Puljujärvi on kehissä. Samoin kiinnostaa, että tulisiko siitä Davisin touhusta vihdoin mitään Humlin ja Haatajan rinnalla. Joukkueet kohtasivat jo aivan...\nKuka Timosen tilalle Sotšiin?\nKuten tiedotusvälineistä olemme saaneet lukea, niin Sotshiin valitusta joukkueesta kahden lähes elintärkeän pelaajan osallistuminen on vielä loukkaantumisten vuoksi hyvinkin epävarmaa. Mikko Koivun paikkaajaa ei toivottavasti meidän tai valmennusjohdon tarvitse kovinkaan paljoa miettiä, vaan...\nKai mä tämän keskustelun joudun nöyränä avaamaan. Onkos porukka seuraillut UMK:ta? Itse en ole noita karsintalähetyksiä vielä katsonut, mutta Spotifysta tuli kuunneltua tämänvuotista otantaa, ja sitä myöten sitten mielenkiintoisimpien osalta youtubesta. Esiintyjäkaarti on tasaisen tappavan...\nVastauksia: 1 018\nKärppien harjoitusottelut kesällä 2013\nKärppien harjoituskausi potkaistiin tänään käytiin Pitsiturnauksen muodossa. Ja uskotteko kotona, Kärpät avasi kauden 2-0 -voitolla SaiPaa vastaan. Pe 02.08. SaiPa - Kärpät 0-2 Pitsiturnaus Pe 02.08. TPS - Kärpät 2-5 Pitsiturnaus Pe 02.08. Kärpät - Lukko 2-4 Pitsiturnaus To 08.08...\nLiveseuranta 4.8.2012: 8. kilpailupäivä\nAvataan ketju myös tämän päivän tapahtumille. YLE:n sivut Marjo Yli-Kiikka on kohtuullisissa asemissa pienoiskiväärin 3x20 kisassa makuuosuuden jälkeen. Sija on vasta 17., mutta seitsemännellä on sama tulos ja tuo kisa ratkaistaan muissa asennoissa joka tapauksessa. Mäkelä-Nummela...\nJonathan Hedström Kärpissä\nPistetään ihan oma ketju miehelle, koska kerrankin on Kärppien hankinta sellainen, että aiheuttaa pelitaitojensa lisäksi värikkyydellään mielipiteitä myös muualla kuin Oulussa. Itse alkupohdintojen jälkeen olen päätynyt pitämään paljon tästä hankinnasta. Hedström on vahva, mutta myös nopea...\nTi 2.12 2008 Kärpät-Tappara\nTänään illalla Raksilassa luvassa klassikko Kärpät-Tappara...eiku v***u nehän pelas jo! Historiallista päästä avaamaan otteluketju illan tässä vaiheessa. Ei mitään vakuuttavaa peliä Kärpiltä, mutta pisteet tällä hetkellä kelpaa millä esityksellä tahansa. Nelosketjun peli ja muutaman...\nYllättävän nopeasti se kausi taas alkoi, kun naiset laskivat perinteisen kauden avauksen Söldenin jäätiköllä. Suurpujottelukisa oli suomalaisittain hieno Tanja Poutiaisen kakkossijan myötä ja ilahduttava oli myös Sanni Leinosen sijoitus 21., mikä sivulajissa on hieno suoritus ja hieno uutinen...\nNo nyt voidaan hyvillä mieli avata tällainenkin ketju, kun suomalaisnaiset laittoivat Kontionlahdella tuulemaan. Eilen meni vielä ammunnan hapuillessa normaalikisa hieman penkin alle, mutta tänään lyhyellä matkalla Kaisat Varis ja Mäkäräinen sijoittuivat sijalle 5. ja 6. Mäkäräisen kohdalla...\nMestaruusjuhlat alkaa pikkuhiljaa jo olla juhlittu ja katse on suunnattu NHL:ään ja mm-kisoihin. Muutamien muiden liigajoukkueiden osastoilla on kevään aikana muisteltu seurojen ulkomaalaispelaajia ja kun näytti olevan niin mukavaa hommaa, niin uskaltauduin avaamaan samanlaisen ketjun tänne...


Lukkotaulut - Sareskoski.com\nEtusivu / Tuotteet / Lockout/Tagout turvalukitteet / Lukkotaulut\nLukkotaulut ovat oleellinen osa hyvin suunniteltua Lockout/Tagout-menettelyä, sillä ilman keskeistä säilytyspaikkaa lukitustarvikkeet helposti katoavat eivätkä ole käsillä niitä tarvittaessa. Valikoimassamme on kattava tarjonta erikokoisia lukkotauluja muutaman lukon räkeistä riippulukkoasemiin, joihin voidaan ripustaa lukkojen lisäksi lukkohakoja, merkintäetikettejä ja salpalaitteita. Asemia on saatavana kannellisina, jolloin varusteita ei voi viedä luvatta ja käyttöönottoa voidaan valvoa hallitusti työnjohtajan taholta.\nSisältää 20 turvalukkoa, 4 lukkohakaa ja 40 etikettiä.\nTeräskaappi sylinterilukolla riippulukkojen säilytykseen.\nSeinäkaappi sylinterilukolla, ikkunalla ja säätöhyllyillä.\nLukittava teräskaappi koukuilla, ikkunalla ja säilytyslokerolla.\nLukittava teräskaappi kahdella säädettävällä hyllytasolla.\nTeräskaappi 20 turvalukolle, lukkohaalle ja etiketeille.\nSivu avattu 24.07.2021 20:37:12


Pamfletti ravistelee taidemaailmaa - ePressi\nPamfletti ravistelee taidemaailmaa\nMononen, Sini (toim.): Alaston totuus taiteesta – Kirjoituksia taidemaailmasta uudella vuosituhannella julkistetaan tiistaina 25.2. klo 15.00 Gaudeamus Kirja & Kahvissa, Kaisa-talossa (Vuorikatu 7, Helsinki).\nMinkälaisessa murroksessa taidemaailma kamppailee? Millaista taidetta haluamme? Kuka siitä saa päättää? Nykyisin taide taistelee vapaudestaan ja olemassaolostaan median, markkinoiden ja avustusten puristuksissa. Pamfletti nostaa pintaan kiperimmät kysymykset taidemaailman kuohunnasta. Se on 10-vuotiaan kulttuurilehti Mustekalan juhlajulkaisu.\nPamfletin kirjoittajat ovat toimineet monissa taidekentän lonkeroissa: tutkijoina, kuraattoreina, opettajina ja kriitikkoina. Tekstejä kommentoivat taidemaailman toimijat taiteilijoista virkamiehiin.\nKirjoittajat: Sini Mononen (Mustekala-lehden päätoimittaja), Irmeli Hautamäki (Mustekala-lehden perustaja ja taiteentutkija), Martta Heikkilä (taiteentutkija), Saara Hacklin (taiteentutkija), Pirkko Holmberg (esteetikko), Laura Kokkonen (taidehistorioitsija) ja Anni Venäläinen (kuraattori).\nPamfletin ovat kuvittaneet vuoden 2014 nuoret taiteilijat Maria Teeri ja Janne Nabb.\nPainokelpoinen kansikuva: http://www.intokustannus.fi/images/isotkannet/alastontotuus_kansi.jpg\nLisätiedot: [email protected], 050-3308893


DIffero LIVEnaari 3.6.2021\nValmentava sisältöstrategiamalli kasvatti osaamista ja auttaa tekemään vaikuttavampaa markkinointia\nSulava teki sisältöstrategiatyön onnistuneesti itse Differon sparrauksessa\nMicrosoft-pilviteknologioiden konsultointi- ja koulutuspalveluita tarjoava Sulava halusi ymmärtää asiakaskuntaansa paremmin ja tarvitsi uusia, modernimpia menetelmiä markkinointiinsa. Differon valmentamana markkinointitiimi teki sisältöstrategiatyön itse ja kasvatti matkan varrella niin omaa osaamistaan kuin ymmärrystään siitä, kenelle ja miten sisältömarkkinointia tulisi tehdä tavoitteiden saavuttamiseksi.\nKun Sulavan markkinointijohtaja Karoliina Partanen aloitti työssään vuoden 2020 elokuussa, hän huomasi pian, että markkinointitekemistä täytyisi uudistaa isosti. Neljän hengen markkinointitiimissä työtahti oli kova mutta tekemiseltä puuttui fokus. Vaikka nettisivuilla oli paljon liikennettä, niin kävijöistä ei ollut tarkempia tietoja eikä tiedetty. olivatko he oikeaa kohderyhmää.\nMarkkinointitekemisen uudistamisen tavoitteena oli ymmärtää omaa asiakaskuntaa paremmin. Sulavalaiset halusivat määrittää tavoitteet sekä onnistumisen mittarit tarkemmin ja lisätä markkinoinnin työkalupakkiinsa uusia, modernimpia menetelmiä. Markkinoinnin automaation käyttöönottoon valittiin teknologiakumppani mutta sisältöstrategia haluttiin sen sijaan tehdä itse.\n“Haluamme pitää mahdollisimman paljon osaamista meidän omassa tiimissämme. Se on ollut meille strateginen valinta. Valitsimme Differon kumppaniksi juurikin tämän sparraavan yhteistyömallin vuoksi – samanlainen, valmentava tapa on myös Sulavan arvojen mukainen tapa toimia”, Partanen kertoo.\nSisältöstrategian tekeminen itse vaatii työtä mutta palkitsee tekijät\nSisältöstrategiaprojektiin osallistui tiiviisti alusta asti Sulavan markkinointitiimi sekä myynnin väkeä eri vaiheissa. Tiimi haastatteli yhteensä 15 asiakasta sekä neljää sisäistä asiantuntijaa. Differon sparraamana haastatteluiden pohjalta muodostettiin ostajapersoonat, ostopolut sekä palvelulupaukset.\n“Tämä on ollut tiukka rutistus koko tiimille mutta lopputulos palkitsee. On ollut todella antoisaa sukeltaa itse asiakkaidemme maailmaan. Tiimin ymmärrys asiakkaistamme, palveluistamme ja tuotteistamme on nyt paljon syvällisempää. Päivittäinen tekeminen on jatkossa merkittävästi helpompaa ja ennen kaikkea laadukkaampaa”, Partanen sanoo.\n“Koen, että yhteistyö Differon kanssa on aidosti kasvattanut osaamistamme ja markkinointitekemisen ammattimaisuutta. Se on vieläkin arvokkaampaa kuin yksittäinen euro tai hyväksi havaittu menetelmä.”\n- Karoliina Partanen, Sulavan markkinointijohtaja\nSyvempi asiakasymmärrys vie kohti kunnianhimoisia tavoitteita\nSulava tavoittelee merkittävää kasvua digitaalisessa myynnissä seuraavien vuosien aikana. Myös sisältöstrategiaprojektille asetettiin tarkat välilliset tavoitteet.\n“Lähtötilanteessa meillä ei ollut tapaa mitata markkinoinnin tuottamien liidien määrää, minkä vuoksi tarkkaa prosentuaalista kasvua ei voi määrittää. Kasvua on kuitenkin tapahtunut merkittävästi sekä myynnissä että liidien määrässä”, Partanen iloitsee.\nArvostus markkinointia kohtaan on kasvanut sisältöstrategiaprojektin aikana radikaalisti sulavalaisten keskuudessa. Myös markkinoinnin rooli on muuttunut: irralliseksi koetun toiminnon sijaan se on nyt tiukasti kiinni myynnin tekemisessä.\n“Tulokset näkyvät jo nyt meidän sisältöjen laadussa: olemme esimerkiksi saaneet organisaation sisältä palautetta, että somepäivitykset ovat nykyään kiinnostavampia ja laadukkaampia. Uskon sen johtuvan siitä, että osaamme nyt kohdistaa viestimme tunnistetuille ostajapersoonille paremmin.”\nSuunnitelmissa on, että opittuja työmalleja ja menetelmiä aiotaan viedä eteenpäin organisaatiossa ja jalkauttaa Sulavan kansainväliseen markkinointitekemiseen.\nHyvä konsultti on aina asiakasta askeleen edellä\nSulavalle valmentava malli on ollut kaiken kaikkiaan onnistunut tapa tehdä sisältöstrategia. Yhteistyötä Differon kanssa on jatkettu jo ajatusjohtajuuskokonaisuuden parissa.\n“Differo on ensimmäinen toimittaja, johon olen itse ollut täysin tyytyväinen. Sanonta “hyvä konsultti syöttää asiakasta kuin lasta lusikalla” toteutui mielestäni tässä projektissa loistavasti. Differolaiset olivat aina miettineet valmiiksi, mitä seuraavaksi tehdään ja mitä saattaisimme kysyä – he olivat aina askeleen edellä. Koin, että he halusivat aidosti jakaa osaamistaan meidän kanssamme.”\nKaroliina Partasen vinkit sisältöstrategian tekemiseen valmentavalla mallilla:\nAseta tavoitteet tarpeeksi ylös. Lähde kunnianhimoisesti liikkeelle, muuten et saavuta mitään.\nLuota prosessiin. Alussa voi tulla fiilis, että haluaa heti tietää miten asiat menevät, mutta kerta toisensa jälkeen meitä kehotettiin luottamaan prosessiin. Kun projekti etenee, huomaat kyllä, että asiat alkavat loksahtelemaan paikalleen.\nOle järjestelmällinen. Projektipäällikön rooli on olennainen, jotta voi lyhyessä ajassa saavuttaa kompleksisia asioita. Aikatauluta ja resursoi tekemistä realistisesti.\nEtsitkö sinäkin sisältöstrategiatyöhön kumppania, joka kuuntelee? Lue mitä kaikkea voisimme tehdä yhdessä.\nDifferon tiimi on ollut tässä touhussa sydämellään mukana ja aidosti läsnä. He ovat sparranneet ja tukeneet meitä eteenpäin. Olemme erittäin kiitollisia differolaisten antaumuksellisesta pieteetistä.\nHead of Marketing and Brand, Vincit\nKaipaatteko uudenlaista otetta sisältömarkkinointiin? Ota yhteyttä niin kerromme lisää!\nKerro lyhyesti tilanteenne ja tavoitteenne - me autamme!


STX karsii satoja työpaikkoja - Talous | HS.fi\nSTX karsii satoja työpaikkoja\nTurun telakalla alkavat yt-neuvottelut, koska telakkayhtiö STX Finland menetti risteilijätilauksen.\nTurun telakalla viimeisteltiin keskiviikkona Viking Linen uutta autolauttaa, joka luovutetaan varustamolle ensi viikolla. Viking on ilmoittanut, ettei se toistaiseksi tilaa sille sisaralusta. (KUVA: Antti Johansson)\nElinkeinoministeri Jan Vapaavuoren (kok) mielestä telakkayhtiön STX Finlandin valtiolta pyytämä 50 miljoonan euron pääomalaina tuskin olisi estänyt yhtiön suunnittelemia työpaikkojen vähennyksiä. "Kaikki ilmoitukset yhteistoimintaneuvotteluista kaikilla toimialoilla ovat hyvin surullisia.


Kirjoituksia – Ville Tulkki\nVihreä ydinenergiatutkija politiikan harrastajana\nYdinvoiman vastustuksesta ja sen vaikutuksista\nIlmastonmuutoksesta ja ydinvoimasta keskustellessa somessa usein näkyy joko väitteitä, että joko ydinvoiman vastustus on yksi suuri (tai suurin) syy ilmastonmuutokseen, tai että ydinvoiman vastustuksella ei ole ollut mitään vaikutusta joko ydinvoiman nykyiseen tilanteeseen tai maailmanlaajuisten kasvihuonepäästöjen määrään. Molemmat näistä väitteistä ovat historiallisesti paikkaansa pitämättömiä ääripäitä, jotka ovat lähinnä tarkoitettu pönkittämään esittäjänsä asemaa siinä että juuri heidän sidosryhmässään ei ole vikaa vaan kaikissa muissa. Mutta tuo turha jankkaus on sen verran yleistä että on tarpeen molemmat väitteet avata auki: oliko vain ydinvoiman vastustus syy sen rakentamisen hiipumiseen ja oliko se vastustus nyt täysin turhaa.\nYdinenergian kasvun hiipuminen\nAjatus siitä että ilman ydinenergian vastustusta se olisi korvannut fossiiliset polttoaineet peilaa 1960- ja 1970-lukujen ydinvoimainnostusta, joka näkyy esimerkiksi öljyhuipun käsitteen lanseeranneen M. King Hubbertin erään paperin kuvaajassa alla. Vastaavaa ajatusta oli myös mm. Kasvun Rajojen ensimmäisessä painoksessa, jossa todetaan että fossiilisten polttamisen hiilidioksidipäästöt johtavat ilmaston lämpiämiseen, mutta tämä on vältettävissä siirtymällä ydinenergian käyttöön.\nHubertin luonnostelma siitä, miten fossiilisten käytöstä voidaan siirtyä ydinenergiaan.\nYdinenergiaa lähdettiin rakentamaan innolla, mutta syitä miksi sen rakentaminen hiipui oli mm.\nmopo lähti käsistä ja yritettiin liikaa;\nenergiakriisi loppui kun paremmilla teknologioilla saatiin halpaa fossiilista (tapahtui uudestaan maakaasun kanssa 2000-luvulla);\nenergiamarkkinat dereguloitiin jolloin niistä saatiin tehokkaita mutta varoja isoihin investointeihin ei ollut;\nvaltion roolia haluttiin minimoida;\nolemassa olevien energiayhtiöiden vastustus;\n…tässä muutama syy. Ei kaikki kaikkialla mutta joku yhdistelmä eri maissa ja eri aikoina.\nLisäksi kyllä, ydinvoimaa vastustettiin. Osa oli ison valtion vastustamista, osa ydinaseiden vastustamisen epäonnistumisen kanavointia pehmeämpää kohdetta kohti, osa epäluuloa teollisuutta kohtaan. Mutta ei se vastustaminen mikään ainoa asia ollut joka vaikutti ydinvoiman leviämiseen.\nYdinvoimasta tosiaan maalailtiin 1970-luvulla että kun tästä vedetään nykytrendi viivoittimella niin maailma on täysin ydinvoimalla toimiva 2000-luvulla. Spoiler: teknologian leviäminen ei toimi siten, vaan teknologiat jäävät aina jälkeen teknisestä ja teknistaloudellisesta potentiaalistaan. Sama pätee nyt leviävien energiateknologioiden suhteen, joten tietty skeptisyys kannattaa aina kun väitetään suurten haasteiden olevan ratkaistu jollain tietyllä teknologialla.\nMutta se että väitetään ydinvoiman vastustamisen olevan ilmastonmuutoksen syy on ihme identiteettipokkurointia, epähistoriallista sekä vähintään yhtä vanhaa kuin minä (jo 1980-luvulla lyötiin ilmastonmuutoksesta huolehtivia ydinvoimalla). Vaikka koko sähköntuotanto olisi muuttunut ydinvoimalla tuotetuksi (mitä ei olisi kuitenkaan tapahtunut), niin suuri osa teollisuudesta, rakennusten lämmityksestä, sekä liikenteestä tähän päivään mennessä toimisi fossiilisilla kuten nytkin – sillä tuskin sähköistys olisi oleellisesti laajempaa. Mahdollisesti lämmitys osittain voisi olla pidemmälle sähköistynyt. Mutta hiilidioksidia olisi päästelty ilmaan joka tapauksessa.\nEnergian käyttö eri sektoreilla. Lähde kuvalle.\nToisaalta noihin väitteisiin vastataan että ei olisi muka ollut mitään vaikutusta esimerkiksi saksalaisten tai vihreiden vastustuksella. Totta maar on ollut, mutta sylttytehtaalle päädytään aika laajasti. Ilmastonmuutos on kuitenkin ollut tiedossa jo vuosikymmeniä, ja vielä toistaiseksi olemme maailmanlaajuisesti vain lisänneet kasvihuonekaasujen päästöjä ilmakehään.\nYdinenergian vastustus ei ole yksi ja sama asia, sillä se ottaa erilaisia muotoja eri aikoina. Lisäksi aika harva kertoo motivaationsa olevan juuri ydinvoiman vastustaminen, vaan syyksi annetaan muita. Mutta, yritän tässä jaotella vaikutukset ydinenergian käytön määrään, sen tulevaisuuden mahdollisuuksiin, ja lopulta asenteisiin.\nVäliin ydinvoiman vastustamisesta ja sen vaikutuksista keskustellessa kuulee vastapalloon että ei ole montaa periaatepäätöshakemusta kumottu. Tämä väite ei ota huomioon sitä, että jo hakemus maksaa hakijalleen, en edes tiedä, miljoonia euroja ja vuosia työaikaa. Ei hakemusta vain kokeillakseen laiteta! Esimerkki tästä, 2015 vaalien alla Fortum kertoi että nykyisten Loviisan laitoksilla olisi korvaajalle kiire, mutta eivät ilman vahvaa signaalia uudelta hallitukselta edes miettisi Loviisa3:n luvan hakemista. Noh, hallitusneuvotteluissa tuli Sipilän hallitus. Siellä huoltovarmuuskin määriteltiin uudelleen kotimaisen kautta, eli ydinvoima pelattiin ulos jotta päästäisiin kunnolla panostamaan bioenergiaan. Joten myönteistä signaalia ei tullut, lupaa ei haettu. Olisiko Fortum hakenut uutta laitosta jos viesti olisi ollut eri? Emme voi tietää millaiseen ratkaisuun he olisivat päätyneet, sillä viesti tuli jo ennalta, älkää edes yrittäkö. Siinä siis torpattiin jo ydinvoimahaaveet ennen periaatepäätöshakemusta, Keskustan, Kokoomuksen ja Perussuomalaisten toimesta. Oliko vastustuksen syytä vai sitä että samalla sidottiin suomalainen energiatuotannon muutosta biomassan energiakäyttöön? Jätän harjoituksena kuulijoille, tämä oli esimerkki miten näissä asioissa periaatepäätöshakemus on vasta pitkän tien loppu.\nAikoinaan jopa Saksassa ydinvoimalat lähdettiin rakentamaan oletuksena lopulta lähes täysin ydinvoimaan perustuvasta systeemistä. Siellä tosin kansa nousi vastaan kun valtioon ei luotettu, ja rakentaminen hiipui. Sittemmin Saksan ydinvoiman vastustuksesta tuli kansallinen projekti. Alunperin ydinvoimalle laittoi Saksassa lopetuspäivän demari Schröder. Politiikkaa liennytti kristillisdemokraatti Merkel, mutta Fukushiman jälkeen vaalitappion vihreille uhatessa hän taas aikaisti ydinvoiman sulkemista. Joten saksalaiset polttavat hiiltä. Heillä on myös kunnianhimoinen uusiutuvien energiamuotojen edistäminen käynnissä, mutta sillä ei sinänsä ydinvoiman alasajon kanssa ole tekemistä.\nLaajemmin EUssa on tuo saksankielinen osa joka työskentelee ydinvoimaa vastaan. Usein netissä mussutetaan ”vihreiden politiikasta”, mutta saksankielisellä alueella tuo on kyllä yhteinen asia. Ydinenergian käyttö ja kehittäminen EU:ssa onkin ollut pitkään haasteellista, kun saksankielinen blokki haluaisi sanella muidenkin maiden energiankäytöstä. Tämä esimerkiksi näkyy siinä miten erilaisissa investointi-instrumenteissa ydinenergia on rajattu ulos. Viimeisten vuosien kiistakapula on ollut niin kutsuttu kestävän investoinnin taksonomia, jossa on pyritty määrittelemään kestävät investointikohteet. Ydinenergia varsinaiset sovitut mittarit täytti, joten sitä on pyritty pelaamaan ulos erilaisilla vippaskonsteilla.\nKansainvälisesti ydinenergian esteenä tai hidasteena on ollut myös kansainvälisten kehityspankkien ja vastaavien instrumenttien kieltäytyminen ydinvoiman rahoittamiseen. Tämän vuoksi varsinkin kehittyvissä maissa ydinvoimaprojektit ovat joko jääneet selvityksiksi, tai sitten rahoitusta tarjoavien Venäjän ja Kiinan kumppanuuksiksi. Tämä on viime aikoina havaittu Yhdysvalloissa, jossa kansallisen roolin ja johtajuuden ylläpito on yksi iso motiivi tukea teknologiavientiä. Aina tätä halukkuutta ei ole ollut, mutta ottaen huomioon ydinenergian käyttöönoton vaatimat panostukset voinee olettaa että ilman vastustusta meillä saattaisi olla joissain Aasian ja Afrikan maissa nykyistä enemmän ydinvoimaa. Kiina olisi teollistunut hiilellä joka tapauksessa.\nKansallisesti taas tilanteet vaihtelevat eri maissa ja eri aikoina. Usein eurooppalaisilla vihreillä puolueilla on ollut vaa’ankielen asema, jota on käytetty hyväksi ydinvoiman sulkemiselle. Tämä on ollut mahdollista kun ydinvoimalle ei ole löytynyt vastaavaa voimallista puolustusta ja ydinvoiman vähentämisestä tai alasajosta on tullut ”halpa” hinta enemmistöhallituksen muodostamisesta. Näin on käynyt viimeisen reilun vuosikymmenen aikana ainakin Ranskassa, Ruotsissa ja Belgiassa.\nRanskassa aikanaan Hollande muodosti sosialistien ja vihreiden yhteishallituksen, joka linjasi ydinenergian osuuden Ranskan sähköntuotannossa laskettavan 50%. Nyt myöhemmin Macron on sekä myöhentänyt aikarajaa sekä muutenkin jättänyt toteutuksen avoimeksi (osuuden pieneneminen voidaan saavuttaa myös esimerkiksi kokonaissähköntuotantoa kasvattamalla). Ruotsissa aikanaan torpattiin nykyisten voimaloiden uusimisen yrityksen aloitus osana Miljöpartietin kynnysehtoja hallituksen muodostamiselle. Belgiassa taas hallitus saatiin viime vuonna muodostettua, kunhan paikalliset vihreät saivat läpi ydinvoimaloiden käytön lopettamisen vuonna 2025. Siellä korvataan nyt toimivat ydinlaitokset kaasua polttamalla (samaan aikaan Belgia ei ole edes kyennyt saavuttamaan vuoden 2020 tavoitteitaan uusiutuvien tuotannolle ja ostaa Suomelta tilastollista uusiutuvaa tämän vajeen kuromiseksi).\nNämä ovat kaikki hiton tyhmiä toimia, joilla ollaan sössitty gigawattikaupalla vähäpäästöistä energiantuotantoa.\nPuhutaan myös että kyse on taloudellisuudesta. Mitä käyviin ydinvoimaloihin tulee, niiden tuottama energia on yhä halvempaa kuin minkään uuden tuotantokapasiteetin rakentaminen. Toisaalta uusiutuvista tehtiin taloudellisia valtioiden päämäärätietoisella tuella, joten nykyinen tilanne ei ole mikään universaali vakio vaan erilaisten päätösten ja politiikan tulosta.\nYdinenergialla on paitsi menneisyys, myös tulevaisuuden mahdollisuudet ilmastonmuutoksen hillinnässä. Tulemme tarvitsemaan paljon lisää vähäpäästöistä energiaa, ja myös tapoja korvata nykyiset hiilidioksidia vapauttavat prosessit. Tässä oleellista ei ole niinkään se, millaisia nyt käynnissä olevat laitokset ovat, vaan mitä jatkossa tutkitaan, kehitetään, demonstroidaan ja mihin investoidaan. EU on nyt isolla takamatkalla ydinenergian teknologiakehityksessä sekä demonstroinnissa, kun USA, Venäjä, Kiina kehittävät uusia ydinvoimaloita tulevaisuuden tarpeisiin.\nMutta osataan meillä Suomessakin. Olkiluoto 3:n periaatepäätöksen yhteydessä ollut ponsi kieltää valtion panostus ydinenergiaan torppasi esim suomalaisen työn tukemisen. Nykyisen ydinturvallisuuden tutkimusohjelman rahoitus kerätään alan toimijoilta veroluonteisena, ja laki vaatii että tutkimus kohdistuu nykyisiin laitoksiin. Uuteen tulevaisuuteen katsovaa tutkimusta ei täällä hirveästi ole resursseja, verrattuna vaikka Ruotsiin jossa on miljoonapanostukset yliopistojen ja yritysten yhteistutkimukseen tulevaisuuden ydinenergiaan. Ruotsissa tosin ollaan yhä toipumassa 1980-luvun päätöksestä luopua ydinvoimasta, joka vaikutti myös siihen että esimerkiksi kaukolämpöreaktori SECUREn kehitys pysähtyi.\nTulevaisuutta pohtiessa on tärkeää ymmärtää haasteet ja mahdollisuudet. Ikävä kyllä energian suhteen keskustelu on kovasti politisoitunut. Esimerkiksi ilmastonmuutokseen liittyvissä uusissa tietokirjoissa ja yliopistoilla järjestettävissä kursseissa saattaa energiajärjestelmän kuvauksissa sivuutettavan ydinenergian kokonaan, kun jollain tekijöistä on suurempi hinku edistää mielipidettään kuin opettaa asioita kuten ne ovat. Politiikkasuosituksia saatetaan pohjustaa energiamallinnuksilla joissa lähtökohtana on ollut ettei ydinenergiaa lisätä ja tätä käytetään perusteluna ettei uutta ydinenergiaa tarvita. Kokonaan oma tapauksensa ovat ihmiset jotka julistavat olevansa huolissaan ydinvoiman turvallisuudesta mutta kieltäytyvät uskomasta viranomaisten ja alan asiantuntijoiden analyyseja. Nämä kaikki ovat omiaan vähentämään uskottavuutta eri toimijoihin, jos emme voi edes yhteistä tilannekuvaa muodostaa.\nMutta, samalla voi sanoa että on ydinvoima-ala sössinyt ihan itsekin. Valmistusketjuja ei ole ylläpidetty, takapeiliin on katsottu, omia maaleja tehty, ja yhteistyökyvyttömyyttä on ollut. Infrastruktuuriala on perinteisesti hyvin konservatiivinen, eikä ydinvoima ole paras uudistumaan ole ollut. Kukaan ei ole täydellinen. Mutta parempaan suuntaan ollaan menossa. Teollisuus on (toivottavasti) oppinut virheistään, alalla ymmärretään että uusi aika vaatii uusia ratkaisuja, ja että ydinenergialla on paljon annettavaa ilmastonmuutoksen hillinnälle.\nYksi käytetty argumentti josta en kauheasti perusta, mutta joka on hyvin inhimillinen, on ajatus siitä että eivät ydinvoimaa vastustavat järjestöt voi kovin vakavissaan ilmastonmuutoksesta olla, ja että kyseinen syy on se miksi puhuja ei niitä järjestöjä vakavasti ota. Yhtäältä tämä on ollut lyömäaseena jo ainakin 1980-luvulta asti, eli selkeästi ei toimi argumenttina. Toisaalta se myös on omiaan leiriyttämään mielipiteitä, olet joko tässä tai tuossa porukassa. Mutta, aivan omasta kokemuksesta voin kertoa sen kuinka paljon pettymystä tunsin, kun tajusin aihetta opiskeltuani Teknillisessä korkeakoulussa että hyviksinä pitämäni ympäristöjärjestöt olivat minullekin syöttäneet pajunköyttä osana ydinvoiman vastustustaan. Kyllä se passivoi. Minulle on väitetty että aika on eri ja että 2000-luvun alussa kaikilla oli lähtenyt mopo käsistä kantojen perustelussa, mutta yhä fossiilisten polttamiseen käytettäviä laitteita valmistava yritys pääsee hyvin esille ilmastopiireissä kunhan haukkuu ydinvoimaa, kehuu tuulivoimaa sekä lupailee että heidän laitteissaan voi käyttää biokaasua (jonka määrät tosin eivät koskaan tule riittämään maakaasun korvaamiseen).\nYleisesti ydinvoiman vastustajista jankkaaminen on jo turhaa – meillä Suomessa monet ovat jo ymmärtäneet että tärkeintä on ilmastonmuutoksen hillintä yhdessä biodiversiteetin ylläpidon kanssa. Vastustus on yhtä tuoretta kuin mummon kuuntelemat radion ikivihreät, se täällä Suomessa on suurena voimana historiallista.\nKyllä, ilman vastustusta, meillä olisi ehkä pari kaukolämpöreaktoria Suomessa, Ruotsissa rakennetut laitokset toimimassa, Euroopan tasolla jonkin verran enemmän ydinenergiaa sekä kehittyvissä maissa joitain laitoksia. Suomessa voisi olla isompi tutkimusohjelma tulevaisuuden reaktoreiden käyttöönottoa tukemaan. Ja silti ihan sama ilmastokriisi sillä ne isot päästöt olisivat yhä olemassa.\nSuurin osa nyt tapahtuneesta kehityksestä on aika monen tekijän ja sopan summa. Ja itseäni kypsyttää että omaa alaani käytetään tylppänä lyömäaseena. Se on tietysti kätevää ihmisille jotka eivät halua myöntää omilla valinnoillaan olleen koskaan huonoja puolia, tai jotka haluavat trollata äkkiväärillä väitteillä. Mutta se ei vie keskustelua eteenpäin. Jos olemme huolissamme ilmastonmuutoksesta, kannattaako vähäpäästöistä tuotantoa sulkea? Jos markkinat nyt ohjaavat maakaasun käyttöön, pitäisikö markkinoiden toimintaa miettiä? Riittääkö ydinvoiman kannattamiseen se, että mahdollisesti olisi suopea periaatepäätöshakemukselle, jos samaan aikaan ajaa politiikkaa joka ei mahdollista sellaista koskaan haettavan? Olemme kuitenkin yhä nykyisillä poliittisilla sitoumuksilla matkalla kohti kolmen asteen lämpenemistä.\nJoten siksi voitaisiin siirtyä menneiden jankkaamisesta siihen, mitä nyt tehdään. Ydinenergialla on roolinsa tulevaisuuden kestävässä maailmassa. Se ei kaikkea ratkaise, mutta voi olla iso apu ilmastonmuutoksen hillinnässä. Virheet on hyvä korjata, mutta mennyt on mennyttä ja tässä yritetään tehdä kestävää tulevaisuutta. Ja tulevaisuus on nyt tärkeää. Eli mitä tehdään jatkossa? Kuka on valmis tukemaan uusien keinojen kehitystä, käyttöönottoa, leviämistä? Tämä vaatii myös pitkäaikaista panostusta, nämä eivät materialisoidu itsestään. Takapeiliin tuijotus siitä mitä joskus oli ei vain auta.\nEn ole tekniikan historioitsija enkä mitenkään muutenkaan tähän analyysiin pätevöitynyt, joten ostaja varokoon. Työskentelen ydinvoima-alalla ja jos itse teknologia ja sen mahdollisuudet kiinnostavat, pidämme kollegani kanssa Fissioreaktori-blogia jossa käydään niitä tarkemmin.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 27.6.2021 27.6.2021 Jätä kommentti artikkeliin Ydinvoiman vastustuksesta ja sen vaikutuksista\nSain vaaleissa 290 ääntä millä irtosi varavaltuutetun paikka. Kiitos äänestäjille, tukijoille kuin kanssaehdokkaillekin.\nMutta tästä sitten se alkaakin, poliittinen työ Espoossa. Oppimiskäyrä tulee olemaan jyrkkä, mutta epämukavuusalueella on ennenkin oltu. Tulen raportoimaan täällä sekä omista fiiliksistäni että työstäni niissä rooleissa jotka tulen saamaan.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 15.6.2021 Jätä kommentti artikkeliin Varavaltuutettu\nHiilineutraalius ei riitä\nIlmastonmuutoksen hillinnän vuoksi kaupunkien tulee hiilineutraaliustavoitteiden ohelle ottaa suunta kohti aitoa vähäpäästöisyyttä ja huolehtia keinot siten, että päästöt eivät vain siirry jollekulle toiselle.\nIlmastonmuutoksen hillintä on yksi aikamme suurista haasteista. Vaikka ilmastonmuutos ei ihmisten juuri tämän päivän tämänhetkisessä elämässä vaikuta, tuo se suuret haasteet hyvään elämään tulevaisuudessa. Kaupungeilla on oleellinen vastuu torjua pitkäjänteisesti tulevaisuuden uhkia, ja nykyisellään monet kaupungit ovatkin julistaneet hiilineutraaliustavoitteita. Espoo 2030, Helsinki 2035, Lahti 2025, ja niin edelleen, joten homma hoidossa? Ei vielä…\nHiilineutraalius on monessa kaupungissa määritelty siten, että suorat päästöt lasketaan 80% vuoden 1990 vertailutasosta. Entä se viimeinen viidennes? Kompensoidaan jotenkin, joko maa-alueen luontaisilla nieluilla tai aktiivisilla toimilla. Kompensoinnilla on kuitenkin sekä teknisiä että moraalisia haasteita.\nLuontoon muodostuu Suomessa hiilinieluja kasvien kasvaessa, ja varsinkin vanhat metsät ovat suuri hiilivarasto. Maaperään on ilmastossamme varastoitunut paljon hiiltä. Mutta, ilmastonmuutoksen myötä yksi vaara on se, että nämä luontaiset nielut ja varastot alkavat kadota, ja maaperä alkaisi vapauttamaan hiiltä. Joten luontoon varastoituvaan hiileen ei välttämättä voi pidemmän päälle luottaa. Toisaalta monia aktiivisia kompensaatiohankkeita esimerkiksi metsien istutukseen on kritisoitu siitä, että mitattavat vaikutukset eivät ole olleet lähelläkään mainostettua.\nHiilineutraalius, kun siinä oletetaan verrattain suuri osuus kompensoituvan maaperän luontaisilla prosesseilla, on myös maalitolppien siirtelyä. Meillä kun Suomessa sattuu olemaan hiiltä sitova ilmasto ja luonto, niin silläkö perusteella meidän pitäisi tehdä vähemmän kuin muiden? Ei näin, kyllä ihmisperäisten päästöjen pitää loppua kaikkialla.\nYleisesti suurimmat päästönlähteet ovat kaupunkien energiantuotanto ja liikenne. Suuressa roolissa kaupunkien hiilineutraaliustavoitteissa onkin ollut siirtyminen biomassan käyttöön lämmöntuotannossa, mutta suurimittaisessa bioenergian käytössä siirrämme vain paperilla oman energiantuotantomme päästöt jonkun toisen hiilivarastojen pienenemiseksi. Joten vastuu vain siirtyy.\nHiilineutraaliustavoitteet ovat yksi etappi, mutta sellaisenaan eivät riittävät. Meidän tulee asettaa aidot vähäpäästöisyystavoitteet sekä huolehtia siitä, että mittarit eivät kannusta vain siirtämään vastuuta jollekulle toiselle. Lisäksi meillä täytyy olla rohkea asenne kokeilla ja ottaa käyttöön uusia keinoja ja teknologioita joilla nämä tavoitteet saavutetaan. Nykyisessä hallitusohjelmassa todetaan Suomen olevan hiilineutraali 2035 ja hiilinegatiivinen nopeasti sen jälkeen, mikä on oikea raamitus päästöihin liittyville tavoitteille. Koska hiilineutraalius ei riitä.\nOlen ollut puhumassa hiilineutraaliudesta useammassa etätapahtumassa viime aikoina. Alla linkit Viitteen Tiedepuoluepaneelin ja Espoon Vihreiden Espoo puhuu -kiertueen tallennuksiin, sekä hieman kevyemmän tunnelman instaliveen ”Kaljaa ja energiapolitiikkaa”.\nTiedepuoluepaneeli Hiilinielut kaupungeissa, minä, Martin Aalto, Vesa Jarva sekä Henna Partanen.\nYmpäristö, lähiluonto ja hiilineutraalius.\nA post shared by Marja Kaitaniemi (@kaitaniemi)\nLauantai-illan energiakeskustelu instalivessä.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 22.5.2021 22.5.2021 Jätä kommentti artikkeliin Hiilineutraalius ei riitä\nKaukolämpö on toisaalta hyvä ja tehokas tapa lämmittää koteja, toisaalta monen kaupungin suurin hiilidioksidipäästöjen lähde. Sen tuotantopaletti vihertyy nopeasti, mutta vasta viime vuosina ollaan herätty bioenergian käytön voimakkaan lisäämisen huonoihin puoliin. Kaikki bioenergia ei ole kestävää tai hiilineutraalia, Suomessa on lopulta saatavissa soveltuvaa biomassaa rajallisesti, ja sen käytöllä on vaikutuksia biodiversiteettiin. Silti bioenergian lisäämiseen panostetaan nyt ja lähitulevaisuudessa. Tähän ohjaavat jo vuosia sitten tehdyt päätökset, ja mahdolliset korjausliikkeet vievät vuosia, ellei vuosikymmeniä.\nOlin 21.4. kertomassa pienreaktoreista osana Tampereen kaukolämmön tuotantoa käsittelevää Kohti hiilinegatiivista kaukolämpöä -webinaaria. Tilaisuus koostui kahdesta osasta, joista ensimmäisessä käsiteltiin yleisemmin niin päästövähennysten tarpeellisuudesta kuin miten Tampereen kaupunki ja sähkölaitos vähentävät päästöjään, kun taas toisessa esiteltiin muutamaa erilaista tapaa tuottaa lämpöä ilman fossiilisia polttoaineita. Tilaisuuden järjestivät Ellen Ojala, Tuomo Kondie ja Oras Tynkkynen. Linkit YouTubesta löytyviin tallenteisiin tämän kirjoituksen lopussa. Tilaisuus oli mielenkiintoinen ja herätti ainakin minussa joitain ajatuksia.\nEnsimmäisen osion puheenvuorot toivat hyvin esille sen, miten meillä ei ole välttämättä edes yhteistä kieltä tilanteen käsittelyyn. Oras Tynkkynen alusti ilmastotoimien tärkeydestä, ja miten nyt käsillä on suuri haaste kun fossiilisista polttoaineista pitää päästä ja bioenergiankin käyttö on laajassa mitassa kyseenalaista. Seuraavissa puheenvuoroissa esiteltiin Tampereen kaupungin tavoitteita, kertoen miten siellä ollaan vähentämässä päästöjä eri toimin ja pääsemässä tavoitteisiin täysin uusiutuvasta energiasta – pääosin bioenergialla. Kuva alla Tampereen kehityksestä näyttää miten paljon viime vuosina on bioenergiaan panostettu, ja vastaavaa on nähtävissä muuallakin Suomessa. Meillä on tehty poliittisia päätöksiä nimenomaan bioenergiaan siirtymisestä, joita on sitten lähdetty toteuttamaan – ja kun investoinnit on juuri tehty, niitä puolustetaan kynsin ja hampain. Lopulta keskustelu menee ohi puhumiseksi kun yhdet painottavat esimerkiksi uusiutuvia tavoitteena, toiset ympäristövaikutusten vähentämistä. Sitä saat mitä mittaat.\nTampereen energianhankinta vuosien saatossa, ruutukaappaus Tampereen sähkölaitoksen esityksestä.\nEnsimmäisen osion viimeinen esitys meni jo vähän teknologioiden puolelle, sillä siinä esiteltiin Helsingin kaupungin ratkaisuja ja varsinkin vastikään ratkennutta Helsinki Energy Challengea (HEC). Itse olen hieman eri mieltä projektijohtaja Kaisa-Leena Koskisen kanssa, hän kun kertoi miten HEC osoitti miten suurten kaupunkien lämmitykseen on monia keinoja ja miten se vaatii laajoja ja erilaisia ratkaisuja. Mielestäni HEC ei tätä niinkään osoittanut, vaan se oli ideakilpailu, jonka määrittelyissä lähtöjään vaadittiin palettia ratkaisuista. Joten jos määrittelet ideakilpailun jossa pyydät asiaa X, et voi käyttää sen tuloksia perusteluna siitä, että asia X on oltava. HEC kyllä osoitti että kiinnostus eri ratkaisuiden kehittämiseen on suurta, ja hyvä näin. Sen vielä nostaisin että keskustelussa Koskinen kommentoi ettei kilpailussa ollut tavoitteena jo nyt tehtyjen bioenergiainvestointipäätösten korvaamista, sillä se ei olisi taloudellista. Eli oletusarvona ei ”epätaloudellisia” ratkaisuita voi toteuttaa.\nPolkuriippuvuudesta tämä nykyinen suo on tehty. 2000-luvun alusta eteenpäin biomassan energiakäyttöön on ohjattu voimakkaasti poliittisilla päätöksillä. Vasta ihan viime vuosina ”polttoon perustumaton” on tullut osaksi tavoitteita, mutta kuten Tampereen esimerkistä on nähty, ja Suomen kehityksestä voidaan nähdä (kuva alla), biomassan käyttö lämmityksessä on verrattain uusi ilmiö. Mikä tarkoittaa että investoinnit siihen ovat tuoreita, ja niiden korvaamiselle lähiaikoina ovat suuret taloudelliset hidasteet. Tämä myös näkyy poliittisissa prioriteeteissa, viime päivinä Suomi ja Ruotsi ovat saaneet Euroopassa lunta tupaan voimakkaasta bioenergialobbauksesta. Nykyisiä rakenteita pyritään säilyttämään.\nKaukolämmön energialähteiden kehitys Suomessa. Kuva ilmasto-opas -sivuilta.\nToisessa osiossa eri alojen asiantuntijat esittelivät lyhyesti teknologioita miten tuottaa lämpöä ilmastoneutraalisti. Maalämpö, ilma-vesilämpöpumput, aurinkolämpökeräimet, ydinenergia, biohiilen käyttö puihin varastoituneen hiilen sitouttamiseksi. Tässä nostaisin esille Bioenergia ry:n Hannes Tuohiniityn loppukommentin siitä, miten bioenergia on oleellinen 100% uusiutuvan lämmitysjärjestelmän mahdollistaja. Siitä voinen olla hänen kanssaan samaa mieltä, että näin on, JOS vaadimme täysin uusiutuviin energiamuotoihin pohjautuvaa järjestelmää. Tällöin tosin jäämme kiinni bioenergian suuren käytön luontohaittoihin. Jos taas tavoitteena on energiajärjestelmä, joka on vähäpäästöinen ja kunnioittaa biodiversiteettiä, ydinenergia voisi olla yksi järjestelmän selkäranka suuren bioenergian käytön sijaan. Tämä on myös valinta, mitä haluamme.\nEllen Ojala viimeisteli tilaisuuden vetoomuksellaan toiminnan ja nykyistä suuremman kiireen puolesta. Hän on oikeassa, kuten ovat myös muut ilmastotoimia vaatineet nuoret, nyt meidän tarvitsee tehdä enemmän ja paremmin kuin aikaisemmin. Kuten lämpöjärjestelmän menneestä kehityksestä on nähtävissä, muutoksia voidaan saada aikaan, meidän pitää vain kyetä tekemään ne entistä parempaan suuntaan entistä nopeammin. Jos se olisi helppoa ja yksinkertaista se olisi jo tehty, mutta siksi tarvitsemme yhteiskunnallista painetta toteuttaa entistä paremmin. Mittareiden pitää olla kohdallaan ilmastonmuutosta ja biodiversiteettikatoa hillitsemään, ja muutoksia pitää voida tehdä sujuvammin ymmärryksen parantuessa.\nWebinaarin ensimmäinen osio, jossa puhuttiin tarpeista sekä Tampereen tilanteesta.\nSeminaarin toinen osuus, jossa kerrottiin erilaisista kaukolämmön tuottamisen teknologioista: aurinkolämpö, maalämpö, ilmalämpö, ydinlämpö sekä biolämpö.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 24.4.2021 24.4.2021 Avainsanat kaukolämpöJätä kommentti artikkeliin Energian polkuriippuvuus\nEspoon pohjois- ja keskiosiin on valmisteltu uutta yleiskaavaa, joka on tavoitteena hyväksyä tänä keväänä. Viime viikolla kaavasta tehtiin kaupunginsuunnittelulautakunnassa päätös, eikä ainakaan tämä lausuma Espoon Vihreiden sivuilta kovin hyvältä kuulosta:\nItse en ole kaavan valmistelua paljoa seurannut, ja alueestakin minulla on kokemusasiantuntijuutta lähinnä muutaman vuoden asuminen Lahnuksessa koulu-ikäisenä. Mutta jäin miettimään tuota palveluiden vähyyttä, ja miksi hajallaan oleva kaupunkirakenne siihen johtaa.\nTämä on tullut itsellenikin vastaan täällä Lintuvaarassa, kun väki harmittelee palveluiden puutetta. Samaan aikaan pitkän linjan kuntapäättäjä (kok) mainostaa, miten hän on torpannut kerrostalorakentamista niin Lintuvaarassa kuin viereisessä Painiityssäkin. Voisiko näillä olla jokin yhteys? Kyse kuitenkin on osittain kilpailevista tavoitteista. Aiemmin minulle on tullut netissä vastaan kaavio eri mahdollisista asukkaiden ristiriitaisista toiveista, oma suomennos alla.\nYllä Venn-kaaviossa on kolmea eri mahdollisesti ihmisten toivomaa asiaa – harvaa asutusta, hyviä palveluja, ja että varaa on muuhunkin kuin välttämättömään. Alkuperäisessä englanninkielisessä versiossa tuo viimeinen on ”matalat verot”, mutta kunnalla on mielestäni muitakin tehtäviä kuin peruspalveluiden turvaaminen. Keskellä on noiden toiveiden leikkaus, jossa kaikki toteutuisivat – mutta harvemmin se on missään mahdollista. Hyvät palvelut taloudellisesti tuotettuna vaatii riittävän tiheää rakennetta, hyvät palvelut harvoille tuotettuna maksavat, ja jos haluaa asua edullisesti ja harvassa niin ei voi odottaa kovin hyviä palveluita.\nRiittävä palvelutaso on helpompi toteuttaa kun ihmisiä on riittävästi samalla alueella. Koulut ja julkiset palvelut voidaan järjestää lähelle, ja julkisella liikenteellä on riittävästi asiakkaita jotta se voidaan järjestää kattavaksi. Näitä Espooseen on kehitetty eri kaupunkikeskusten muodossa.\nEspoossa on myös paljon pientalovaltaisia alueita, ja niille myös kysyntää. Omat seinät ja oma piha ovat tärkeä asia monille joten hyvä että siihenkin on mahdollisuus. Mutta, näille alueille palveluiden tuottaminen maksaa, eikä asukastiheys (tai -harvuus) mahdollista samaa kuin keskuksissa. Tämä tosin ei välttämättä tunnu ihan reilulta siellä asuville. Esimerkiksi kun Helsingin Sanomien Espoo-liitteessä on esitelty Henttaata ja Perusmäkeä, molemmissa jutuissa on kerrottu miten idyllisiä ja haluttuja alueita ne ovat, mutta kaupungin päättäjien unohtamia. En nyt varmaa totuutta tiedä, mutta voisiko olla että kyseessä ovat kuitenkin jonkin verran harvempaan asutut alueet joille on haastavaa tuottaa korkeaa palvelutasoa?\nMikä olisi esimerkki kuntatasolta tuosta viimeisestä leikkauksesta, jossa kalliiksi tulee? Aktiivisilla kuntalaisilla on mahdollisuus vaikuttaa omiin asioihinsa, ja perinteisesti hyvin toimeentulevilla alueilla on aktiivisia ihmisiä. Tällöin voidaan saada myös enemmän palveluja harvemmin rakennetuille alueille, mutta jostain muusta se on pois. Omalla asuinalueellani Lintuvaarassa oli vastikään tapaus, jossa kaupunki halusi sulkea pientaloalueella sijaitsevan asukaspuiston ja siirtää toiminnan Pohjois-Leppävaarassa sijaitsevaan Åbergin Lastentaloon. Asukkaat masinoivat nopeasti vastustuksen, ja lopulta asukaspuiston toiminta päätettiin jatkaa. Tämä vaatii ainakin jonkin verran asukaspuiston vanhan rintamamiestalon korjaamista, ja pidemmän aikavälin tulevaisuus jäi vielä auki. Suunniteltu korvaava tila, Åbergin lastentalo, on nykyisellään vajaakäytöllä, ja sen tulevaisuus on epävarma. Tässä mielestäni ikävää on se, että nykyinen asukaspuisto on selvästi syrjemmässä julkisten liikennevälineiden reiteiltä ja pienemmän väkimäärän saavutettavissa kuin Åbergin talo. Ja siten tässä aktiiviset paikalliset saivat hyödyn – mutta jotain siihenkin nyt nopeasti suunnatuilla rahoilla olisi saanut.\nEspoo kasvaa ja kehittyy, eikä tässä löydy kaikille kelpaavia ratkaisuja joka kerta. Mutta tulevaisuutta kestävät ratkaisut pohjaavat hyvien joukkoliikenneyhteyksien varrella oleviin elinvoimaisiin keskuksiin, ei vain autojen varassa olevaan suburbiamattoon. Vielä jos hajallaan olevan asutuksen yhteydet ovat luokkaa ”kätevästi autolla Helsinkiin 20 minuutissa”, niin sittenhän siinä istutaan ruuhkassa ja kirotaan mikseivät yhteydet ole parempia.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 18.4.2021 Jätä kommentti artikkeliin Pientaloalueiden pienet palvelut\nIlmastohyvän määrittelyn vaikeudesta\nKunnilla on suuri rooli ilmastonmuutoksen hidastamisessa, niin suoraan esimerkiksi hankintojen kuin epäsuoremmin normien kautta. Useammassa kuntavaalikoneessa kysytään pitäisikö ilmastovaikutukset ottaa huomioon kuntien päätöksissä, ja ainakin itse olen sitä mieltä että tottakai. Mutta, kun tätä periaatetta viedään käytäntöön niin piru löytyy yksityiskohdista.\nHelsingin Uutiset uutisoi vastikään Helsingin valtuustossa tehdystä aloitteesta, jossa vaadittiin ilmastolle haitallisen mainonnan rajoittamista kaupungin ulkomainontapaikoilla. Aloitteen tekijä Mai Kivelä myönsi jutussa että kattavaa listaa olisi kategorisesti vaikea tehdä, mutta listasi joukon rajoitettavia mainosaiheita, muun muassa ”muut kuin ekosähkösopimukset”. Otetaan tämä hyvänä esimerkkinä siitä kuinka vaikeaa on määrittää listaa ympäristölle tai ilmastolle haitallisista toiminnoista.\nOllakseen soveltuva vaikkapa rajoituksiin määrittelyn pitäisi olla sekä selkeä että kohdistua oikein. Ekosähkö (tai sen komplementti ”muut kuin ekosähkö”) ei mielestäni täytä kumpaakaan, jos tarkoitus on rajata ilmastoon vaikuttavaa toimintaa. Vaan määritelmät lähtevät nopeasti rönsyilemään kuin tämä kirjoituskin.\nIlmaisulla ”ekosähkösopimukset” luultavasti tarkoitetaan muitakin sopimuksia kuin Ekosähkö-nimisen yhtiön kanssa tehtyjä sopimuksia. Etsimällä ekosähköä huomaa että monet firmat sellaista myyvät. Mutta mitä tämä brändilupaus on syönyt? Yhtäällä vedotaan uusiutuvan energian alkuperätakuuseen, joka tekee sähköstä ekosähköä, toisaalla taas puhutaan esimerkiksi ”Suomen luonnonsuojeluliiton suosittelemasta” ekoenergia-merkistä. Kyseessä on voittoa tavoittelematon yritys joka lisensoi ekomerkkiä sellaiselle uusiutuvalle energialle, joka täyttää vielä heidän kriteerinsä. Lisenssimaksuilla ilmeisesti pyöritetään tuota palvelua ja rakennetaan uusiutuvaa energiaa kehittyviin maihin. Pahoittelut jos meni väärin, tämä jo nyt hieman sekavaa eikä tietenkään ihme jos Kivelällä ilmaisut menivät hieman epäeksakteiksi.\nEUssa uusiutuvan sähkön käyttö perustuu alkuperätakuisiin, joita tulee kirjanpidollisesti samalla kun tuotetaan uusiutuvaa energiaa. Näissä takuissa on sellainen mielenkiintoinen piirre, että ne lasketaan vuositasolla. Jos tuotat gigawattitunnin verran uusiutuvaa energiaa vuodessa, voit myydä sitä vastaavan määrän alkuperätakuita, joiden ostaja voi olettaa käyttävänsä gigawattitunnin verran uusiutuvaa energiaa sinä vuonna – riippumatta siitä missä ja milloin nämä tuotanto ja käyttö sen tarkemmin tapahtuvat. Koska sähköä käytetään kun sitä tarvitaan, tässä jostain kohtaa fossiilisähköä puskee mukaan palettiin.\nMutta, sertifikaatit ja alkuperätakuut ovat hyväksi, sillä ilman niitä saamme kaikenlaista viherpesua kuten saksalaisen energiayhtiön ProWindGas-kaasua jossa on maakaasun sekaan sekoitettu lähinnä homeopaattisia määriä tuulivoimalla tuotettua vetyä. Kysymys onkin sitten, onko sertifikaatti tarkoituksenmukainen, kun halutaan rajata ulos ilmastolle haitallisia toimenpiteitä. Ekoenergia-merkin vaatimukset ovat löydettävissä heidän nettisivuiltaan.\nAuttaisiko uusiutuvan energian alkuperätakuu tai Ekoenergia-merkki rajaamaan ilmastolle haitallista toimintaa pois sallituista? Ei yksiselitteisesti. Ne keskittyvät uusiutuvaan energiaan, jolloin vähäpäästöinen ydinvoima jää sertifikaatin ulkopuolelle. Uusiutuvan energian kestävyyden akuutit kysymysmerkit ovat pitkälti bioenergian käytön valtavassa lisäämisessä. Ekoenergia-merkkikin sallii biomassan energiakäytön alle 20 cm paksuisesta runkopuusta, sekä paksummastakin kunhan sillä ei ole muuta teollista käyttöä juurikäävän tai muun kasvitaudin vuoksi. Monet järjestöt suosittelevat paljon tiukempia rajauksia runkopuun käytölle.\nIlmastonmuutoksen hidastamisessa tärkeää ovat toimet päästöjen vähentämiseksi, ja vähäpäästöiselle tuotannolle ei taida olla virallisia vaatimuksia ohi sähkönmyyjien omien tuotteiden määritelmien. Euroopassa on alkuperätakuut uusiutuvalle tuotannolle, joita Ekoenergian kaltaiset merkit vielä täydentävät, jos halutaan uusiutuvan energian tuotantoa tukea.\nTäydellinen on hyvän pahin vihollinen, ja tällä hetkellä voi joko ostaa vuositasolla sertifioitua uusiutuvaa tai myyntiyhtiöiltä ”vähäpäästöistä” energiaa, eli ydinsähköä joka saattaa sisältää pieniä määriä uusiutuvaa tuotantoa. Tosin näissä vähäpäästöisissä sopimuksissa taitaa olla toistaiseksi (uusi laki joka mahdollistaa myös ydinenergian alkuperätakuun on kai tulossa) kyse enemmän siitä miten tuotantoyhtiöiden sisäinen jako kuluttajamyynnin ja muun myynnin välillä menee. Vihreiden 100 keinoa torjua ilmastonmuutosta -listassa kehotetaan kuntia siirtymään uusiutuvan sähkön käyttöön, joka voi olla hyvä alku mutta ei missään nimessä riittävä lopputulos. Lopulta meidän täytyy päästä tilanteeseen, jossa käytetty energia on tuotettu oikeasti vähäpäästöisesti, ei vain kirjanpidossa. Tällaiseen täysin ajallisesti ja paikallisesti sitouduttuun vähäpäästöiseen energiankulutukseen on joitain esityksiä tullut, esimerkiksi Googlelta esitys siitä miten pyrkivät yrityksenä tähän.\nMutta, jos haluamme edistää tehokkaasti ilmastonmuutoksen hillintää, on mittarit asetettava oikein. Ikävä kyllä se voi olla haastavaa kun moni asia menee mielikuvien kautta. Kuten vaikka ekosähkö, joka on kyllä oikeaan suuntaan mutta rajaa tarpeetta ja lopulta myös brändi. Toinen esimerkki on vaatimus ympäristöystävällisestä, terveellisestä lähiluomuruoasta, jossa jo määritelmässä on neljä eri asiaa jotka saattavat osin kilpailla keskenään. Mutta pohditaan espoolaiskoulujen ruokahuoltoa jokin toinen kerta.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 11.4.2021 13.4.2021 Jätä kommentti artikkeliin Ilmastohyvän määrittelyn vaikeudesta\nRakennuskannan päästöt -paneeli 6.4.\nTieteen ja teknologian vihreillä on Tiedepuolue-paneelisarja. Tänään aiheena oli rakennuskannan päästöt, ja minä yhdessä kolmen muun kunnallisvaaliehdokkaan kanssa keskustelemassa. Tunnin paneelissa käytiin läpi niin eri kuntien tilanteita, puurakentamista, sähköistämistä, kaukolämmön roolia ja lämmöntuotannon teknologioita. Toivon mukaan edes jotenkin kansantajuisesti. Paneeli on katsottavissa mm. YouTubessa, nauhoitus linkattu tuossa alla.\nOmalta osaltani kiitos keskustelijoille ja järjestäjille mielenkiintoisesta keskustelusta. Nykyisten ratkaisuiden kuten bioenergian kasvavan käytön haasteet tunnettiin laajalti tunnustettavan, mahdollisesti toisaalta ei ihan kaikkia haasteita tunnustettu sen suhteen että lämmityksen ja energian saatavuus on aidosti elintärkeää meille. Mikä tekee lämmityksen muuttamisesta kestäväksi haastavaa, kun ei voida vain ottaa laajasti käyttöön uusia ratkaisuja ilman kunnon testausta.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 6.4.2021 Jätä kommentti artikkeliin Rakennuskannan päästöt -paneeli 6.4.\nViime viikot ovat olleet täynnä koon mittaamista. Milloin on tehty Suomen suurin ilmastoinvestointi koronaelvytyspaketin muodossa, milloin suurin ilmastoteko Olkiluoto 3:n polttoaineenlatauksen myötä. Yhdysvalloissa Bidenin hallinto julisti tavoitteekseen noin kahden biljoonan dollarin uudelleenrakennusohjelman, joka koossaan aika tarkkaan vastaa EU:n koronaelvytyspaketin 1,8 biljoonaa euroa. Englanninkielisissä linkeissä puhutaan triljoonista, mutta kyseessä ovat näköjään niin suuret numerot ettei kansainvälisesti ole edes päästy sopuun siitä, mitä sanaa niistä pitää käyttää. Suomeksi biljoona, miljoona miljoonaa.\nKoronaelvytyspaketin ilmastotoimiin kohdistettu osa, noin miljardi euroa, ei sinänsä yksinään riitä ”suurimmaksi” investoinniksi, sillä esimerkiksi TVO:n mukaan OL3:n kulut ovat olleet 5,7 miljardia euroa, ja esimerkiksi tuulivoiman vuonna 2011 säädetyt tuet maksavat tukiaikana sähkön hinnasta riippuen parista kolmeen miljardiin euroon. Koronaelvytyspaketin suuruutta sitten ilmeisesti arvioidaan kokonaisinvestointien summana, sillä suurin osa paketista annetaan tukina eri investointeihin joihin panostetaan myös yksityistä rahaa. Nyt kun investoidaan, niin olisi tärkeää että investoinnit menevät kestävän yhteiskunnan rakentamiseen.\nSummat ovat suuria, ja lopulta kilpailu siitä kenellä on suurin kuulostaa vähän, no, keskenkasvuiselta. Nimittäin, kun katsoo millaiset haasteet meillä on ilmastonmuutoksen hidastamisen ja biodiversiteetin hupenemisen estämisen suhteen, niin nämä nyt julistetut investoinnit ovat vasta hyvä alku. Siksi ainakin itseäni huolestuttavat puheenvuorot siitä, että nyt on tämä yksi investointipaketti jotta päästään talouden kanssa taas jaloilleen ja sitten aletaan sopeuttamaan. Koska mitä vaadittaviin investointeihin tulee, olemme vasta alussa.\nSuomessa tehtiin viime vuonna tiekarttoja siitä, mitä ilmastoneutraalius vaatisi eri yhteiskunnan sektoreilta. Jos haluamme vähäpäästöisen yhteiskunnan ja teollisuuden, se näiden tiekarttojen mukaan saattaisi hyvinkin vaatia vähäpäästöisen sähköntuotannon kaksin- tai kolminkertaistamista seuraavien kolmen vuosikymmenen aikana. Samalla teollisuuden prosessit pitäisi miettiä ja tehdä uusiksi, sillä hiilivetyjen polttaminen vain ei jatkossa enää ole kannattavaa. Kaupungistuminen on yhä Suomessa takamatkalla siitä mitä maailmalla on nähty, ja jatkunee kunhan sille annetaan mahdollisuus. Kaikki tämä vaatii jatkossakin investointeja – ja, jotta pääsemme maaliin asti, ne pitää olla edes suhteellisen hyvin kohdistettuja. Se, että jokin investointi kuten tehdas tai kaivos luo työpaikkoja, ei enää riitä, vaan niiden pitää olla myös yhteiskunnan ja luonnon kantokyvyn kannalta hyvin perusteltavissa. Toisaalta, työtä tässä on tehtävänä, joten miksi pitäisi tuhlata voimavaroja toimintaan jolla ammumme pidemmällä aikavälillä itseämme jalkaan?\nEdessä on muutama vuosikymmen yhteiskunnan uudelleenrakentamisen aikaa. Se tulee vaatimaan isoja panostuksia. Vaaditaan myös toimijoita jotka kykenevät tähtäämään pitkällä aikavälillä tulevaan hyvään. Yritykset ovat tähän puheen tasolla heränneet mutta, toimiessaan markkinatalouden ehdoilla, haluavat julkisen vallan säätelyä. Käytännössä valtakirja pitkän tähtäimen kestävyydestä huolehtimiseen on julkisilla toimijoilla kuten valtioilla ja kunnilla, ja niiden rooli tulevassa muutoksessa on oleellinen.\nKuva ihmisten huolenpidon ajallisista ja avaruudellisista rajoista, Kasvun rajat -kirjan ensimmäisen painoksen Introduction-kappaleesta. Suurimman osan meistä resurssit kuluvat lähipiirin ja lähiaikojen haasteista huolehtimiseen, ja laajat pitkän aikavälin haasteet eivät tunnu niin akuuteilta. Siksi tarvitaan toimijoita kuten valtiot myös niistä huolehtimaan.\nOn hyvä että maailmalla on herätty kilpailemaan myös investoinneista tulevaisuuteen. Suurimmat investoinnit ovat kuitenkin vielä tulossa, joten suuruuskilpailusta saamme toivottavasti kuulla jatkossakin.\nAlla vielä viimevuotinen VTT:n Sip of Science -webcast aiheesta teollisuuden energiamurros, jossa Rasmus Pinomaa alkuun esittelee Kemianteollisuus ry:n madonluvut siitä, kuinka paljon vähäpäästöistä energiaa kemian teollisuuden puhdistamiseen kunnolla vaaditaan. Paljon on tehtävää lähiaikoina.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 5.4.2021 Avainsanat IlmastoinvestointiJätä kommentti artikkeliin Ilmastoinvestointeja\nHelsingin Sanomat lanseerasi uuden Visio-liitteen, jossa keskitytään teknologiaan ja talouteen. Ensivaikutelma ja -kommentit, ainakin omassa kuplassani, ovat täyttyneet ihmetyksestä siitä kuinka kirjoitukset tuntuvat henkivän 1980-luvun juppimentaliteettia ja jatkuvan kasvun eetosta vailla huolta maailman isoista haasteista. Miten näissä teknologian ja rahan ylistyksissä otetaan huomioon ilmastonmuutos, luonnon tilan heikkeneminen, epätasa-arvo? Yleisemminkin, meillä väliin tuntuu olevan kahta eri tarinan kaarta. Yhdessä digitalisaatio mullistaa kiertotaloudella maailman jossa uudelleenkäytetttävät raketit vievät taivaan täyteen satelliitteja ja ihmisen marsiin, toisessa ilmastonmuutos, ympäristötuho, globaali epätasa-arvo, ja ihmiskunnan kyvyttömyys jatkaa radallaan vievät meidän yli maapallon kantokyvyn. Nämä visiot kilpailevat, mutta kumpi vastaa todellisuutta? Pahaa pelkään, että mahdollisesti molemmat, ja yhtä aikaa.\nIhmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen näkyy talvissamme, mutta suuret vaikutukset sillä on ihmisten elinmahdollisuuksiin kuumemmilla alueilla. Kuudennen sukupuuttoaallon alku lienee jo tuhansien vuosien takaa maanviljelyksen aloituksen myötä, mutta jatkossa se yhä pahenee niin luonnonvarojen kestämättömän käytön kuin ilmastonmuutoksen vaikutusten vuoksi. Hälytyskelloja on jo soitettu pitkään.\nYhteiskunnan kyky selvitä ja toipua erilaisista ympäristöstä tulevista shokeista paranee kuitenkin hyvinvoinnin ja teknologian kehittymisen myötä. Länsimaissa myrskyt eivät aiheuta tuhansia kuolonuhreja sillä kykenemme varautumaan niihin, ruoantuotanto on lannoitteiden ja koneiden avulla mahdollista entistä tehokaammin, pandemioihinkin kehitetään rokotteet entistä nopeammin. Mutta tämä tarkoittaa myös että ne, joilla on varaa, kykenevät suojautumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksilta, vaikka maailma ympärillä kärsii. Se ehkä maksaa heille aina vain hieman enemmän kuin aiemmin, ja mahdollista aina vain hieman pienemmälle joukolle, mutta juuri kulloisellakin hetkellä hyvinvoivilla on mahdollisuus ajatella hyvinvointinsa pysyvän jos he riittävästi sen eteen työskentelevät. Tällöin suurempi haaste näyttäytyykin yhteiskunnan vauhdissa pysymisessä kuin joku kaukaisempi vaara kuten ilmastonmuutos.\nIlmastomielenosoituksissa lanseerattu Nyt On Pakko -slogan ikävä kyllä on totta vain jos haluamme ilmastonmuutoksen vaikutuksia rajattavan kaikille. Niille, jotka kykenevät vielä suojautumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksilta, muutos ei välttämättä näytä pakolliselta kun välittömämmät huolet pyyhkäisevät ohi vasemmalta ja oikealta.\nKäytännössä siis teknologia mahdollistaa selviytymisen tulevaisuuden mullistuksista, ainakin osalle ihmiskuntaa, ainakin toistaiseksi. Tämä joukko voi sitten voi nauttia scifitulevaisuudesta, ilmasta tehtävästä ruoasta, automatisoiduista palveluista ja mikä jottei avaruusturismista. Mutta jos kehityksen hedelmät eivät mene myös muille, noiden etuoikeutettujen elämän nurjana puolena ovat ne luontokatastrofista kärsivät huono-osaiset, joiden elämä ei sitten kovin arvokasta olekaan. Tämä tietysti vaatii myös sen että hyväosaiset kääntävät katseensa muualle ja löytävät selityksen sille, miksi juuri he ansaitsevat hyvän elämän ja nuo muut eivät. Mutta sitähän on tapahtunut maailman sivu, ikävä kyllä. Jos esimerkkejä halutaan, niin viimeisimpänä koronapandemian aikaan rikkaat maat kilpaa rohmuavat rokotteet samalla kun estävät köyhien maiden pyrkimyksen rokotteiden patenttisuojan murtamisen.\nItse suhtaudun positiivisesti ihmiskunnan mahdollisuuksiin vaikuttaa omaan tulevaisuuteensa. Ratkaisuja, niin teknologisia kuin yhteiskunnallisia, on esitetty ja esitetään jatkossakin. Mutta työtä se tulee vaatimaan ja tuskin lopputulos on mitenkään ideologisesti kaunis, vaan aikamoista rämpimistä kunhan maaliin päästään. Meitä uhkaavat haasteet ovat pitkäaikaisia ja luonteeltaan kasautuvia – hiilidioksidi kerran päästyään kiertoon pysyy siellä pitkään, eläinlajeja ei saada takaisin niiden kadottua – joten pikavoittoja ei ole saatavissa. Vaikka teknologia mahdollistaa tarpeellisten asioiden tekemisen aiempaa pienemmillä vaikutuksilla luontoon, ei se yksin riitä. Jos tarve ylläpitää omaa hyvinvointia johtaa yhä suuremmissa määrin kilpailuun resursseista työttömyyden ja talouden sakkaamisen pelossa, niin voi kysyä onko nykyinen raami perusteltu. Se kuitenkin vahvasti ohjaa tekemistämme ja rajoittaa valittavissa olevia vaihtoehtoja, kohti kahtiajakautunutta maailmaa jossa toisilla on futuristinen teknologiapössis ja toisilla ei paljoa mitään.\nOlen nyt parin viime viikon aikana kirjoittanut vastauksia useampaan vaalikoneeseen, ja aika monessa kysymyksessä teemat tuntuvat olevan sallimmeko ”toiset” – maahanmuuttajia kuntaan, heikompiosaisia asumaan lähelle – tai vastakkainasettelua välittömien huolien ja pidemmän ajan haasteiden välille – kuten talouskehitys juuri nyt vastaan luontoarvot. Käytännössä siis poliittisia eroja halutaan hakea siinä ketkä ovat valmiit sulkemaan oman piirinsä pois ”toisilta”, kun taas talouden paineet jo lähtökohtaisesti määritellään sellaiseksi joka tuhoaa luontoarvoja. Sitä saat mitä mittaat, mutta eihän tuo meistä kovin kaunista kuvaa anna.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 14.3.2021 Avainsanat hyvinvointi, TeknologiaJätä kommentti artikkeliin Vaihtoehtoiset visiot\nMikä Espoota lämmittää\nEspoossa tavoitteena on hiilineutraalius vuonna 2030. Kaupungin suurimmat päästönlähteet ovat kaukolämmön tuotanto ja liikenne, joten aihe tulee hyvin lähelle itse kunkin koteja. Tavoitevuoteen on enää yhdeksän vuotta aikaa ja paljon on jo tehty ja päätetty. Päästöjen vähennystyö ei kuitenkaan ole valmis vuonna 2030, useammasta syystä: kaupunki kasvaa ja kehittyy jatkossakin; hiilineutraalius on vasta välietappi, sillä jatkossa hiilidioksidia on poistettava ilmakehästä; ja osa nyt hiilineutraaleiksi tulkituista toimista ovat sellaisia, joiden hiilineutraalius tai kestävyys voi tulevaisuudessa olla kyseenalaista.\nKaukolämmön tuotanto Espoossa pohjaa nyt kivihiileen, maakaasuun, lämpöpumppuihin ja biopolttoaineisiin. Kivihiilestä ollaan luopumassa lähivuosina, ja siirtymä on biomassan polttamisen suuntaan. Syvän geotermisen lämmön pilottilaitos Otaniemessä pitäisi käynnistyä lähiaikoina. Myös erilaisia hukkalämpöratkaisuja pidetään esillä, mutta niissä haasteena on käytettävissä olevan hukkalämmön määrä ja saatavuus.\nTällä hetkellä biomassan polttamista pidetään hiilineutraalina, mutta se ei sitä varsinaisesti ole. Jo 2009 tiedekirjallisuudessa nostettiin huolta siitä, että bioenergian päästöjen laskeminen maankäyttösektorilla luo porsaanreiän, joka mahdollistaa näennäisen hiilineutraaliuden kirjanpidollisesti. Tämä on vasta viime vuosina noussut mukaan poliittiseen keskusteluun, ja laskentasääntöjä tuskin ollaan heti muuttamassa – mutta miltä Espoon hiilineutraalius näyttää, jos puun poltolle tulevaisuudessa lasketaankin päästö? Tämän lisäksi suuret kaupungit vaativat niin paljon lämpöä, että sen tuottamiseen vaadittujen puun tuottamisella on omat biodiversiteettiä heikentävät vaikutuksensa.\nEli uusia ratkaisuja tarvitaan. Espoo on loistava paikka kehittää niitä, ja hankkeita on jo käynnissä. Otaniemen syvälämpöreikä tuli jo mainittua, lisäksi esimerkiksi Fortumilla on hanke tänä vuonna demonstroida suuren mittakaavan ilma-vesilämpöpumppua joka ottaisi kaukolämpöön tarvitsemansa lämmön ilmasta. Nämä molemmat ovat uusia ratkaisuja, joiden täysi potentiaali tiedetään vasta demonstroinnin jälkeen.\nItse olen kollegoitteni kanssa viime vuosina selvittänyt ydinenergian mahdollisuuksia kaukolämmön tuotannossa. Ensimmäinen tarkastelumme koskikin sitä, miten 2030-luvun Espoo voisi lämmitä ydinkaukolämmön avulla. Hyvin lupaavaltahan se näytti ja jatkoa työlle on tullut, muun muassa VTT:n oman kaukolämpöreaktorin suunnitteluprojekti. Ydinkaukolämmöstä puhutaan ehkä aktiivisemmin Helsingin puolella, mutta ydinkaukolämpölaitos missä vain pääkaupunkiseudun kunnassa olisi alueellinen projekti, joka vaatii laajan keskustelun ja hyväksynnän. Vähäpäästöinen ja tulevaisuuden vaatimukset kestävä lämmitys on meidän yhteinen haasteemme.\nLinkki alkuperäiseen esitykseen siitä miten pieni reaktori vähentäisi lämmöntuotannon kustannuksia Espoon kaltaisessa kaupungissa. Tuo oli ensimmäinen ”arvaus” mitä parametreihin tuli, eikä välttämättä enää hyvin kestä aikaa, mutta niin tiedettä tehdään: pala kerrallaan ymmärrystä kerryttäen.\nKirjoittaja Ville TulkkiJulkaistu 26.2.2021 Jätä kommentti artikkeliin Mikä Espoota lämmittää\nVille Tulkki Pidä blogia WordPress.comissa.


Lutherin opetus päivitettynä\nKari Kopperi: Ristin rakkaus. Matka Lutherista suomalaiseen seurakuntaelämään. Kirjapaja 2015.\nKirkon Koulutuskeskuksen johtaja kertoo kirjassaan juuri siitä, mitä hänen työhönsä sisältyy: pappien ja muiden seurakuntatyöntekijöiden ammatillisen osaamisen päivittäminen. Kopperi etenee teologisesta perusselvityksestä kohti käytännön sovelluksia. Ensin on siis määriteltävä kirkollisen työn teologinen perusta. No, se lähtee tietenkin Martti Lutherista. Tämä ei tietenkään tarkoita, että kirkollinen elämä alkaisi vasta Lutherista, vaan sitä, että Luther reformoi kirkkoa, joka oli kadottanut alkuperäisen merkityksensä ja tarkoituksensa. Luther perustaa opetuksensa taaksepäin Raamattuun ja alkukirkollisiin tunnustuksiin. Kopperi ei suinkaan väitä, että Luther olisi ollut kaikissa asioissa oikeassa eikä sitäkään, että luterilaiset tunnustuskirjat olisivat juuri tähän aikaan sopivia uskonelämän ilmauksia. Luther ei ollut erehtymätön, mutta hän ohjasi kirkkoa katolisen uskon juurille. Luterilaisista tunnustuskirjoista Iso- ja Vähä Katekismus ovat tänä päivänä yhä antoisa teologisen opetuksen perusta. Lisättäköön siihen vielä Augsburgin tunnustus! Muut tunnustuskirjat ovat enemmän aikaansa sidottuja ja niissä näkyy enemmän Lutherin seuraajien sormenjälki.\nLuterilaisen teologian keskeinen sanoma on ristin teologia. Se näkyy myös teoksen nimessä. Ristin teologiasta paljastuu Jumalan salattu olemus, josta ihminen voi tietää vain sen, mitä Jumala on itsestään ilmoittanut. Heidelbergin disputaatioissa vuonna 1918 Luther avasi teologiset teesinsä, jotka hän oli vain viitteenomaisesti naulannut Wittenbergin linnankirkon oveen edellisenä vuonna. Jumalan vieras työ ja hänen varsinainen pelastava työnsä kuulostavat varmaan oudolta teologiselta sanailulta, mutta niiden avulla Luther joka tapauksessa osuvasti kuvaa Jumalan toiminnan luonnetta. Ristin teologia on innoittanut teologista tutkimusta uusiin sovelluksiin. Ristinteologinen ajattelu johtaa lähimmäisenrakkauden ytimeen. Osallisena Jumalan rakkaudesta kristitty alkaa tehdä samanlaisia tekoja kuin Kristuskin teki. Rakkaus syntyy siis uskosta. Uskon pitää ilmetä lähimmäisenrakkautena.\nLuterilainen etiikka poikkeaa sekä roomalais-katolisesta että reformoidusta näkemyksestä. Suomen kirkossa on, ehkä pietismin vaikutuksesta, ollut vallalla käsitys, että Raamattu on, ei vain uskon vaan myös kristillisen elämän ylin ohje. Lutherille kuitenkin Raamatun käyttäminen etiikan oppikirjana merkitsi kasuistiikan viidakkoon eksymistä, kuten kävi konsanaan Uuden testamentin fariseuksille ja lainopettajille. Kristityillä ei Lutherin mukaan ole erityistä viisautta, jonka usko antaa tai jonka voi Raamatusta lukea. Hyvän elämän perusta on rakkauden kaksoiskäskyssä ja kultaisessa säännössä. Jokainen ihminen voi päätellä, mikä on oikein ja hyvää, varsinkin, jos hän asettuu toisen ihmisen asemaan ja toimii hänen suhteensa niin kuin toivoisi toisten tekevän itselleen. Jumalan käskyissä on ilmaistu elämän oma laki. Raamatun käskyt ja kiellot eivät ole suoraan sovellettavissa tähän päivään. Eikä niitä ole tarvis soveltaa eikä niitä kannata ruveta selittelemään eikä etsimään porsaanreikiä. Lähimmäisen asemaan asettuminen ohjaa riittävästi oikeaan.\nEdellä referoitu Lutherin teologian analyysi ei tuo esille mitään erityisesti uutta, mitä ei olisi jo ennestään tiedossa. Ongelma vain on se, että Lutheria ei ole aina seurattu. Luterilaisuudeksi on tulkittu myös Lutherin työtoverin Melanchtonin sovittelevia reformaation ajan kannanottoja, puhdasoppisuuden ja pietismin kuin myös valistuksen ajan ajatuksia. Työn etiikasta puhuen on aina sekoitettu luterilaisuutta kalvinismiin ja väitetty työkeskeisen elämäntavan olevan Lutherin aiheuttamaa. Mutta ei Lutherin vika voi olla se, että häntä on myöhemmin ymmärretty ja tulkittu väärin.\nKopperin kirjan ansiona ja uutuutena voi pitää sitä, että hän sovittaa luterilaista teologiaa hyvin seikkaperäisesti suomalaiseen seurakuntaelämään. Hän tekee sen kaiken lisäksi hyvin ymmärrettävällä, etten sanoisi kansanomaisella tavalla. Kirja ei palvele vain teologiseen kapulakieleen harjaantuneita, vaan ihan tavallisia kirkosta ja sen uskosta sekä etiikasta kiinnostuneita. Esimerkiksi kirkosta ja maailmantalouden haasteista selviää se, miksi kirkko ei voi olla ottamatta osaa poliittiseen keskusteluun ja vaikuttamiseen. Seurakunnan johtamista ja hallinnoimista esittelevät luvut ovat peräisin sellaisen henkilön kynästä, joka on omassa työssään, ensin hiippakunnan dekaanina ja myöhemmin kirkon koulutuskeskuksessa pappeja kouluttaessaan joutunut käymään läpi kaikki seurakuntatyön vaatimat valmiudet ja strategiat sekä johtamiseen ja hallinnointiin liittyvät ydinkysymykset. Tässä sivutaan jumalanpalvelusuudistusta ihan viimeisintä gurua, Fredrik Modéusta myöten ja vaaditaan työn suunnittelemista ja arvioimista, mistä seurakunnissa helposti livetään. Ei niin, etteikö suunnitelmia tehtäisi, vaan niin, että niitä ei evaluoida, ja suunnittelu menee hukkaan. Vielä tekee mieli sanoa, että diakonaattia koskevassa keskustelussa ollaan uusimman tutkimuksen myötä ajan tasalla eikä diakonian virkaa sanan raamatullisessa ja alkukirkollisessa merkityksessään nähdä yksinomaan sosiaalis-karitatiivisena toimintana, vaan seurakunnan ydinasian edistämisenä. Raamattuun perustuvassa laaja-alaiseen diakonian virkaan sisältyy erilaisia tehtäviä, jotka kattavat niin sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten kuin nuorisotyönohjaajien ja kirkkomuusikkojen työalat.


Huippu-urheilun muutos - siis mitä? ohjelmatiedot | Iltapulu.fi\nHuippu-urheilun muutos - siis mitä?\nYLE TV2 Su 10.02.2013 klo 18.00\nMikä muuttuu vai muuttuuko mikään? Miten uudistukset rahoitetaan? Mitä Humu sai aikaiseksi kahdessa vuodessa? Dokumentissa haastatellaan Humu-ryhmän jäseniä, huippu-urheilijoita, urheilujohtajia ja muutostyön epäilijöitä.


Marie Ehrling potkaisee 3g-kampanjan vauhtiin - Mobiili - Ilta-Sanomat\nTeliaSonera raottaa 3g-strategiaansa\nJulkaistu: 17.11.2003 7:55\nTeliaSonera valitsee Ruotsissa erilaisen 3g-strategian kuin kilpaileva operaattori 3. Kolmen miljoonan ruotsalaisen gsm-asiakkaan pohjalta ponnistavalla TeliaSoneralla on pelivaraa hinnoitella uudet palvelunsa kilpailijoita terävämmin.\nTeliaSoneran varatoimitusjohtaja Marie Ehrling kertoo yhtiön kolmannen sukupolven matkapuhelupalveluista tänään iltapäivällä Tukholmassa pitämässään tiedotustilaisuudessa. Tilaisuus on samalla TeliaSoneran 3g-kampanjan virallinen lähtölaukaus.\nRuotsalaisen Dagens Industrin saamien ennakkotietojen mukaan TeliaSonera ei käytä samaa lähestymistapaa 3g-asiakkaiden houkuttelemiseksi kuin kilpailija, hongkongilaisen Hutchison Whampoan ja ruotsalaisen Investorin yhteisyritys 3.\n3 kerää asiakkailta suhteellisen korkeita kuukausimaksuja, joiden ansiosta puhelumaksut ovat erittäin alhaiset. Kolmosen 3g-ponnistus on lähtenyt yskähdellen käyntiin, sillä Ruotsin tämän hetken ainoalla kolmannen sukupolven operaattorilla oli kesän lopussa vain alle 10 000 asiakasta.\nEhrilingin odotetaan tänään kertovan, että TeliaSonera avaa 3g-palvelunsa virallisesti tammikuussa. Yhtiön uskotaan hinnoittelevan 3g-palvelunsa gsm-palveluiden suuntaisesti.\n- Ruotsin matkapuhelumarkkinoilla 3 on aivan uusi tulokas, ja yhtiöllä on vain joitakin tuhansia kolmannen sukupolven asiakkaita. Sen sijaan TeliaSoneralla on kolme miljoonaa gsm-käyttäjää, jotka jossakin vaiheessa tulevat siirtymään 3g-asiakkaiksi, eräs DI:n haastattelema nimettömänä pysyttelevä henkilö sanoo.\nEricsson vaurastuttaa Wallenbergejä\nWallenbergin suvun sijoitusyhtiö Investor kasvatti sijoitustensa arvoa heinä-syyskuussa 10 prosenttia. Nousua veti telelaitevalmistaja Ericsson, jonka kurssi on kivunnut 85 prosenttia vuoden alusta. Velkaa Investorille on kerttynyt lähinnä 2,9 miljardin Ruotsin kruunun panostuksesta 3g-verkkoihin. Lue lisää ›\nRuotsin Hi3G vaihtoi johtajia\nHutchison Telecomin Skandinavian operaattori 3-Hi3G Access AB on palkannut uuden toimitusjohtaja ja siirtänyt entisen hallituksen varapuheenjohtajaksi. Yrityksen ilmoituksen mukaan muutokset liittyvät toiminnan siirtymiseen kehitysvaiheesta tuotantoon. Etukäteisspekulaatiot puhuivat potkuista. Lue lisää ›\nTeliaSonera nousi reilusti plussalle\nRuotsalais-suomalainen TeliaSonera AB teki tammi-syyskuussa nettotulosta 4 836 miljoonaa, kun yhtiö vuosi sitten oli tappiolla 35 898 miljoonaa Ruotsin kruunua. Liikevaihto kasvoi tosin vain prosentin edellisvuodesta 60 718 miljoonaan kruunuun. Toimitusjohtaja Anders Igel pitää parannusta hyvin vahvana. Lue lisää ›\nHutchison 3G HK testailee vieläkin\nNokian osuudeksi jäi vain kiinteän verkon toimittaminen Hutchison 3G HK Ltd:n 3g-rakennusurakassa. Lehtitietojen mukaan Nokia hävisi varmana pidetyn 3g-radioverkon toimituksen Hong Kongissa ja sen jo asentamat 700 tukiasemaa jouduttiin purkamaan. Sen enempää Nokia kuin Hutchison eivät suostuneet myöntämään tai kieltämään tietoa kesäkuussa. Lue lisää ›\nTeliaSonera Finland menetti 30 000 asiakasta\nTeliaSonera Finlandin matkaviestintäasiakkaiden määrä väheni kolmannen vuosineljänneksen aikana 30 000:lla. Lähinnä kuluttajat vaihtoivat liittymiä, vaikka samalla yritysliittymien määrä kasvoi. Asiakasvaihtuvuus oli peräti 21,8 prosenttia, kun se toisella vuosineljänneksellä oli 10,2 prosenttia Lue lisää ›\nTeliaSonera voi joutua tv-bisnekseen\nMobiilioperaattori Turkcellin omistajat, turkkilainen Cukurovan perhe ja TeliaSonera, ratkovat riitojaan ylimääräisessä yhtiökokouksessa tänään. Jos Cukurovan kanta voittaa, Turkcell ostaa tappiollisen digi-tv-yhtiö Digiturkin. Lue lisää ›\nTeliaSonera avasi markkinoita Ahvenanmaalla\nTeliaSonera Finland ja Ålands Mobiltelefon Ab ovat allekirjoittaneet pitkäaikaisen kaupallisen sopimuksen koskien Sonera GRX-palvelua. Lue lisää ›\nTurkcellin tilintarkastaja kutsui taas yhtiökokouksen\nCukurovan perheen nimittämä tilintarkastaja on kutsunut uudelleen koolle Turkcellin yhtiökokouksen. Kokouksen pitopäiväksi on määrätty 29. joulukuuta, ennen kuin yhtiön ja Digiturk-satelliittitelevisioyhtiön alustava ostosopimus raukeaa. Lue lisää ›\nDebitel kiinnostaa TeliaSoneraa Tanskassa\nSveitsiläinen teleoperaattori Swisscom vahvistaa, että se haluaa myydä Tanskassa ja Saksassa toimivan tytäroperaattorinsa, Debitelin. TeliaSoneralle Debitelin osto avaa mahdollisuuden laajentua Tanskassa. Lue lisää ›\nVaginaansa treenaava Rosa Meriläinen haluaa, että kaikki saisivat parempaa seksiä: ”Seksuaalisuudesta puhuminen on minulle pyhä tehtävä”\nAlaikäisen pojan epäillään puukottaneen tuntematonta nuorta naista puistossa Vaasassa


Powerball-tulokset 12. Heinäkuuta 2019 Eteläafrikka - acuarun.com\nAustralian Powerball tulokset - Australian Powerball Lotto.\n11/26/2019 · Ravintola Basen viiniklubi 12.11.2019: Etelä-Afrikka Ravintola Base n viiniklubivuosi 2019 päättyi Antti Uusitalon ja eteläafrikkalaisten viinien parissa. Pongrácz Méthode Cap Classique Rosé Brut. Viralliset Australia Powerball tulokset - Australia Powerball Arvonta. Ensimmäinen Australia Powerball arvonta pidettiin vuonna 1996, ja siitä on vuosien saatossa tullut niin australialaisten kuin ulkomaalaistenkin pelaajien kestosuosikki. Kyseessähän on siis Amerikoista inspiraation saanut Australialainen lotto.\nSää Krugerin luonnonpuisto Heinäkuuta 2020. Matkaopas ja neuvoja. Lue yleiskatsaus ilmasto. Sääilmiöiden kirjata edellisten vuosien Krugerin luonnonpuisto ☃ Lämpötila paikkakunnilla Krugerin luonnonpuisto ☀ Holiday Sää Krugerin luonnonpuisto Heinäkuuta ☔. Lämpötila, vesi, sademäärä, päivien märkää ja neuvoja paras aika vierailla Krugerin luonnonpuisto. 203 näyttökertaa · 6. elokuuta 2019 0:21 Vapaaehtoistyö ei suinkaan ole raatamista, kuten joskus erehdytään luulemaan 🤣 Kaikissa kohteissamme työ on leppoisaa, työhön saa orientaation ja itse työ on helppoa ja mukavaa.\nSää Etelä-Afrikka Heinäkuuta 2020. Matkaopas ja neuvoja. Lue yleiskatsaus ilmasto. Sääilmiöiden kirjata edellisten vuosien Etelä-Afrikka ☃ Lämpötila paikkakunnilla Etelä-Afrikka ☀ Holiday Sää Etelä-Afrikka Heinäkuuta ☔. Lämpötila, vesi, sademäärä, päivien märkää ja. Arvosteltu 12. joulukuuta 2019 matkapuhelimen kautta. Super. Erittäin kiva. Daryl oli oppaani. Saapui aikataulun mukaan, pudotti minut takaisin aikatauluun. Oli sateinen päivä, joten suurin osa eläimistä makasi matalalla, Daryl varmisti, että hän löysi joitain näyttämään minulle. Arvosteltu 29. heinäkuuta 2019.\nSää Kapkaupunki Heinäkuuta 2020. Matkaopas ja neuvoja. Lue yleiskatsaus ilmasto. Sääilmiöiden kirjata edellisten vuosien Kapkaupunki ☃ Lämpötila paikkakunnilla Kapkaupunki ☀ Holiday Sää Kapkaupunki Heinäkuuta ☔. Lämpötila, vesi, sademäärä,. African Nations Cup ja Nigeria vastaan Etelä-Afrikka. Molemmat nousivat altavastaajan asemasta voittoon edellisissä peleissä, miten mahtaa käydä nyt? Etelä-Afrikka on altavastaaja, mutta Nigeria on painelemassa jopa sinne finaaliin saakka? Katso kertoimet ja lyö vetoa!\nPilanesberg Safaris and Tours Johannesburg, Etelä-Afrikka.\nKapkaupunki Etelä-Afrikka Tarkista hyödyllisin vertailu ilmasto-olot ☔☃☀ kuukausina ja vuosina Kapkaupunki. - capetown. Palkintotaso R3 R5 R10 R20 Voittajat; Suoraan: R1,500: R2,500.00: R5,000.00: R10,000.00: 68: 3-Way Mix: R501.00: R835.00: R1,670.00: R3,340.00: 0: 6-Way Mix: R252.00. Sää Durban Heinäkuuta 2020. Matkaopas ja neuvoja. Lue yleiskatsaus ilmasto. Sääilmiöiden kirjata edellisten vuosien Durban ☃ Lämpötila paikkakunnilla Durban ☀ Holiday Sää Durban Heinäkuuta ☔. Lämpötila, vesi, sademäärä, päivien märkää ja neuvoja paras aika vierailla Durban.\nO lin jo pitkään haaveillut matkasta Etelä-Afrikkaan ja nyt oli mahdollisuus toteuttaa tämä haave. Tämä oli kolmas 20 v-häämatkamatkoistamme. Pari ensimmäistä päivää vietimme siis Sun Cityssä, "kaupunki" on rakennettu keskelle ei mitään, eikä se siis ole edes mikään oikea kaupunki, vaan paikka jossa on hotelleja, golfkenttiä, vesipuisto, kasino ja kongressikeskus, ja se. Hyvä peli Suomelta. Huonommalla joukkueella ainekset täydelliseen katastrofiinkin olisivat olleet kasassa, sillä Portugali pelasi hyvin. Suo. Tsirp tsirp kuuluu meidän ilmastointikanavasta! Pääsiäisen kunniaksi laitamme pystyyn pienen arvonnan. Arvaa kommenteissa kuka tai mikä videolla visertää, niin voit voittaa kilpikonna aiheisen palkinnon 🐢 Aikaa osallistua on lauantaihin 20.4 klo 12 saakka. Wildside Tours and Safaris - Day Tours, Johannesburg, Etelä-Afrikka - TripAdvisor: Tutustu paikasta Wildside Tours and Safaris - Day Tours kirjoitettuihin arvosteluihin ja ammattilaisten ottamiin sekä matkailijoiden aitoihin kuviin. Cape Town Stadium Green Point Stadium, Kapkaupungin keskusta, Etelä-Afrikka - TripAdvisor: Tutustu paikasta Cape Town Stadium Green Point Stadium kirjoitettuihin arvosteluihin ja ammattilaisten ottamiin sekä matkailijoiden aitoihin kuviin.\nHarties Horse Trail Safaris, Hartbeespoort, Etelä-Afrikka - TripAdvisor: Tutustu paikasta Harties Horse Trail Safaris kirjoitettuihin arvosteluihin ja ammattilaisten ottamiin sekä matkailijoiden aitoihin kuviin. safaritours, Other yrityksessä Kruger National Park Day Tours vastasi tähän arvosteluun Vastattu 1. heinäkuuta 2019. Liese, joka ei vain tiennyt hänen tavaraa, mutta oli hieno vuorovaikutuksessa kahden lapsen kanssa 14 tyttö ja. 12 poika - myös. “Olen eläkkeellä oleva nainen. Haluaisin lopettaa työnteon, koska jatkoin työskentelyä lapsieni takia, mutta haluaisin todella levätä!” Vaikka Aura ei vielä tiedä, mitä hän tekee 30 miljoonan dollarin voitollaan, yksi asia on varmaa: hän voi vihdoin jäädä eläkkeelle pysyvästi! 6.12.2019. Benji-hyppy epäonnistuu - Australialainen nainen hyppää 111 metristä - Etelä-Afrikka Video: Australialainen naisturisti Erin Langworthy 22 v. teki benji-hypyn Etelä-Afrikassa uudenvuodenaattona vuonna 2011. Langworthy hyppäsi jokea ylittävältä sillalta, jonka huippukorkeus on 128 metriä.