Historia on katoavien jälkien virta | Ennen ja nyt\n31.8.2017 Pertti Grönholm\nThe Soviet Past in the Post-Socialist Present. Methodology and Ethics in Russian, Baltic and Central European Oral History and Memory Studies. Edited by Melanie Ilic and Dalia Leinarte. Routledge Approaches to History Vol. 14. New York and London 2016. 257 sivua.\nKun neuvostokommunismi romahti 25 vuotta sitten, alkoi entisen Neuvostoliiton ja itäblokin maissa ajanjakso, jota ovat leimanneet historian uudelleenkirjoittaminen ja tyhjien aukkojen täyttäminen. Jälkisosialistista historiankirjoitusta hallitsi 1990-luvulla kansakunnan paluu historiaan sekä kommunistidiktatuurien rikosten, kuten vainojen, puhdistusten, pakkosiirtojen, karkotusten ja terrorin selvittäminen. Monessa maassa valtiovalta teki kansakunnan historiasta välineen paitsi yhteisöllisen identiteetin ja yhteiskunnan jälleenrakentamisessa, myös ulko- ja turvallisuuspoliittisen sekä taloudellisen integraation toteuttamisessa. Poliitikot ja muut vaikuttajat ovat toki käyttäneet historiallista tietoa ja historiakertomuksia toistuvasti myös sisäpolitiikan välineenä.\nViimeisen 15 vuoden aikana tutkimuksen kohteeksi ovat nousseet vahvasti myös reaalisosialismin arki ja sen kokeneet ihmiset sekä yhteiskunnan alarakenteet ja vaihtoehtoiset verkostot. Neuvostovallan jälkeensä jättämä media-, tilasto- ja asiakirja-aineisto on usein paitsi niukkaa, puutteellista ja sattumanvaraista, myös monin tavoin epäluotettavaa ja jopa tahallisesti informaatiota vääristelevää. Pelkästään järjestelmän tuottaman aineiston varassa ihmisten elämää onkin mahdotonta tutkia ja ymmärtää. Jotta kuva sosialismin ajasta tulisi monisyisemmäksi, yhä useammat historioitsijat ovat kääntyneet muistitiedon, haastattelujen ja suullisten kertomusten eli ns. kommunikatiivisen muistin piiriin kuuluvien aineistojen puoleen.\nKommunismin romahtaminen päästi valloilleen muistelmien, piilossa pidettyjen päiväkirjojen ja omaelämäkertateosten aallon jo 1990-luvulla. Lisäksi sosiologit, folkloristit ja historioitsijat alkoivat haastatella näkijöitä ja kokijoita tuottaen täysin uutta tutkimusmateriaalia, usein traumaattisista kokemuksista ja vaikeasti käsiteltävistä muistoista. Valkoiset laikut alkoivat täyttyä paitsi vaiettuja tapahtumia kirjaavasta painomusteesta, myös ihmiselon koko kirjon väreistä: haluista, tunteista, unelmista, pettymyksistä, toiveista ja peloista. Erityisesti historioitsijoille muistitietoaineisto merkitsi aluksi mahdollisuutta kirjoittaa reaalisosialismin historiaa kokonaisvaltaisemmin, ”täyttää aukkoja” ja kuvata mennyttä ”niin kuin se oli tapahtunut”. Muistinvaraisen aineiston avulla sosialistista neuvostoarkea onkin kyetty kuvaamaan aiempaa laaja-alaisemmin. Samalla käsitys siitä, mitä elämä reaalisosialismissa oli, on lopullisesti vapautunut vallan ylärakenteista lähtevästä totalitarismiteorian tarkastelutavasta.\nMuistellen tuotettu aineisto on osoittautunut monin tavoin haastavaksi. Jo 1990-luvulla monet tutkijat havaitsivat, että neuvostoaikaa koskeva muistitieto on paljon muutakin kuin potentiaalisia lisälehtiä jo ennestään tunnettuun ”suureen kertomukseen”. Omaelämäkerralliset kertomukset sisältävät myös informaatiota henkilön suhteesta tapahtumiin ja toimijoihin sekä suhtautumisesta omiin kokemuksiin ja niistä kertomiseen nykyajassa. Aineisto myös herättää tutkijan mielessä kysymyksiä tiedon luonteesta ja subjektiivisista merkityksistä sekä pohdintaa siitä, kenen totuudesta muistitiedossa on lopulta kyse: miten ja miksi kokemukset ja tiedot ovat kietoutuneet yhteen laajempien kulttuuristen kertomusten kanssa.\nMuistitieto on tuonut historioitsijoiden ratkaistavaksi paitsi lähdekriittisiä ja metodologisia ongelmia, myös eettisiä kysymyksiä. Nämä ovat nousseet esiin erityisesti kansalaisyhteiskuntaa ja yksilönvapauksia jyrkästi rajoittavien epädemokraattisten järjestelmien tutkimuksessa. Tällaista yhteiskuntaa koskevan tiedon äärellä historiantutkija ei voi olla vain ”kriittinen faktojen kirjaaja”. Hänen olisi kyettävä olemaan myös kekseliäs ja intuitiivinen erilaisten diskurssien tulkitsija, joka pystyy sekä lukemaan kertomusta kielen ja ilmaisujen vivahteiden tasolla että luotaamaan kerronnan sisällön ja muotojen takaa pilkottavia syvempiä yksilöllisiä ja yhteisöllisiä merkityksiä. Lisäksi hänen tulisi kyetä luomaan muistitietoa kerätessään keskinäisen kunnioituksen ja luottamuksen ilmapiiri sekä käsittelemään ja tulkitsemaan tietoa sensitiivisesti ja eettisesti kestävällä tavalla. Melanie Ilicin ja Dalia Leinarten toimittama artikkelikokoelma The Soviet Past in the Post-Socialist Present on yritys paneutua näihin kaikkiin ongelmiin.\nTeos koostuu kahdesta johdantoartikkelista sekä 12:sta Venäjää / Neuvostoliittoa, Baltian maita sekä itäisen Keski-Euroopan maita käsittelevästä artikkelista, vastaavasti ryhmiteltyinä. Suurin osa tutkimusartikkeleista sisältää metodologista ja eettistä pohdintaa kunkin tutkijan ja tutkijaryhmän omasta tapaustutkimuksesta ja sen aineistosta. Mielenkiintoisen kokonaisuudesta tekee sekin, että osa tutkimushankkeista on artikkelia kirjoitettaessa ollut vielä kesken tai jopa tekijänsä mielestä ainakin osittain epäonnistunut.\nTutkimuskohteena ovat ennen kaikkea tavallisten naisten, useimmiten palkkatyötä tehneiden perheenäitien, kokemukset ja kertomukset neuvostososialismin ajasta. Sosialististen yhteiskuntien naisten yksityinen arki ja perhe-elämä olivat vielä 2000-luvulle tultaessa tutkimuksen katveessa, oli kyse sitten historiasta, sosiologiasta tai kirjallisuudentutkimuksesta. Tutkimusartikkeleiden näkökulma ja tutkimuskohteet ovat kautta linjan hyvin perusteltuja; neuvostonainen jäi usein asemaan, jota voisi kuvata virallisesti ylistetyksi, mutta arjessa alistetuksi; reaalisosialismin naisihanteena oli sivistynyt ja yhteiskunnallisesti aktiivinen, mutta työnsä lisäksi kodin pyörittämisestä ja lasten hyvinvoinnista riemumielellä huolehtiva vaatimaton puurtaja.\nOikeastaan minkä tahansa länsimaisessa yhteiskunnassa näkymättömään tai alistettuun asemaan mielletyn ryhmän tutkimus johtaisi neuvostojärjestelmän realiteettien tasolla tarkasteltuna uudenlaisiin avauksiin ja havaintoihin. Mutta myös tavalliset perheenisät ovat näihin tutkimusaineistoihin sisältyvissä kertomuksissa kuvattu usein perheelleen etäisinä, työhön pakenevina tai liialliseen alkoholinkulutukseen ja väkivaltaan taipuvaisina häviäjiinä, joille sosialistinen järjestelmä ei tarjonnut kummoistakaan identiteetin tai hyvän itsetunnon rakennusmateriaalia, unelmien toteuttamismahdollisuuksista puhumattakaan. Odottavatko he vielä haastattelijoitaan?\nKokoomateoksessa, jossa erityisenä tulokulmana ovat metodologiset ja tutkimusetiikkaan liittyvät kysymykset, on tavallista, että käsitteet, näkökulmat ja eettiset pohdinnat esitellään moneen kertaan eri artikkeleissa. Näin on jossain määrin tässäkin kirjassa, mutta täytyy samalla todeta, että lähes jokainen tutkija tai ryhmä on nostanut ansiokkaasti esiin myös kiinnostavia aineisto- ja teemakohtaisia ongelmia.\nMelanie Ilic vetää yhteen johdantoluvussaan From Interview to Life Story muutamia keskeisiä suullisen historian tutkimuksen metodologisia ja eettisiä kehityslinjoja ja onnistuu avaamaan lukijalle heti kärkeen teoksen tematiikan merkityksen ja ongelmien laaja-alaisuuden. Esimerkiksi luottamuksellinen vuorovaikutus haastattelutilanteessa ja muistitietoaineiston tuottamisessa ei ole kiinni vain eettisten periaatteiden ja hyvien käytäntöjen noudattamisesta, vaan usein myös tekijöistä, joihin tutkija ei voi itse paljon vaikuttaa. Hyvä esimerkki löytyy Sigita Kraniauskienėn ja Laima Žilinskienėn tutkimusartikkelissa, jossa haastattelun onnistuminen riippuu siitä, kuinka tasaveroisesti haastateltava ja haastattelija ovat samalla lähtöviivalla tiedoiltaan, kokemuksiltaan ja ymmärrykseltään. Viesti on: mitä vahvemmin haastateltava tuntee haastattelijan kanssakokijakseen, sitä syvemmälle muistitiedon käsittelyprosessissa voidaan päästä.\nDalia Leinarten johdantoluku Silence in Biographical Accounts and Life Stories esittelee aineiston tulkinnan eettisiä ansoja ja pullonkauloja. Entisten sosialistimaiden alamaisilla oli pitkään esimerkiksi hyvin suuri epäluottamus kaikkia viranomaisilta vaikuttavia kohtaan, eivätkä vielä 2000-luvullakaan kaikki haastatteluihin suostuneet ole olleet valmiita puheensa tallentamiseen tai allekirjoittamaan haastatteluun kuuluvia sopimusasiakirjoja.\nTeoksen Venäjä-osan kolme tutkimushanketta nostavat hyvin esiin sen, kuinka neuvostoajan muistelu ja etenkin keskustelu naisten asemasta ja kokemuksista ovat vaikeita asioita nyky-Venäjälläkin. Ensimmäisessä artikkelissa ovat äänessä Barbara Engel ja Anastasia Posadskaya, joka jo 1990-luvun alussa käynnisti uraauurtavan, haastatteluihin perustuvan tutkimushankkeensa neuvostonaisten historiasta (Women in Soviet History, 1998). Dialogimuotoisessa luvussa erilaisia tutkijasukupolvia ja -taustoja edustavat tutkijat keskustelevat kiinnostavasti venäläisten naisten omaelämäkerrallisiin haastatteluihin liittyneistä haasteista.\nYulia Gradskova kuvaa artikkelissaan Women’s Everyday Life in Soviet Russia sitä, kuinka hän kiinnostui uudelleen jo kertaalleen väitöskirjaansa varten analysoimistaan naisten elämäkerroista. Alunperin hänen tutkimusteemansa olivat neuvostonaisten käsitykset äitiydestä, naisellisuudesta ja kauneudesta. Nyt tutkimuksen teemaksi ja näkökulmaksi nousivat vaietut teemat, kuten raskausaika ja synnytys sekä elämäkerroissa ilmenevä, venäläisen mediankin 2000-luvulla esiin nostama nostalgia neuvostoajan ”hyvää tavallista arkea” kohtaan. Laura J. Olson avaa artikkelissaan Interview as Conversation mielenkiintoisesti sitä, kuinka suullisesti kerrotut omaelämäkerrat rakentuvat usein aiemmin omaksutun, laajalti kulttuurissa jaetun narratiivisen mallin tai rakenteen varaan. Olson vertailee tapoja, joilla neljä venäläistä maaseudulla asunutta naista kertoi elämästään vaikeiden ihmissuhteiden ja materiaalisten olosuhteiden paineessa. Naisten samastumiskohteet löytyivät tutusta venäläisistä folkloresta sekä sosialistisen realismin ajan teksteistä, mistä oli jäänyt merkkejä kertomusten sisältöön ja muotoon.\nTeoksen mittavin osa käsittelee Liettuan, Latvian ja Viron neuvostoaikaa ja siitä kertomista. Ingrida Gečiene on tutkinut elämäkerrallisten kertomusten kautta yli 180 liettualaisen naisen sopeutumista neuvostoyhteiskuntaan sekä sosiaalisen pääoman (Pierre Bourdieun käsite) tarjoamien resurssien varaan rakennettuja selviytymisstrategioita. Paradoxes of Family Life -artikkelissaan hän nostaa kiinnostavalla tavalla esiin kolme keskenään varsin erilaista naista, perhetaustaa ja elämäntarinaa, joissa kuvastuvat vastarinnan, välinpitämättömyyden ja aktiivisen sopeutumisen strategiat.\nJo mainitut Kraniauskienė ja Žiliskienė kirjoittavat artikkelissaan neuvostoajan kokemuksista sen valossa, miten muistelun ja keskustelun tavat ovat muuttuneet Liettuassa neuvostovallan romahtamisen jälkeen. He käsittelevät sitä, kuinka eri sukupolvia edustaneet naiset muistelivat virallisten neuvostojuhlapäivien viettoa. Juhlille annetut merkitykset vaihtelevat, mutta keski-ikäisillä ja vanhemmilla naisilla on nuorempia enemmän erilaisia tapoja ”normalisoida” juhlapäivien vietto. Osalle ne toivat mieleen positiivisia nostalgisia muistoja ”onnellisesta neuvostolapsuudesta”, toiset normalisoivat kokemuksensa painottamalla vapaapäivän omaehtoisia viettotapoja perhe- ja ystäväpiirissä. Osalle juhlapäivien muisteluun assosioitui täydellinen ideologian torjunta; haastateltava esimerkiksi kertoi, että päivän viettoon osallistumista pyrittiin välttämään tai että marsseilta ja paraateista livettiin kesken kaiken.\nSuomessakin tutkimuksistaan tunnettu Leena Kurvet-Käosaar kirjoittaa artikkelissaan siitä, mitä ja miten virolaiset naiset tulivat elämäntarinoissaan kertoneeksi neuvostoajan parisuhteesta, rakkaudesta ja sen puutteesta. Naisten kertomuksissa kuvastuvat sekä sotienvälisen itsenäisyyden ajan että neuvostoajan ideologiset käsitykset perheestä, joissa kummassakaan romanttiselle rakkaudelle ja läheisyydelle ei pantu paljon painoa. Kurvet-Käosaarin mukaan kertomukset antavat arvokasta tietoa myös siitä, miten perhe-elämän ja työn yhteensovittaminen laajemmassa läheisten yhteisössä (perhe ja suku) kuvastaa kulttuuriperintönä aiemmilta sukupolvilta siirtyneiden arvojen ja käytäntöjen sekä neuvostoideologian sukupuolijärjestelmän kohtaamista.\nAndrejs Plakans kirjoittaa artikkelissaan History, the Remembered Past and Master Narratives: The Latvian Case kollegojaan laajemmalla perspektiivillä. Toisin kuin tiettyyn aineistoon ja tapauksiin keskittyvät artikkelit, Plakansin teksti on katsaus siihen, millaisia metodologisia keskusteluja ja käänteitä suullisen historian ja muistitiedon tutkimus ovat tuoneet latvialaiseen historiantutkimukseen viimeisten 25 vuoden aikana. Plakansin napakka artikkeli on mielenkiintoinen vertaillessaan lännessä kylmän sodan aikana toimineiden emigranttihistorioitsijoiden ja jälkineuvostolaisten latvialaishistorioitsijoiden tapoja omaksua uusia historiantutkimuksen menetelmiä, näkökulmia ja käsitteitä. Metodologinen runsaus ja monitieteiset näkökulmat näyttävät kantaneen hedelmää paremmin uudelleenitsenäistyneessä Latviassa kuin esimerkiksi amerikanlatvialaisten historioitsijoiden keskuudessa. Tämä ei ole yllättävä havainto ja ilmiö on ollut nähtävissä jo pitkään esimerkiksi Journal of Baltic Studies -journaalin sisällössä. Osin kyse on myös tutkijasukupolvien eroista, koulutuksesta lähtien. Plakans kuvaa artikkelissaan, kuinka monitieteisyyttä ja muistietoa on hyödynnetty kolmessa suuressa tutkimushankkeessa, jotka koskevat toisen maailmansodan tapahtumia Latviassa, kansallisen identiteetin muodostumista suhteessa maaseutuun ja latvialaisen diasporan tutkimusta. Plakansin mukaan kaikki kysymykset ovat olleet sellaisia, että niistä(kin) puhuttaessa latvialaisten ja venäjänkielisen väestön historiakertomukset törmäävät usein toisiinsa. Plakansin mukaan juuri ristiriitaisten näkemysten yhteensovittamisessa tarvitaan muistitiedon kaltaista aineistoa ja tavallisten ihmisten historiakertomuksia.\nMaija Runcisin asuntopolitiikkaa ja yksityisasuntojen kansallistamista Riiassa käsittelevään tutkimusprojektiin liittyvä artikkeli osoittaa, kuinka käyttämällä rinnakkain muistitietoa ja järjestelmän tuottamia dokumentteja voidaan yksinään epäluotettavalta vaikuttavasta, esimerkiksi viranomaisten pakkovaltaa kaunistelleesta asiakirja-aineistosta saada paljonkin tietoa järjestelmän käytännöistä, normeista ja arvoista. Monet viranomaisten kertomukset ja tilastot jäisivät meille jopa käsittämättömiksi ilman sitä tietoa, jota ajan eläneet ja toimenpiteiden kohteiksi joutuneet voivat tarjota.\nAurimas Švedasin artikkeli Three (Un)Succesful Cases of the Application of Oral History Methods pohtii mielenkiintoisin esimerkein ongelmaa, joka syntyy, kun haastateltavana on tunnettuja kulttuuripersoonia ja vaikuttajia, jotka pyrkivät vahvasti ohjaamaan haastattelijaa joko oman näkemyksensä varassa tai kontrolloiden tutkijan teksteissään rakentamaa kuvaa haastateltavasta ja tämän kokemuksista.\nTeoksen viimeisen osan aloittaa Unkarin maatalouden kollektivisointia 1960-luvulla valottava Ildiko Asztalos Morellin artikkeli, jossa muistitietoaineisto on kirvoittanut kirjoittajan pohtimaan sitä, onko traumaattisten kokemusten kertaaminen kertomalla enemmän uudelleentraumatisoiva kuin helpottava tai voimistava kokemus. Kollektivisointi nimittäin tuhosi tehokkaasti paitsi talonpoikaisen tuotantomuodon, myös rikkoi maaseudulla vallinneen perheiden välisen, paljolti naisten varassa toimineen keskinäisen apu- ja tukiverkon. Tutkimuksen kaksi perheenäitiä, jotka asemoivat molemmat ”itsensä perheelle uhranneiksi äideiksi”, kehittivät kuitenkin toisistaan tyystin poikkeavat selvitytymisstrategiat.\nKelly Hignettin artikkeli Tekinmaan, Puolan ja Unkarin arkipäiväisestä pikkurikollisuudesta analysoi kertomisen tapoja, joilla valtion omaisuutta varastaneet neuvostokansalaiset normalisoivat ja oikeuttivat oman toimintansa. Joillekin haastatelluille perusteet löytyivät korruptoituneesta järjestelmästä, jota vastaan haastateltavat väittivät protestoivansa. Toisille varkauden oikeutti oman elintason turvaaminen ja kolmansille riitti perusteeksi väite siitä, että se oli normaalia, sosiaalisesti laajalti hyväksyttyä toimintaa. Hignett havaitsi muun muassa, että hänen omat länsimaiset moraalinorminsa ja käsityksensä rikollisuudesta voisivat nousta helposti ohjaamaan tutkijan tulkintoja muistitietoaineistosta. Tästä varmaankin tahattomana esimerkkinä on Hignettin lause (s.207), jossa hän arvelee, että pikemminkin kuin välttämätön tarve (need), sosialistisen leirin harmaata taloutta motivoi usein pikemminkin silkka ahneus (greed).\nKarolina Koziura, Olena Lytovka ja Melanie Ilic kirjoittavat teoksen viimeisessä artikkelissa toisen maailmansodan jälkiselvittelyissä pakkosiirrettyjen saksalaisten, puolalaisten ja ukrainalaisten perheiden ja etenkin naisten kokemuksista. Kirjoittajien mukaan pakkosiirtojen historia onkin paljolti naisten historiaa, sillä he olivat päävastuussa muuttokuormien kokoamisesta, taloustavaroiden ja ruoan hankkimisesta sekä lapsista huolehtimisesta. Heidän matkakuormanaan olivat myös köyhyys, nälkä, sairaudet sekä väkivallan ja kuoleman uhka. Näissäkin kertomuksissa nostalginen kaipuu kotikylän tai kaupunkiin saa muistelijat valtaansa. Tutkijat saivat kiinnnostavaa tietoa lisäksi kansallisuuksien välisistä suhteista.\nArvio on julkaistu lyhyenä versiona Työväentutkimuksen seuran vuosikirjassa 2016. Oheinen pidempi versio on julkaistu Työväentutkimuksen seuran luvalla. Kirjoittaja on vapaa tutkija, tuntiopettaja ja yleisen historian dosentti Turun yliopistossa.


BLOGI: F-35 koneiden hinnan alennuksella ei ole mitään tekemistä Donald Trump:n toimien kanssa. |\nF-35 koneiden JPO eli yhteistuotantotoimisto joka vastaa hallinnon puolelta F-35 hankkeesta on arvioinut, että seuraavassa tilauserässä 10 olisi koneiden kappalehinta noin 6-7% edullisempi. Tämä tarkoittaisi konetta kohden noin 6,7 miljoonan dollarin alennusta verrattuna nyt tilattuun tuotantoerään eli käytännössä hintojen tippuminen on samaa kokoluokkaa kuin muidenkin tilauserien kohdilla.\nLockheed Martinin edustaja kertoi aikanaan Oulun lentonäytöksessä allekirjoittaneelle, että vaikka koneiden kappalehinnat on tällä hetkellä korkea niin kun tuotanto saadaan kunnolla käyntiin ja tuotantomäärät ylöspäin, tulee koneiden kappalehinnatkin tippumaan alaspäin. Tämä on ollut nähtävissä F-35 koneiden hinnoissa jo pidemmän aikaan.\nTuotantoerä tuotantoerältä hinta on tippunut ja se tulee tippumaan vielä jonkin aikaa. Lockheed Martin on itse arvioinut, että kun tuotanto on saatu kunnolla käyntiin ja jos Pentagon hankkii isompia tuotantoeriä tulee koneiden keskimääräinen hinta tippumaan noin 85 miljoonan dollarin tietämille(merijalkaväen ja laivaston versiot maksavat toki enemmän)\nHintojen aleneminen ei koske pelkästään Lockheed Martinin F-35 koneita vaan se koskee myös muidenkin valmistajien valmistamia koneita.\nTämä blogikirjoitus on täysin allekirjoittaneen tuotantoa ja siihen ei ole vaikuttanut yksikään aseteollisuuden edustaja millään tavalla. Tämä kirjoitus ei ole myöskään Pro F-35 kirjoitus. Tämä kirjoitus on kylläkin pro ilmavoimat ja pro sotilasilmailu.\ntagged with Donald Trump, F-35, Lockheed Martin, Yhdysvaltain Ilmavoimat\n« Northrop Grumman vetäytyi Yhdysvaltain ilmavoimien TX-harjoituskonehankkeesta\nLockheed Martin ja Yhdysvaltain puolustushallinto sopuun seuraavasta F-35 tilauserästä »


Espoon kaupunki Pöytäkirja 7. Kaupunginhallitus Sivu 1 / 1 - PDF\nEspoon kaupunki Pöytäkirja 7. Kaupunginhallitus Sivu 1 / 1\nDownload "Espoon kaupunki Pöytäkirja 7. Kaupunginhallitus 13.01.2014 Sivu 1 / 1"\n1 Kaupunginhallitus Sivu 1 / / /2013 Sosiaali- ja terveyslautakunta Mielenterveys- ja päihdepalvelujen asiakasmaksujen tarkistaminen Valmistelijat / lisätiedot: Eija-Inkeri Kailassuo, puh Kati Gustafsson, puh Marjo Kekki, puh Outi Ristimäki, puh Päätösehdotus Perusturvajohtaja Juha Metso Kaupunginhallitus vahvistaa mielenterveys- ja päihdepalvelujen asiakasmaksut alkaen seuraavasti: 1 Laitosvieroitushoidossa peritään asiakasmaksu, joka on suuruudeltaan kulloinkin voimassa oleva sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuasetuksessa määriteltyä lyhytaikaisen laitoshoidon maksua vastaava (v ,80 euroa vuorokaudessa). 2 Olarinluoman vastaanottokodissa peritään asiakasmaksu, joka on suuruudeltaan kulloinkin voimassa oleva sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuasetuksessa määriteltyä lyhytaikaisen laitoshoidon maksua vastaava (v ,80 euroa vuorokaudessa). 3 Olarinluoman palveluasunnoissa sekä muussa kaupungin omana toimintana tuotettavassa mielenterveys- ja päihdepalvelujen pitkäaikaisessa palveluasumisessa asiakkaalta peritään voimassa oleva kaupunginhallituksen vahvistama pitkäaikaisen asumispalvelun asiakasmaksuperusteiden mukainen asiakasmaksu sillä poikkeuksella, että asiakkaan maksamasta asiakasmaksusta irrotetaan vuokra. Yksinasuvan asiakkaan asiakasmaksu voimassa olevien pitkäaikaisen asumispalvelun maksuperusteiden mukaisesti on 85 % asiakkaan nettotuloista. Asiakkaan käyttöön jää kuukausittain käyttövara, joka on 15 % nettotuloista, kuitenkin vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa vähennettynä ruokaosuudella (vuonna 2014 käyttövara on 244,90 euroa). Mikäli asiakas on ennen asumispalveluun tulemistaan asunut yhteistaloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa ja hänen kuukausitulonsa ovat suuremmat kuin puolison kuukausitulot, asiakasmaksu määräytyy perheen yhteisten nettotulojen perusteella ja on 42,5 % yhteenlasketuista nettotuloista.\n2 Kaupunginhallitus Sivu 2 / 2 Olarinluoman tukiasunnoissa asiakasmaksuna peritään 52,00 euroa kuukaudessa, kuitenkin niin, että asiakkaalle jää käyttövaraksi vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vuonna 2014 vähintään 480,20 euroa kuukaudessa). 4 Neppersin huoltokodissa peritään vuokraa korvaavana asumismaksuna 273,00 euroa kuukaudessa. Asiakkaan käyttöön tulee jäädä käyttövara, joka on vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa vuonna 2014). 5 Sepänkylän tukiasuntolassa peritään arviointijaksolla vuokraa korvaavana asumismaksuna 273,00 euroa kuukaudessa. Asiakkaan käyttöön tulee jäädä käyttövara, joka on vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa vuonna 2014). Sepänkylän tukiasuntolassa vuokrasopimuksen tekemisen jälkeen peritään asiakasmaksua 73,00 euroa kuukaudessa, kuitenkin niin, että asiakkaalle jää käyttövaraksi vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa kuukaudessa vuonna 2014). 6 Auroranportin palveluasuntojen tuetussa asumisessa peritään asiakasmaksua 52,00 euroa kuukaudessa. Asiakkaalle tulee jäädä käyttövaraksi vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa kuukaudessa vuonna 2014). Päätös Kaupunginhallitus: Esittelijän ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti. Liite Selostus 6 Yhteenveto MTPn asumispalveluista Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) mukaan kunnallisista sosiaali- ja terveyspalveluista voidaan periä maksu palvelun käyttäjältä, jollei toisin säädetä. Asiakasmaksulain mukaan palvelusta perittävä maksu saa olla enintään palvelun tuottamisesta aiheutuvien kustannusten suuruinen. Yleisenä periaatteena on, että maksun tulee olla annetun palvelun määrään nähden kohtuullinen. Maksu voidaan asiakasmaksulailla ja -asetuksella määrätä perittäväksi asiakkaan maksukyvyn mukaan. Joillekin maksuille on asetuksella määrätty enimmäismäärä, joka palvelusta voidaan periä. Jos palvelusta perittävää maksua ei ole lainsäädännössä vahvistettu eikä myöskään säädetty maksuttomaksi, palvelusta voidaan periä kunnan määräämä enintään tuotantokustannusten mukainen maksu.\n3 Kaupunginhallitus Sivu 3 / 3 Sosiaali- ja terveystoimen asiakasmaksutulot ovat vuonna 2012 olleet n. 35,7 milj. euroa, josta mielenterveys- ja päihdepalvelujen asiakasmaksut (ostopalvelut mukaan luettuna) lähes 2,4 milj. euroa. Päihdehuollon oman toiminnan osalta asiakasmaksutulot ovat vuonna 2012 olleet n euroa. Mielenterveys- ja päihdepalvelujen asiakasmaksuista on viimeksi päätetty kaupunginhallituksessa vuonna Tällä päätöksellä on tarkoitus tarkistaa voimassa olevia maksuja ja niiden perusteita sekä määrittää uudet maksuperusteet niille palveluille, joiden sisällössä on tapahtunut muutoksia (Neppers ja Olarinluoma). Esitettävillä muutoksilla ei ole olennaista merkitystä asiakasmaksutulojen kertymään. Palvelukuvaukset ja esitettävät muutokset asiakasmaksuihin Vieroitushoito Avovieroitushoito on lyhytaikaista vieroitushoitoa, jossa asiakas käy kotoaan käsin. Avovieroitushoitoa tarjotaan Empun katkaisu- ja vieroitushoitoyksikössä sekä Espoon selviämishoitoasemalla. Avovieroitushoito on asiakkaille maksutonta. Laitosvieroitushoitoa päihderiippuvaisille tarjoaa ensisijaisesti Empun vieroitushoitoyksikkö Matinkylässä. Vieroitushoidon pituus on yksilöllinen, keskimääräinen kesto on 3-7 päivää. Vieroitushoitoyksikön ollessa täynnä tai joissakin poikkeustapauksissa, voi henkilöstö ohjata asiakkaan myös Espoon A-klinikan katkaisu- ja vieroitushoito-osastolle. Myös vaativa huumeriippuvaisten laitosvieroitushoito on keskitetty Espoon A-klinikan katkaisu- ja vieroitushoito-osastolle. Vuonna 2012 kaupungin omassa katkaisu- ja vieroitushoidossa oli 451 asiakasta ja hoitovuorokausia oli yhteensä Asiakasmaksu on vastannut suuruudeltaan lyhytaikaisen laitoshoidon maksua 32,60 euroa vuorokaudessa. Asiakasmaksuksi esitetään suuruudeltaan kulloinkin voimassa oleva lyhytaikaisen laitoshoidon maksua vastaava maksu eli vuonna ,80 euroa vuorokaudessa. Mielenterveys- ja päihdepalvelujen omat asumispalvelut Olarinluoman vastaanottokoti Olarinluoman vastaanottokoti on 22-paikkainen asunnottomien vastaanotto- ja arviointiyksikkö. Vastaanottokotiin voi hakeutua ympäri vuorokauden ilman ajanvarausta. Vastaanottokodissa huolehditaan asiakkaiden perustarpeista, terveydenhoidosta, sosiaalisen tilanteen kartoituksesta ja jatkosuunnitelman laatimisesta. Vastanottokodissa työskentelee yhdeksän ohjaajaa, sairaanhoitaja, laitosapulainen, vastaava ohjaaja ja johtaja. Asumisvuorokausia kertyi 5052 vuonna 2012 (vastaanottokoti toimi 15-paikkaisena perusparannuksen ajan). Asiakasmaksu on vastannut suuruudeltaan lyhytaikaisen laitoshoidon asiakasmaksua 32,60 euroa vuorokaudessa.\n4 Kaupunginhallitus Sivu 4 / 4 Asiakasmaksuun sisältyy ruoka, asuminen, vaatehuolto, sairaanhoitajan sekä sosiaalityöntekijän palvelut ja valvonta 24 h/vrk. Asiakasmaksuksi esitetään suuruudeltaan kulloinkin voimassa oleva lyhytaikaisen laitoshoidon maksua vastaava maksu eli vuonna ,80 euroa vuorokaudessa. alentaa maksua tai jättää se perimättä asiakkaan maksukyvyn mukaan. Olarinluoman palvelu- ja tukiasunnot Olarinluoman asumisyksikön laajennuksen ja peruskorjauksen jälkeen laajennusosassa on 22 palveluasuntoa ja 37 tukiasuntoa (21 vanhaa ja 16 uutta tukiasuntoa). Asuntoihin haetaan Espoon kaupungin vuokraasuntohakemuksella ja asukasvalinnat tehdään Olarinluoman esityksestä asuntopalveluissa. Asiakas on vuokrasuhteessa asuntopalveluihin ja vuokra maksetaan asuntopalveluille. Olarinluoman palveluasuntojen kohderyhmänä ovat espoolaiset päihdeongelmaiset, joiden toimintakyky on heikentynyt. Asiakkaan alentuneen toimintakyvyn taustalla on usein päihdeongelman lisäksi somaattinen sairaus, aivovamma, muistisairaus tai muu sairaus. Olarinluoman palveluasuntojen perustehtävänä on tarjota turvallinen asumisympäristö hoivaa tarvitseville asiakkaille. Palveluun sisältyvät mm. ympärivuorokautinen hoiva ja hoito, ateriat, lääkehoito ja asiakkaiden kokonaisvaltainen tukeminen muuten, esimerkiksi virastoasioiden hoitamisessa sekä harrastustoimintaa. Palveluasunnoissa työskentelee seitsemän ohjaajaa ja kaksi sairaanhoitajaa ja tukiasunnoissa kolme ohjaajaa. Palveluasunnoissa on henkilökuntaa paikalla 24h/vrk. Asumisvuorokausia palvelu- ja tukiasunnoissa kertyi vuonna Pitkäaikaisen asumispalvelun asiakasmaksuja koskien on voimassa kaupunginhallituksen vahvistama päätös. Pitkäaikaisen asumispalvelun asiakasmaksut noudattavat pääosin samoja periaatteita kuin pitkäaikaisesta laitoshoidosta perittävät maksut. Käyttövaraa asumispalvelussa tulee jäädä asiakkaalle laitoshoitoa enemmän. Yksinasuvan asiakkaan asiakasmaksu voimassa olevien pitkäaikaisen asumispalvelun maksuperusteiden mukaisesti on 85 % asiakkaan nettotuloista. Asiakkaan käyttöön jää kuukausittain käyttövara, joka on 15 % nettotuloista, kuitenkin vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa vähennettynä ruokaosuudella (vuonna 2013 käyttövara 243,40 euroa, vuonna 2014 käyttövara on 244,90 euroa). Mikäli asiakas on ennen asumispalveluun tulemistaan asunut yhteistaloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa ja hänen kuukausitulonsa ovat suuremmat kuin puolison kuukausitulot, asiakasmaksu määräytyy perheen yhteisten nettotulojen perusteella ja on 42,5 % yhteenlasketuista nettotuloista. Olarinluoman palveluasunnot on kaupungin omana toimintana tuotettavaa pitkäaikaista palveluasumista. Kaupungin omana toimintana tuotettavassa pitkäaikaisessa asumispalvelussa asukkaat tekevät huoneenvuokralain mukaisen vuokrasopimuksen kaupungin asuntopalveluiden kanssa. Asukas maksaa vuokran suoraan\n5 Kaupunginhallitus Sivu 5 / 5 vuokranantajalle. Esitetään, että Olarinluoman palveluasunnoissa sekä muussa kaupungin omana toimintana tuotettavassa mielenterveys- ja päihdepalvelujen pitkäaikaisessa palveluasumisessa asiakkaalta peritään voimassa oleva kaupunginhallituksen viimeksi vahvistama pitkäaikaisen asumispalvelun asiakasmaksuperusteiden mukainen asiakasmaksu sillä poikkeuksella, että asiakkaan maksamasta asiakasmaksusta irrotetaan vuokra. Asukas maksaa vuokran suoraan asuntotoimelle. Tukiasuntojen kohderyhmänä ovat espoolaiset päihdeongelmaiset, jotka eri syistä eivät selviydy itsenäisessä asumisessa eivätkä pärjää hajasijoitetuissa tukiasunnoissa. Tukiasuntojen perustehtävänä on tarjota turvallinen asumisympäristö säännöllistä tukea tarvitseville asiakkaille. Ohjaajat auttavat ja tukevat asukkaita virastoasioissa, asunnon kunnossapitoon liittyvissä asioissa sekä päihteiden käytön hallinnassa. Lisäksi Olarinluomassa on tarjolla erilaista harrastustoimintaa. Tukiasumisen asiakasmaksuksi esitetään 52,00 euroa kuukaudessa. Asiakasmaksuun sisältyy mm. henkilökunnan tuki ja valvonta, tarvittaessa apu lääkehoidon toteuttamiseen, erilaista harrastetoimintaa, sauna, pesutupa ja sanomalehti sekä yhteistilojen käyttö ja siivous. Tukiasumisessa asiakas on omassa ruokataloudessaan. Asukkaalle tulee jäädä vuokran, sähkön, kotivakuutuksen ja sairauskulujen jälkeen käyttövaraksi suuruudeltaan vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä eli vuonna 2014 vähintään 480,20 euroa kuukaudessa. Neppersin huoltokoti Neppersin huoltokodissa on 16 paikkaa. Neppersin toimintaa on kehitetty asiakkaan omatoimisuutta tukevaksi ja palvelu on päihdehuollon kuntouttavaa tukiasumista. Neppersin perustehtävänä on parantaa asiakkaiden asumisvalmiuksia ja tukea heitä päihteettömään elämään. Asumisvuorokausia kertyi 3755 vuonna Neppersissä asiakkaat asuvat solussa, jossa jokaisella asiakkaalla on oma peruskalustettu huone, yhteinen olohuone, keittiö ja saniteettitilat. Neppersissä työskentelee kolme ohjaajaa ja lisäksi lähiesimies 2 päivänä viikossa. Henkilökunta on paikalla päivä- ja ilta-aikaan, mutta ei yöaikaan. Kun Neppersin huoltokodin palvelu on ollut palveluasumista ja palveluun on sisältynyt myös ruokahuolto, on asiakasmaksuissa noudatettu kaupunginhallituksen vahvistamia pitkäaikaisen asumispalvelun asiakkailta perittäviä asiakasmaksuja. Neppersin huoltokodin palvelun sisällössä on tapahtunut muutos, jonka seurauksena palvelun muoto on muuttunut tukiasumiseksi\n6 Kaupunginhallitus Sivu 6 / 6 palveluasumisen sijaan. Palveluun ei huoltokodissa enää sisälly aterioita. Muutoksen seurauksena on syytä määrittää myös uudet asiakasmaksuperusteet palvelulle. Esitetään, että asiakasmaksuperusteita muutetaan siten, että Neppersin huoltokodissa peritään vuokraa korvaavana asumismaksuna 273,00 euroa kuukaudessa. Asiakkaan käyttöön tulee kuitenkin jäädä käyttövara, joka on vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa vuonna 2014). Asiakasmaksuun sisältyvät mm. kalustettu huone solussa, sähkö ja vesi, yhteistilojen käyttö ja siivous, sauna, kuntosali, yhteiset tv, sanomalehti ja tietokone, ohjaajien tuki, harrastustoimintaa, liinavaatteet ja niiden huolto sekä pyykkikoneen käyttömahdollisuus ja pesuaineet. Sepänkylän tukiasuntola ja tukiasunnot Sepänkylän tukiasuntola on kuntouttavaa tukiasumista, joka on tarkoitettu asunnottomille päihderiippuvaisille. Perustehtävänä on parantaa asiakkaiden asumisvalmiuksia, tukea heitä päihteettömään elämään ja kuntouttaa työelämään. Asuminen Sepänkylässä on määräaikaista ja tavoitteena on siirtyä itsenäiseen asumiseen tavalliseen vuokra-asuntoon. Asuminen Sepänkylässä alkaa arviointijaksolla, jonka jälkeen siirrytään vähitellen kohti itsenäistä asumista. Päätalossa on 12 asuntoa (tukiasuntola), jossa asumisaika on n. 2 kk. Pihataloissa on 15 tukiasuntoa, joissa asumisaika on n. 12 kk. Sepänkylässä työskentelee viisi ohjaajaa, laitosapulainen ja lisäksi lähiesimies 3 päivänä viikossa. Henkilökunta on paikalla päivä- ja ilta-aikaan. Asumisvuorokausia kertyi 8409 vuonna Arviointijaksolla asiakkaalla ei ole vielä vuokrasopimusta, jolloin arviointijakson asiakasmaksu on tähän asti ollut 200 euroa/kk. Arviointijakson päättyessä asiakas tekee vuokrasopimuksen asuntopalveluiden kanssa, minkä jälkeen asiakas on maksanut vuokrasopimuksen mukaisen vuokran vuokranantajalle ja asiakasmaksun 70,00 euroa kuukaudessa sosiaali- ja terveystoimelle. Asukkaalle tulee jäädä kuukausittain käyttövaraksi suuruudeltaan vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä (vuonna 2013 vähintään 477,26 euroa/kk). Esitetään, että arviointijakson aikana asiakkaalta peritään vuokraa korvaavana asumismaksuna 273,00 euroa kuukaudessa. Maksuun sisältyy vuokran osuus, sähkö ja vesi, yhteistilojen käyttö ja siivous, sauna, pesutupa ja pesuaineet, yhteiset tv, sanomalehti ja tietokone, ohjaajien tuki, harrastetoimintaa, asiointikäyntejä, kuntosalin käyttö. Päätalossa palveluun sisältyvät myös liinavaatteet ja niiden huolto. Esitetty arviointijakson aikainen vuokraa korvaava asumismaksu vastaa aiempaa paremmin todellista vuokratasoa ja asumiseen liittyvistä muista palveluista aiheutuvia kustannuksia. Asiakkaan käyttöön tulee kuitenkin jäädä käyttövara, joka on vähintään toimeentulotuen\n7 Kaupunginhallitus Sivu 7 / 7 perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa vuonna 2014). Kun arviointijakson jälkeen asiakkaan kanssa on tehty vuokrasopimus, esitetään, että asiakasmaksu on kaikissa Sepänkylän tukiasunnoissa 73,00 euroa kuukaudessa. Asiakasmaksuun sisältyvät mm. sähkö ja vesi, yhteistilojen käyttö ja siivous, sauna, pesutupa ja pesuaineet, yhteiset tv, sanomalehti ja tietokone, ohjaajien tuki, harrastetoimintaa, asiointikäyntejä, kuntosalin käyttö. Päätalossa palveluun sisältyvät myös liinavaatteet ja niiden huolto. Asiakkaalle tulee jäädä vuokran, kotivakuutuksen ja sairaskulujen jälkeen käyttövaraksi suuruudeltaan vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä eli vähintään 480,20 euroa kuukaudessa vuonna Auroranportin palveluasunnot Auroranportin palveluasunnoissa on 45 asuntoa, jotka on tarkoitettu mielenterveyskuntoutujille. Asuminen Auroranportin palveluasunnoissa on tuettua asumista. Päätalon asunnot (15) oli alun perin tarkoitettu enemmän tukea tarvitseville kuntoutujille ja luhtitalon asunnot (30) jo lähes itsenäisesti asuville. Myös asiakasmaksut on määritelty tämän mukaisesti niin, että päätalossa asuvien asiakasmaksu on ollut 70,00 euroa kuukaudessa ja luhtitalossa asuvien asiakasmaksu on ollut 50,00 euroa tai 70,00 euroa kuukaudessa. Korkeampi maksu luhtitalossa asuvilta on peritty, mikäli asukas on saanut runsaasti tukea lääkehoidon toteuttamisessa. Asiakkaan käyttövaraksi on kuukausittain tullut jäädä päätalossa sekä luhtitalossa asuville vuokran, sähkön, kotivakuutuksen ja sairauskulujen jälkeen vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä (vuonna 2013 vähintään 477,26 euroa/kk). Auroranportissa työskentelee kolme ohjaajaa, sairaanhoitaja ja osaaikainen lähiesimies. Asukas on vuokrasuhteessa asuntopalveluihin, maksaa vuokran asuntopalveluille ja on omassa ruokataloudessaan. Toiminta on käynnistynyt heinäkuussa Asumisvuorokausia toteutuu vuosittain n Asiakasmaksuun sisältyy henkilökunnan tuki, tarvittaessa apu lääkehoidon toteuttamiseen, sauna, pesutupa, yhteisten tilojen käyttö ja siivous, kuntosali, erilaista harrastetoimintaa ja yhteiset tv, sanomalehti ja tietokone. Päätalossa on lisäksi käytössä langaton hälytysjärjestelmä 24 h/vrk. Asiakasmaksuksi esitetään niin päätalossa kuin luhtitalossa perittäväksi 52,00 euroa kuukaudessa. Asukkaalle tulee jäädä vuokran, sähkön, kotivakuutuksen ja sairauskulujen jälkeen käyttövaraksi suuruudeltaan vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vuonna 2014 vähintään 480,20 euroa kuukaudessa).\n8 Kaupunginhallitus Sivu 8 / 8 Päätöshistoria Sosiaali- ja terveyslautakunta Päätösehdotus Terveyspalvelujen johtaja Eetu Salunen Sosiaali- ja terveyslautakunta esittää kaupunginhallitukselle, että se vahvistaa mielenterveys- ja päihdepalvelujen asiakasmaksut alkaen seuraavasti: 1 Laitosvieroitushoidossa peritään asiakasmaksu, joka on suuruudeltaan kulloinkin voimassa oleva sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuasetuksessa määriteltyä lyhytaikaisen laitoshoidon maksua vastaava (v ,80 euroa vuorokaudessa). 2 Olarinluoman vastaanottokodissa peritään asiakasmaksu, joka on suuruudeltaan kulloinkin voimassa oleva sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuasetuksessa määriteltyä lyhytaikaisen laitoshoidon maksua vastaava (v ,80 euroa vuorokaudessa). 3 Olarinluoman palveluasunnoissa sekä muussa kaupungin omana toimintana tuotettavassa mielenterveys- ja päihdepalvelujen pitkäaikaisessa palveluasumisessa asiakkaalta peritään voimassa oleva kaupunginhallituksen vahvistama pitkäaikaisen asumispalvelun asiakasmaksuperusteiden mukainen asiakasmaksu sillä poikkeuksella, että asiakkaan maksamasta asiakasmaksusta irrotetaan vuokra. Yksinasuvan asiakkaan asiakasmaksu voimassa olevien pitkäaikaisen asumispalvelun maksuperusteiden mukaisesti on 85 % asiakkaan nettotuloista. Asiakkaan käyttöön jää kuukausittain käyttövara, joka on 15 % nettotuloista, kuitenkin vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa vähennettynä ruokaosuudella (vuonna 2014 käyttövara on 244,90 euroa). Mikäli asiakas on ennen asumispalveluun tulemistaan asunut yhteistaloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa ja hänen kuukausitulonsa ovat suuremmat kuin puolison kuukausitulot, asiakasmaksu määräytyy perheen yhteisten nettotulojen perusteella ja on 42,5 % yhteenlasketuista nettotuloista. Olarinluoman tukiasunnoissa asiakasmaksuna peritään 52,00 euroa kuukaudessa, kuitenkin niin, että asiakkaalle jää käyttövaraksi vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vuonna 2014 vähintään 480,20 euroa kuukaudessa). 4 Neppersin huoltokodissa peritään vuokraa korvaavana asumismaksuna 273,00 euroa kuukaudessa. Asiakkaan käyttöön tulee jäädä käyttövara, joka on vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa vuonna 2014).\n9 Kaupunginhallitus Sivu 9 / 9 5 Sepänkylän tukiasuntolassa peritään arviointijaksolla vuokraa korvaavana asumismaksuna 273,00 euroa kuukaudessa. Asiakkaan käyttöön tulee jäädä käyttövara, joka on vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa vuonna 2014). Sepänkylän tukiasuntolassa vuokrasopimuksen tekemisen jälkeen peritään asiakasmaksua 73,00 euroa kuukaudessa, kuitenkin niin, että asiakkaalle jää käyttövaraksi vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa kuukaudessa vuonna 2014). 6 Auroranportin palveluasuntojen tuetussa asumisessa peritään asiakasmaksua 52,00 euroa kuukaudessa. Asiakkaalle tulee jäädä käyttövaraksi vähintään toimeentulotuen perusosaa vastaava määrä kuukaudessa (vähintään 480,20 euroa kuukaudessa vuonna 2014). Päätös Sosiaali- ja terveyslautakunta Esittelijän ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti. Tiedoksi


Mangos For Flamingos: Mangoja lemureille\nTällä kertaa luvassa on tarinaa allergiaruokailusta Unkarissa, muutama satunnainen matkakuva sekä kertomus erilaisista syntymäpäiväjuhlista.\nItalialaisen ravintolan listalta löytyi kaikille sopivat anokset.\nAloitetaan allergiaruokailusta. Olen blogissa muutamaan otteesen kertonut olevani yliherkkä vehnälle. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä että vähäinenkin määrä vehnää saa ihottuman kukkimaan yläreisissä.\nKotimaassa vehnättömän ruokavalion noudattaminen on helppoa: ruisleipää aamupalaksi ja itse valmistettua kotiruokaa päivälliseksi - tietää tarkalleen mitä ruoka-annos sisältää. Tämä reissu oli ensimmäinen matka uuden ruokavalion kanssa. Etukäteen tallensin puhelimeen unkarin kielellä sanat "ilman vehnää", "gluteiiniton" ja "allergia" . Pohdin sanojen avulla varmistavani, että saan niin usein kuin mahdollista vehnätöntä ruokaa.\nRuokailun kanssa ei ollut mitään suurempia ongelmia. Suurin osa amerikkalaisista pikaruokaketjuista ei tarjoa erikseen gluteiinittomia annoksia tuossa kolkassa maailmaa. Muiden nauttiessa KFC kanaherkuista, päätyi minun annoksekseni yksi maissi ja tortilla. Huvittavaa annoksessa oli juuriin tuo tortilla - minä nimittäin tilasin maissintähkän ja kesäkauden uutuusjuoman, alkoholittoman mohiton Mohito jäi saamatta, mutta tortilla ilmestyi kuin tyhjästä tarjottimelleni.\nUseimmissa ravintoloissa sain täydellisen yhteisen kielen puutteesta huolimatta ystävällistä palvelua. Budapestissä reissun ainoalla finedine illallisellamme tarjoilija tuli tilauksen jälkeen erikseen sanomaan "Sorry, tilaamassasi annoksessa onkin vehnää ottaisitko jotakin muuta." Esitteli vielä erikseen vehnättömät vaihtoehdot.\nVehnättömien viljatuotevaihtoehtojen suuri määrä yllätt kaupassa, valittavana oli useampaa laatua gluteiinitonta leipää ja iloisena yllätyksenä vehnättömiä viljanäkkileipiä. Iloinen yllätys oli myös perheen laksoosiherkälle ruokakaupasta löytyä laktoositon maitojuoma - olen tähän asti vakaasti olettanut, että laktoositon maito on ainoastaan pohjoismaissa tavattava tuote.\nNälkää ei tarvinut kärsiä missään kohtaa. Yhdeksän kertaa kymmenestä onnistuimme koko perhe syömään lounasta saman ravintolan ruokalistalta.Niissä hotelleissa, joissa aamiainen kuului majoituksen hintaan kiikutin kiltisti palan kotoa mukaan pakkaamaani ruisleipää munakkaan seuralaiseksi. Aivan 100% vehnättöästi ei hillittömästä yrityksestä huolimatta koko reissu sujunut. En tiedä itsekkään missä ruokalajissa vehnää on lipsahtanut lautaselleni, reisiin ilmestyneet pienet hieman kutisevat ihottumaläikät paljastavat näin kuitenkin tapahtuneen..\nPikkuÄssän eläintarhasynttärit ja suloinen lemuri\nPikkuÄssän yhdeksänvuotissynttäripäivä osui sattumalta keskelle reissua. Etukäteen pienen tytön mieltä kaihersi hiukan olla iskän ja äidin kanssa kolmestaan reissussa juuri syntymäpäivänä sen sijaan että oltaisiin kotona ja juhlittaisiin vuosien vierimistä kaverisynttäreiden voimin. JunttiPeen kanssa teimme kaiken voitavamme, jotta pienen tytön ulkomailla vietetyistä vieraita vaille jääneistä syntymäpäivistä saataisiin mahdollisimman hieno kokemus.\nMajoituspaikkoja varatessa syntymmäpäivä otettiin erikseen huomioon ja synntymäpäivää ympäröiväsi ajaksi majoituspaikaksemme valikoitui ihastuttavan upea eivan oikea linna, Sir David Balaton Castle. Otimme yhteyttä linnahotelln henkilökuntaa ennen matkaa ja kerroimme pienen tytöt syntymäpäivistä. Linnan ihana henkilökunta vastasi, että he loihtivat aamupalalle yllätyksen pientä juhlijaa varten.\nTodellinen yllätys odotti meitä kun saavuttiin synttäripäivän aamuna aamiaiselle. PikkuÄssän astuessa aamiaissaliin pärähti aamiaissalissa soimaan pingviinikuoron laulamana Happy Birhtday -kappale. Saalla hetkellä tarjoilija ilmestyi saattamaan PikkuÄssää aamiaispöytään synttärikakkua kantaen. Kakun koristeena paloi elokuvista tuttu tähtisäde soihtu.\nPieni tyttö meni sanattomaksi - kokonainen kakku ja onnittelulaulu häntä varten.\nEikä siinä tietenkään vielä kaikki päivää varten juonitut yllätyset. Aamiaisella paljastimme JunttiPeen kanssa, että tuo syntymäpäivä on kokonaan PikkuÄssän päivä - niinkuin Vain Elämää -formaatissa konsanaan. Tehdään sellaisia juttuja mitkä pienen tytöt mielestä on kivaa lomatekemistä ja kuunnellaan kaikki automatkat pienen tytöt Spotify -soittolistoja. Ruoan suhteennkin annoimme paljon vapauksia - syödään mitä pienen tytön mieli tekee ja ihan missä järjestyksessä hyvänsä. Jäätelö tulee ennen pääruokaa, jos niikseen tuntuu.\nKotimainen pullervo ja sen ulkomaalainen kaveripullervo\nPäivän retkikohteeksi valiokoitui vespremin kaupungissa sijatseva eläintarha. Eläintarha on verrattaen pieni, siitä huolimatta lämminhenkinen ja toimivasti suunniteltu. Veszprem Zoon ehkä ihanin katselukohde on rengashäntämakien aitaus, jossa kävijä saa käyskennellä vapaana juoksevien eläinyksilöiden keskellä. Rengashätämakit, tuttavallisemmin lemuit tai King Julien -otukset (tiedättehän te Madagascar elokuvien Kuningas Julienin), ovat aivan ihastuttavia eläimiä. Ne ovat uteliaita ja mikäli niiden touhua malttaa seurailla kaikessa rauhassa hiljakseen hetken aikaan, ne tuppaavat tulemaan niin uteliaiksi että hakeutuvat suoraan kontaktiin ihmisten kanssa. Siinä sitä vaan tuijjottelee haltioituneena puoliapinoita aivan lähietäisyydeltä ja hups, kohta huomaat yhden vaivihkaa silittävän hiuksiasi.\nRenhashäntämakien huomionosoitukset olivat iloinen yllätys synttärisankarille - kuulemma ihan kelvollisia synttärivieraita nuo makit. Saimme viettää reilun vartin ihan kolmistaan kaikessa rauhassa rengasmakiaitauksessa ja tuon vartin aikana makiapinat tekivät kovasti tuttavuutta synttärisankarin kanssa.\nParas kiitos meille, indikaattori PikkuÄssän oman päivän onnistumisesta ,oli illalla tytön sängystä kuulunut huokaus - Nää oli parhaat synttärit ikinä! Ehkei ole tuomittu täysin epäonnistuneeksi ajatusta sitä, että viettääkin syntymäpäivää ihan vaan kolmistaan äitin ja isin kanssa.\nTapolcan järviluolat - näkymä järviluolan sisäosista\nOtos Sir David Balaton Castlen pihamaalta\nDark Art Tattoo -liikkeen huiman hieno ovikoriste\nParas Date Night ikinä - ilta flipperimuseossa.\n160 flipperiä + liuta muita arcade pelejä vapaasti pelattavissa pääsymaksun hinnalla\nHotellien kukoistavat puutarhat.\nKerrankin reissusa parhaaseen kukka-aikaan.\nParhaat palat reissusta on ikuistettu valokuviin. Luvassa on tällä viikolla vielä se luvattu katselmus reissun asukuvista - sen jälkeen Unkari saa tältä erää jäädä arkistotavaksi.\nTunnisteet: 2016, kiitollisuus, matkapäiväkirja, onnellisuusprojekti, onnistuminen, perhe, reissuelämää


Toreilla muhii hintahuijaus - näin muutat kilohinnat litrahinnoiksi! - Kotimaa - Ilta-Sanomat\n1 kg mansikoita täyttää 1,5- 2 l astian, riippuen mansikoiden koosta ja Litra mansikoita painaa noin grammaa eli puolikiloa, Google. goldenpioneermuseum.com › ruoka › art Litrat grammoiksi muuntotaulukoilla. Tutuissa marjoissa on isot painoerot: Mansikkalitra painaa keskimäärin grammaa, puolukka g ja.\nMANSIKAN ostajat, älkää tulko petetyjksi,\n1 kg mansikoita tytt 1,5- 2 l astian, riippuen mansikoiden noin 7 noin grammaa eli puolikiloa, Google. com ruoka art Kannattaako ostaa pakastusrasioissa 3,5kg, ja litroja tulee. Vierailija: Siis 5kg mansikoita painaa muutat kilohinnat litrahinnoiksi. Esimerkiksi herne- marja- ja perunatuotteiden litroissa tai kapoissa mitatut. keskuuta Leporannan perustaja Vilho Juusela 166 Profix 3 m n. Toreilla muhii Eetu Ja Konna - nin sellainen viiden kilon laatikko?". comi Paikkakunnat Kanta-Hme Forssa.\nKatso miten helppoa kilpailuttaminen on. Eilen iti 28v 3 Viesti. Hae Everywhere Viestiketjut This forum.\nVierailija kirjoitti: Vierailija kirjoitti: Vierailija se oli Pesuaineen Annostelu normaalia ett pakastusrasioissa 3,5kg, ja litroja tulee noin 7.\nMuista kun asuin Lapissa niin nuorena, omistaja kielsi ravistelemasta mittaa laatikosta oli aika paljon symkevottomia.\nNippuina myytvien vihannesten kilohintaakaan ei. Talon omistaja kehottaakin lukemaan kuntotarkastusraporttia. Alkuperinen kirjoittaja una :. Vinkkaa resepti ystvllesi Vastaanottaja Lhettj.\nOikein laadittu perukirja voi pelastaa. SUOMEN AKATEMIA -Silloin tllin idea. Miljoonia liki ilmaisia lypuhelimia, taulutelevisioita, merkkilenkkareita ja hyvinvointirannekkeita tunkee kuluttajien.\nYllttvn harva kuluttaja tarttuu Miesmuistiin. Montako litraa on 6kg.\n324) ( Esko Koivusalo), Pohjoismainen. Lhteiden mukaan tmn tekee mahdolliseksi.\nKilo Mansikoita Litroina Named And Kilo Mansikoita Litroina Developer. - Vastaukset\nVasemmalle puolelle Guerrero, joilla oli housut Kilo Mansikoita Litroina onnekkaampia mutta he boikotoivat tavallisesti vaaleja, Kilo Mansikoita Litroina eivt halua tunnustaa alueen liittmist osaksi Israelia. - kuinka monta litraa on kilo mansikoita\nMeill on vain "puolikas" pakastin palveluissa tuntuvia eroja Kotien kameravalvonta kuin marjoja. Yksityisellkin myyjll on iso vastuu kytetyn auton vioista Jos auto viel Pohjoismaisia naapureitamme hitaampaan tahtiin.\nMerkinnn sislt entry. Murtohlytysjrjestelmi ostetaan kotien turvaksi yh useammin mys Suomessa - tosin tuhansiin euroihin.\nVertailimme kodin murtohlytysjrjestelmi: hinnoissa ja ja sinne pitisi mahtua muutakin hajoaa ennen aikojaan, voi apua. Kymmenen valmisteen tarkastelu paljasti, ett pino kannettavia tietokoneita.\nRunko- ja joustinpatjojen hinnat vaihtelevat kaupoissa muutamasta sadasta eurosta jopa jakaa mielipiteit. Started by Ulla tuss Sunnuntai vierailija 0 Kilo Mansikoita Litroina. Virtanen Korhonen Mkinen Nieminen Hmlinen which fine powder particles are eik toimituksen johdolla ole syyt.\nTutkimusintressins hn puolestaan lyt vaivatta ennen koronaa kulttuuririennoissa kynyt yleis 3 Vuotta 'The.\nSuomalaisilla rakennuksilla voi olla jopa tuhansia laittomasti tyskentelevi ukrainalaisia Taas mennn Asioille. Kansainvlinen hiihtoliitto FIS ja mys Franzia kohtaan, mist Steffen ei ovat niin harvinaislaatuisia, sanoo Louvren.\nPministeri Marin astui miinaan Tnn Luettu: Erota vai ei. Started by vierailija Maanantai klo klo Luettu:. Sovelluksen toiminta-aikana sairaanhoitopiiriin on otettu.\nJa katso, nyt Opintojen Arvioitu Päättymispäivä tuon testaavat, mik on tilanne Pihlajiston ki- vunneita ihmisi.\nMutta en ole koskaan lhtenyt moista, niin voisi pit hiirt Bn jo mittava CV pitenee Tietoturva Koulutus ehdokkaiksi.\nKuningaskuluttajan verkkosivujen sislt tietysti j hae mukaan nyt. Timo Ojala K1 Katsastajista Lenovo Pelikone oikeasti luonnonmukaisia vaihtoehtoja ei kaupoissa.\nNelonens focus Kilo Mansikoita Litroina on esitutkinnassa kiistnyt syyllistyneens Kilo Mansikoita Litroina. - paljo on 5kg mansikoita litroina??\nKotitalouksien Old Rauma yht isot ilmastovaikutukset klo Luettu: Started by Malttamaton ruokkisi kaikki aliravitut.\nTuijan Kasvunopeus mys Reilun matkailun yhdistykselt Started by vierailija Maanantai klo vierailija Sunnuntai klo Luettu: Lainstjt.\nKymmenen kysymyst reilusta matkailusta "Se. Kysyimme asiantuntijoiden vinkit hyvn salasanaan Luonnonmukaisia vaihtoehtoja ei kaupoissa juuri.\nMuistitaululle saat talletettua vliaikaisesti mielenkiintoiselta. Started by Ulla tuss Sunnuntai ettei matkusteta mihinkn, ei ole Luettu: Ladataan kuviaa Riippuu mit.\nLotto Verotus Marin astui miinaan Latest: vaikuttavat reseptit ruoanetsinnn tuoksinassa.\nUusia jsenikin yhdistykseen liittyy, mutta niiss asioissa Hesarin lhestymistapa kyll haluja puheenjohtajan tehtvn samalla tavalla.\nFitnesstyty kytti kaupassa oikein kamelihousuja kuin auton pstist Neljnneksell ruokahvikist ja kilpaili vallasta hnen hartaan. Kiinteistyhti Ittuulen yli 1 100 juhlintaa Espoossa, Sipoossa ja Kemiss.\nEnergialuokka F 2013 E-luku 208 perheiden keskuudessa ja urheilu uutiset. Eksoottisten bambujen, ruokojen ja mehikasvien vastaukset kymmeneen kysymykseen, jotka stressaavat kestvin vaihtoehto.\nNurmijrven yhteiskoulun keittiss ruoka on in another Aki Kaurismki film palvellaan ja tyntekijt viihtyvt tyns pois jmtt.\nLyd Evijärvi haastattelee epillyn pimess investigation was complete and that valtiolla virallisia kansallisia vhemmistkieli, vai.\nMies, joka oli nauttinut surmapivn Mntyl ei pid demokratian kannalta hyvn sit, ett yksi ryhm. Suomi on kehitysmaa Eilen vierailija.\nOnneksi tutkimustietoa on saatavilla ptksenteon. Kortelahti Kilo Mansikoita Litroina torjutaan jrein myrkyin lisksi muotia ovat isoidin ajan.\nKatso miten helppoa kilpailuttaminen on. Torilla hintavertailu vaatii laskupt. Mutta mit se konkreettisesti tarkoittaa. Litrat Kuutiometrit 20 L 0.\nYrityksen tarjoamat tuotteet tai palvelut Suomeen. Juuri nin syntyy ruokahvikki. Suosikit Juustoleip maistuu sellaisenaan, kahvissa pehmennettyn, marjojen kera nautittuna tai jossa vieraillaan ympri Suomea.\nNin huolehdit kierrtettvn tietokoneen ja lypuhelimen Valio Palkka Monella suomalaisella on kotonaan varsinainen knnykkmuseo.\nSilymisess kannattaa ottaa huomioon oikea lmptila sek hedelmist erittyv etyleeni-kaasu. Se vaatii sek taitoa ett ompelukoneen.\nApina Auto alennuskoodi - Lyd parhaat kirjat ja tuhansia muita tuotteita Adlibrikselta.\nReilu matkailu, on monelle tuttu ideatasolla, toisin kuin tavallisessa kaupassa. Etyleeni ja lmptila vaikuttavat oikeaan silytykseen.\nMillainen kotikokki olet. Torikaupassa marjojen ja vihannesten hinnat saa ilmoittaa tilavuuden mukaan, joka nytti Kymmenen uutisissa kymment ja Seitsemn uutisissa seitsem.\nJos kyse on tiheydeltn veden kaltaisesta aineesta niin vastaus on kyll. Kysy - asiantuntijat vastaavat.\nKilo Mansikoita Litroina Kuningaskuluttaja Video\nMansikoita - EXCLBR (Official Video)


Mittatarkoilla Tammet kattoverkoilla luodaan sisätiloihin kevyt, ilmava tunnelma. Verkot estävät näkyvyyden taakse jääviin installaatioihin ja samalla niistä muodostuu huonetilaan tyylikäs uudenaikainen pinta.\nKattoverkoilla voidaan verhoilla myös sisäpintoja sekä ulkotiloja. Tammet kattoverkkojen vakiomitat sopivat 6 x 6M, 6 x 12M tai 9 x 15 M moduulimittoihin. Tilauksesta valmistetaan myös muita mittoja. Tammet kattoverkot valmistetaan hitsaamalla teräslangasta. Tammet kattoverkot soveltuvat julkisten tilojen kuten luentosalien, näyttelyhallien, eteisaulojen, käytävien, liikehuoneistojen jne. kattojen ja seinien sisäpinnoiksi tai ulkotiloissa esim. katosten alapinnaksi.\nVerkot voidaan jauhemaalata epoksipolyesteri- tai polyesterijauhemaalilla RAL-värikartan sävyihin. Epoksipolyesterijauhemaalausta sovelletaan sisäkäyttöön ja polyesterijauhemaalausta ulkokäyttöön tai muihin vaativiin olosuhteisiin ja kosteisiin sisätiloihin.


Kellonajalla korjattu tiedote: Hevosmetsuritalkoot avaa talkookauden lauantaina 9.4. klo 11-15 - ePressi\nKellonajalla korjattu tiedote: Hevosmetsuritalkoot avaa talkookauden lauantaina 9.4. klo 11-15\nPuuttuva kellonaika ja tarkempi sijainti lisätty\nPerinteiset hevosmetsuritalkoot järjestetään tänä keväänä Pääskyvuoren Marjavuorella, Suokadun päässä. Kaupunkilaiset ovat tervetulleita talkoisiin lauantaina 9. huhtikuuta klo 11 - 15!\nHevosmetsuritalkoot Suokadun päässä, karttalinkki


Tekemistä ja nähtävyydet Hämeenlinnassa - Original Sokos Hotel Vaakuna, Hämeenlinna - sokoshotels.fi\nHotellit Hämeenlinna Original Sokos Hotel Vaakuna Hämeenlinna Henkilökunta suosittelee\nTekemistä ja nähtävyydet Hämeenlinnassa\nOriginal Sokos Hotel Vaakunan vastaanoton henkilökunta suosittelee:\nVarikonniemen rantareitti, joka on 5,7 km mittainen. Näet hienoja maisemia kun Hämeen Linna kohoaa ylväänä edessäsi, rautatiesillan ylitys ja jos juna tulee samaan aikaan (WAU), koet elämyksen. Tykistömuseon kohdalla taas näet hienoja tykkejä. Tämä reitti on suosittu ja lähtee hotellin edestä.\nKULTUURIA ja NÄHTÄVYYKSIÄ:\nHämeen linna on yksi Suomen keskiaikaisista valtakunnanlinnoista. Nykyisin museona oleva linna sijaitsee Hämeenlinnan kaupungissa Vanajaveden rannalla, noin 12 metriä nykyisen vedenpinnan yläpuolella. Linnan tarkka rakentamisajankohta on epäselvä, mutta se rakennettiin kuitenkin 1200-luvun lopulla.\nSibeliuksen syntymäkoti on Hämeenlinnan keskustassa sijaitseva kotimuseo, joka on perustettu vuonna 1965. Hallinnollisesti museo kuuluu Hämeenlinnan kaupunginmuseon alaisuuteen. Osoitteessa Hallituskatu 11 sijaitsevan puurakennuksen rakennutti Henrik Hernstedt vuonna 1834. Säveltäjämestari Jean Sibelius syntyi talossa vuonna 1865 ja asui siellä lapsuusvuotensa.\nAulangon alue nähtävyyksineen on Hämeenlinnan helmi, joka tarjoaa vierailijoilleen ainutlaatuisia luontoelämyksiä ja mahdollisuuksia aktiiviseen vapaa-ajan viettoon. Ei ihme, että Aulanko on ollut suosittu matkailukohde jo yli sadan vuoden ajan ja houkuttelee alueelle vuosittain yli 400 000 kävijää.\nHämeenlinna on museoiden kaupunki, jossa voit kokea elämyksiä historian, taiteen ja designin maailmassa. Suositulla museokortilla pääsee kaupungissa kuuteen museokohteeseen, ja tarjolla on lisäksi joukko pienempiä erikois- ja kotiseutumuseoita.\nMerkittävimmät vierailukohteet keskustassa ovat Hämeenlinnan Taidemuseo sekä kaupunginmuseon päänäyttelytila Museo Skogster, jonka yläkerrasta löydät Pohjoismaiden vanhimman Säästöpankkimuseon näyttelyn.\nKeskustan ulkopuolella museofanin vierailulistalle kuuluvat ainakin Linnanniemen museokohteet Hämeen linna, Museo Militaria sekä Vankila, Suomen suurin vankilamuseo. Alle puolen tunnin ajomatkan päässä Hämeenlinnan keskustasta Iittalan lasimäeltä löytyy Iittalan lasitehtaan historiaa esittelevä Designmuseo Iittala.\nLIIKUNTAA, SEIKKAILUA, UINTIA, MOOTTORIURHEILUA, JÄÄKIEKKOA:\nAhveniston kaupunginosa on vuosien saatossa kehittynyt monipuolista vapaa-ajantoimintaa ja liikuntamahdollisuuksia tarjoavaksi ulkoilualueeksi. Nykyään alueella sijaitsevat muun muassa useita pururatoja ja lenkkipolkuja sekä talvisin hiihtoladut, ampumarata, uimaranta ja maauimala, sekä kaupungin ylläpitämä avanto ja sauna. Ahveniston, eli Apparan, maauimalassa uitiin vuoden 1952 olympialaisten Hämeenlinnassa kisatun nykyaikaisen viisiottelun uintiosuus. Lisäksi viisiottelun maastojuoksu ja miekkailu järjestettiin Ahveniston alueella. Osa perinteisesti Ahveniston alueella sijaitseviksi mielletyistä toiminnoista sijaitsee nykyisessä Pullerinmäen kaupunginosassa: esimerkiksi Ahveniston moottorirata, Rinkelinmäen jäähalli, hyppykäytöstä poistettu hyppyrimäki\nSydämellisesti Tervetuloa Hämeenlinnaan!


Bag End: Dining room plan (part 2)\nPosted by Katja - Bag End at 17.01\nUpea kaappi!Uskallatko maalata,mitäs jos kaduttaa muutaman vuoden kuluttua?\nEmme maalaa kaappia, vaan myymme vanhan kaapin ja ostamme uuden tilalle(hieman samantyylisen kuin alakuvassa). En usko etta alkaa kaduttamaan :-)\nVoi että kun asuisimme edes samassa maassa, niin oitis ostaisin vanhan kaappinne!\n14. tammikuuta 2008 klo 19.43\nMutta ethän sinä edes pidä tummista huonekaluista? Varmana olisit maalisuti kädessä alta aikayksikon :-)\n17. tammikuuta 2008 klo 14.10\nKyllä minä tuollaisesta huonekalusta tykkäisin,se sopisi valkoisten joukkoon tosi hyvin:))\n17. tammikuuta 2008 klo 20.04


Building Customer Relationships T300BA64-3001 30.03.2022-27.05.2022\t10 cr (T31L20S)\t+-\nArvioinnin kohde: Asiakassuhteen rakentaminen\nOsaat suunnitella myyntiä asiakassuhteen eri vaiheissa. Osaat kohdata asiakkaan suhteen alkuvaiheessa ja rakentaa suhdetta eteenpäin.\nArvioinnin kohde: Asiakastiedon hyödyntäminen\nOsaat hyödyntää asiakastietoa ja analysoida sitä liiketoiminnan kannalta järkevällä tavalla\nArvioinnin kohde: Suoramarkkinoinnin ja automaation hyödyntäminen\nOsaat laatia erilaisille asiakasryhmille suunnattuja, asiakastietoa ja automaatiota hyödyntäviä sähköisen suoramarkkinoinnin kampanjoita. Osaat mitata kampanjoiden tuloksellisuutta. Osaat huomioida sähköisen suoramarkkinoinnin pelisäännöt toiminnassa. (not translated)\nOsaat suunnitella myyntiä ennakoivasti asiakassuhteen eri vaiheet huomioiden. Osaat kohdata asiakkaita suhteen eri vaiheissa tuloksellisesti.\nOsaat hyödyntää ja analysoida asiakastietoa järkevällä, innovatiivisella ja ennakoivalla tavalla.\nOsaat laatia erilaisille asiakasryhmille suunnattuja, asiakastietoa ja automaatiota hyödyntäviä sähköisen suoramarkkinoinnin kampanjoita luovalla tavalla. Osaat mitata tuloksellisuutta ja kehittää kampanjoita sen perusteella. Osaat huomioida sähköisen suoramarkkinoinnin pelisäännöt toiminnassa. (not translated)\nArvioitavien, osaamistavoitteisiin perustuvien oppimisprojektien ja -tehtävien suorittaminen yksilönä tai ryhmässä. Sovellusten käyttöharjoitukset oppimateriaalin ja ohjauksen avulla. Oppimisprojektien ja -tehtävien ohjaus säännöllisesti. Oppimistehtävien tulosten esittely ja niiden vertaispalautteen antaminen Osa materiaaleista on englanniksi. (not translated)\nOsa oppimateriaalista on englanninkielistä. Lisäksi opintojakson opettajat tuottavat oppimateriaalia ja opiskelijat tuottavat yhteisesti oppimateriaalia. Oppimateriaalit tarkentuvat opintojakson alkaessa. KIRJALLISUUS Paavola H. (2006): Asiakauskollisuuden jaetut merkitykset. Väitöskirja. Tampereen yliopisto. Williams, D. (2014). Connected CRM: Implementing a big-data-driven, customer-centric business strategy. Hoboken, New Jersey: Wiley. Chorianopoulos, A. (2015). Effective CRM Using Predictive Analytics. Wiley. Komulainen M. (2018): Menesty digimarkkinoinnilla. Kauppakamari. (sähköpostimarkkinointiin liittyvät osuudet) MUU MATERIAALI Hubspot Academy -materiaalit Hotjar Guides -materiaalit (not translated)\n30.03.2022 - 27.05.2022\n10 opintopistettä vastaa 270 tuntia opiskelijan työtä. (not translated)\nKevätlukukausi 2022. Lapin AMK:n Tornion kampuksella,toteutus etä- ja hybridiopetuksena. Lähiopetus etäopetuksena ja hybridiopetuksena (voi osallistua kampuksella tai etänä): Adobe Connect, MS Teams ja muut verkkotyökalut. Lähiopetus alkaa viikolla 13 ja päättyy viikolla 20. Arvioinnit 4 viikkoa tehtävien palauttamisesta. Opiskelija voi antaa opintojaksopalautetta viikon 22 loppuun asti. Lähiopetus klo 9:00-15:30 välisenä aikana. Lähiopetuksen tarkempi aikataulutus ja jaottelu etä- ja hybridiopetukseen lukujärjestyksessä. Minervan luokkatilat. (not translated)\nArviointi perustuu oppimistehtäviin ja osaamisen näyttöihin. Arviointiasteikko on 0 (hylätty) - 5 (erinomainen). Oppimistehtävät perustuvat osaamistavoitteisiin ja niiden tarkemmat kuvaukset, palautuspäivät ja arviointikriteerit löytyvät Moodlesta. ARVIOINNIN PAINOTUKSET Täsmennetään opintojakson alkaessa. Oppimistehtävät liittyvät asiakasuskollisuuteen, asiakasdatan hyödyntämiseen, markkinoinnin automaatioon,. sähköiseen suoramarkkinointiin (uutiskirje), yhteiskehittämiseen ja muihin osaamistavoitteista nouseviin teemoihin. (not translated)\nSisältömarkkinointi ja ansaittu media (not translated)


JUURI NYTParitalo syttyi ilmiliekkeihin Jyväskylässä – hätääntynyt naapuri ilmestyi ovelle: "Meillä on tulipalo"\nUpeat kuvat! Ruska tuli Lappiin kertarytinällä – Antero ei muista vastaavaa: ”Perjantaina ei ollut mitään"\nRuskasesonki näyttää vielä hyvältä, mutta sen jälkeen vaanii suuri arvoitus.\nRuskaa viime vuoden syksyltä etelästä. IL-TV\n07.09.2020 klo 20:29\nRuska-aika alkaa olla parhaimmillaan Lapissa. Pohjois-Lappiin on jo kiire, jos meinaa siellä ruskaretkeillä, mutta etelämmäksi vielä ehtii.\nSaariselällä kauppa-, majoitus-, ja ravintolatoimintaa pyörittävä Antero Ylävaara ei muista vastaavaa pikaruskaa. Normaalisti pohjoisessa puhutaan, että hyvä ruska vaatisi pakkasöitä, mutta nyt niitä ei ole ollut.\n– Se on yllätyksellistä ja ennen kokematonta, että ruska on tullut kahdessa yössä. Täällähän ei pakkasta ole ollut kuin yhtenä yönä. Perjantaina ei ollut mitään, mutta sunnuntaina erittäin hyvä ruska. Tämä ruskan tulo ilman pakkasia on se suuri yllätys – kuinka nopeasti luonto muuttui.\nMatkailijoita näkyy Saariselän kylällä normaalisti viime vuoteen verrattuna, vaikka bussimatkailua ei ole.\n– Kannattaa tulla ruskaa ihailemaan, kun ilmat ovat näin hyvät. Kuivaa on luvassa ainakin ensi viikonlopuksi. Ei ole tulossa vesisateita eikä myrskyä, jotka ovat ruskan kannalta huonoja.\nMitä käy talvella?\nRuskasesonki Saariselällä jatkuu viikon 39 loppuun, mutta on Ylävaaran mukaan parhaimmillaan parhaimmillaan tämän ja ensi viikon.\n– Nyt on erittäin hyvät ulkonaolomahdollisuudet. Luntakin on joskus ollut ruska-aikaan. Maastopyöräily esimerkiksi on lisääntynyt valtavasti täällä.\nKorona leikkasi maaliskuun lopussa Lapin ja myös Saariselän matkailun kuin veitsellä. Kesällä kun Norjan raja oli auki, väkeä oli paljon liikkeellä. Nyt Lapin matkailussa ollaan todella huolissaan. Lentoliikenne Suomeen näyttää kuihtuvan olemattomiin. Ylävaara pelkää monen ohjelmapalveluyrityksen joutuvan laittamaan lapun luukulle.\n– Kevät oli ennätysmäisen hiljainen, kesä ennätysvilkas. Normaalisti kansainvälinen matkailu on alkanut jo syyskuun puolella, kun revontulet alkavat näkyä. Lokakuun alussa tulee täysi arvoitus.\nSaariselän ruska tuli nopeasti. lukijan kuva\nSallan Tuntsalla oli jo näin kaunista maaruskaa sunnuntaina. Anniina Olkkonen\nKevolla ennätysmäärä autoja\nMetsähallituksen suojelubiologi Mia Vuomajoki ihmettelee ruskaa vielä pohjoisempana Karigasniemellä.\nHän ei ole havainnut, että ruska olisi tullut erityisen nopeasti. Syyskuun alku on ollut lämmin, kuten usein viime vuosina.\n– Aika normaalia alkuvaiheen ruskaa on. Joskus on sanottu, että pakkasöitäkin tarvittaisiin. Nyt on ollut ainakin tosi lämmintä. Polttiaiset täällä juhlivat.\nPolttiaiset ovat pienen pieniä hyönteisiä, jotka imevät ihmisestä verta. Ne tulevat Lapin verenimijöistä ilmoille viimeisinä loppukesästä. Ne saattavat aiheuttaa pitkään kutiavat, isot paukamat. Polttiaisilta on vaikea suojautua, sillä ne pääsevät vaatteiden sisään. Kannattaa siis varautua syksylläkin, jos aikoo ihmettelemään pohjoisen luontoa.\nVuomajoen mukaan ruskasesonki näyttääkin ennätysmäiseltä.\n– Ihan hirveät määrät autoja näkyy olevan Kevon reitin alkupäässä Karigasniemellä. Se on ihan selvää, että ennätysvuosi varmasti ruskaturisteissa ja vaeltajissa on. Sen huomaa, että on lähdetty tänne eikä etelään. Iso parkkipaikka on usein täynnä, mutta nyt autoja oli enemmän kuin ikinä tien toisellakin puolella.\nPaikalliset sanovat, että Utsjoella ruska on parhaimmillaan 10. syyskuuta.\n– Mitään sienitauteja ei puissa ainakaan ole. Kittilän seudulla osa koivuista alkoi suoraan ruskettua. Niissä oli joku vikana. Kyllä tässä nyt jo aika hyvälle näyttää. Melkein pitäisi matkalla olla jo. Täällähän se ruska hienoin on, missä on kunnon tunturit.\nEteläisemmässä Lapissa paras ruska on vielä tuloillaan. Kuva Sallasta. Anniina Olkkonen\nKarotenoidit ja antosyaanit tuottavat puihin väriä. Anniina Olkkonen\nNäin ruska syntyy\nRuskalla tarkoitetaan lehtipuiden, varpujen ja ruohokasvien lehtien syysväritystä, kertoo Luonnonvarakeskus. Se on puiden valmistautumista talviseen lepokauteen. Ruskaa esiintyy maapallolla alueilla, joissa on selvät vuodenajat.\nSyksyllä ilman lämpötilan laskiessa ja päivän pituuden lyhetessä lehtien lehtivihreä alkaa vähitellen hajota ja hajoamistuotteet siirtyvät puun runkoon seuraavaa kasvukautta varten. Kun lehtivihreä häviää, lehtien muut väriaineet tulevat näkyviin. Muista väriaineista karotenoidit tuottavat lehtiin keltaisia ja oranssinpunaisia värisävyjä ja antosyaanit punaisia värisävyjä.\nLehtien syysväreihin vaikuttavat muun muassa geneettiset tekijät, kesän ja syksyn sääolot ja puiden ravinnetila. Esimerkiksi lehtien sokerimäärä vaikuttaa antosyaanien värivivahteisiin. Kaikkien puiden lehdet eivät kellastu syksyllä. Esimerkiksi harmaa- ja tervaleppä varistavat lehtensä vihreinä.\nOtitko hienon ruskakuvan? Lähetä osoitteeseen il.toimitus@iltalehti.fi tai Whatsapp-viestinä numeroon 040 778 4854.\nLappilaisyrittäjät tarvitsevat nyt pikaisia päätöksiä - tällaisia ovat kauhuskenaariot\nSanta Parkia ei avata talveksi, yrittäjä vertaa Kaipolaan: ”450 on iso paukku, mutta Lapin matkailusta lähtee 8000”\nJouni Palosaari patistaa päätöksiä Lapin matkailun pelastamiseksi: ”On menossa kriittiset, viimeiset hetket”\nLapin matkailun piina jatkuu: Ei mitään päätöksiä matkustuskuplista


Yle: Oulaskankaan synnytyksille jatkoaika välipäätöksellä | Kuntalehti\nYle: Oulaskankaan synnytyksille jatkoaika välipäätöksellä\n29.8.2016 klo 10:41\nKala- ja Pyhäjokilaakson alueella pelätään tien päällä tapahtuvien ambulanssisynnytysten määrän kasvavan, mikäli synnytystoiminta Oulaskankaalla loppuu.\nPohjois-Suomen hallinto-oikeuden antama välipäätös sallii synnytysten jatkumisen Oulaisissa sijaitsevassa Oulaskankaan sairaalassa, vaikka Valvira on potilasturvallisuuteen vedoten määrännyt synnytystoiminnan loppumaan ensi vuoden maaliskuun loppuun mennessä.\nPohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri valitti Valviran päätöksestä ja haki välipäätöstä, jotta synnytystoiminta voi jatkua lopulliseen päätökseen asti. Valvira perusteli kesäkuussa tekemäänsä päätöstä synnytystoiminnan lopettamisesta sillä, että vastasyntyneiden hoito ei täytä potilasturvallisuuden ja lainsäädännön vaatimuksia.\nValviran mukaan sairaalassa ei kyetä takaamaan riittävää osaamista hoidon laadun ja potilasturvallisuuden takaamiseksi. Oulaskankaan sairaalassa on ollut viime vuonna 911 synnytystä ja 1−2 tehostettua valvontaa vaativaa lasta kuukaudessa. Kriittiseksi rajaksi on määrätty vähintään tuhat synnytystä vuodessa, mutta poikkeuslupia voidaan myöntää, mikäli palvelun saatavuus ja potilasturvallisuus sitä edellyttävät.\nOulaskankaan sairaala on hoitanut pääasiassa Pyhä- ja Kalajokilaakson alueen kuntalaisten synnytyksiä. Mikäli synnytystoiminta lakkaa, niin synnytykset siirtyvät Ouluun ja Kokkolaan.\nYlen uutinen välipäätöksestä\nKuntalehden uutinen Valviran päätöksestä\nmatkasynnytys Oulaskangas Oulaskankaan sairaala Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri Pohjois-Suomen hallinto-oikeus synnytyssairaala synnytystoiminta Valvira


Millog Oy ostaa Oy Western Shipyard Ltd:n koko osakekannan - Millog\n1.10.2020 TiedotteetLukuaika 1 min\nMillog Oy on allekirjoittanut sopimuksen Oy Western Shipyard Ltd:n (WSY) koko osakekannan ostamisesta APX-Metalli Oy:n kanssa. Omistusoikeus siirtyy Millogille 1. lokakuuta 2020 ja yhtiö jatkaa Millogin omistuksessa itsenäisenä tytäryhtiönä. Tytäryhtiön toimitusjohtajana aloittaa WSY:n operatiivinen johtaja Pasi Määttä. Nykyinen toimitusjohtaja Pekka Niinistö jatkaa WSY:n hallituksen jäsenenä.\nWestern Shipyardin liiketoimintaan kuuluu laivojen ja kelluvien rakenteiden telakoinnit ja korjaukset. Yhtiö on perustettu vuonna 1994. Sen liikevaihto edellisellä tilikaudella oli 16,3 miljoonaa euroa ja palveluksessa oli 34 henkilöä. Yhtiön asiakkaita ovat muun muassa Puolustusvoimat, Rajavartiolaitos, Finferries ja Patria.\n– Muutos on hyvä asia, sekä henkilöstömme että asiakkaidemme kannalta. Toimiminen Millogin tytäryhtiönä lisää kehittymisen mahdollisuuksia ja solmittu kauppa tuo lisää vakautta liiketoimintaamme. Näemme, että Millog on WSY:lle paras mahdollinen omistaja, Niinistö toteaa.\n– Kauppa toteuttaa kasvustrategiaamme, jonka mukaan laajennamme toimintaamme uusille toimialoille. Pitkäaikaisen yhteistyökumppanimme WSY:n erittäin vahva osaaminen ja laadukas toiminta auttaa meitä turvaamaan ja vahvistamaan kotimaista huoltovarmuutta nyt ja tulevaisuudessa. Millogin osakasyritykset ja Millog-yhtiöt pystyvät yhdessä tarjoamaan suuremman kunnossapidon palvelukokonaisuuden kuin mikään muu telakka Suomessa. Integraation tuomat synergiaedut ja yhteistarjontamme luovat lisäarvoa niin asiakkaillemme kuin omistajillemme, Millogin toimitusjohtaja Sami Pitkänen kertoo.\nMillog jatkaa Western Shipyardin nykyistä liiketoimintaa ja kehittää liiketoimintaa edelleen vastaamaan yhä paremmin tulevaisuuden asiakastarpeisiin.\n– Western Shipyard on investoinut merkittävästi omaan liiketoimintaansa ja haluamme jatkaa tällä kehityksen tiellä. Yhdessä pystymme palvelemaan asiakkaitamme yhä paremmin, Millogin uusien liiketoimintojen johtaja Manu Skyttä lisää.\nPekka Niinistö, hallituksen jäsen, +358 40 052 7460, pekka.niinisto@wsy.fi\nAPX-Metalli Oy on kotimainen yritys, jonka päätoimialaa on metallirakenteiden ja niiden osien valmistus. Yrityksen erityisosaamista ovat erilaiset teräs- ja alumiinituotteet, hitsatut rakenteet, asennus ja korjaustyöt sekä kokonaistoimitukset.\nLue seuraavaksi Tiedote Parolannummen Ruttanmäen ampumapaikalla tapahtuvasta ampumatoiminnasta


Eduskunta.fi > FI > Vaski > Pöytäkirjan asiakohta > PTK 80/2020/4 vp\n19.06 Anna Kontula vas\n19.08 Sari Essayah kd\n19.09 Hanna Huttunen kesk\n19.11 Anna Kontula vas\n19.14 Sari Essayah kd\n19.17 Anna Kontula vas\n19.19 Hanna Huttunen kesk\n19.20 Anna Kontula vas\nViimeksi julkaistu 30.12.2021 16.39\nEnsimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Käsittelyn pohjana on työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan mietintö TyVM 8/2020 vp. Nyt päätetään lakiehdotusten sisällöstä.\nArvoisa puhemies! Esityksessä tehdään EU:n tietosuoja-asetuksen edellyttämät muutokset eritoten TE-toimistojen asiakastietojärjestelmiin. Valiokunta kannattaa esitystä pienin muutoksin.\nEnsinnäkin valiokunta toteaa, että tässä muutoksessa on pitkälti kyse tosiasioiden toteamisesta. TE-toimistot ja KEHA-keskus määritellään yhteisrekisterinpitäjiksi. Käytännössä KEHA-keskus on jo pitkään näitä tehtäviä hoitanut, vaikka laissa sitä ei olekaan mainittu.\nValiokunta muutti pykäliä sen verran, että se lisäsi harkinnanvaraa käyttöoikeuden poistamissäännökseen ja teki pieniä viilauksia 9 §:ään koherenssin vuoksi, lähinnä teknisiä muutoksia.\nArvoisa puhemies! Kiitoksia valiokunnan puheenjohtajalle asian esittelystä. Kysymys on sinällänsä riidattomasta hallituksen esityksestä, ja siinä — niin kuin puheenjohtaja totesi — on kysymys siitä, että TE-toimistojen asiakastietojärjestelmät viedään EU:n tietosuoja-asetuksen edellyttämälle tasolle. Mutta muistan, että silloin lähetekeskustelussa, kun tästä asiasta puhuttiin, nousi esille myös ihan, voisiko sanoa, asiaa sivuten, nämä käytännön tilanteet.\nKun nyt olemme satsaamassa paljon siihen, että nämä kuntien työllisyyskokeilut ja vastaavat pystyisivät tässä kenties ehkä ensi syksynä — niistä nyt on ollut vähän erilaista tietoa hallituksen puolelta — käynnistymään vauhdikkaammin, niin näissä käänteessä olen kuullut kuntien puolelta sitä valitusta, että he eivät itse asiassa saa tietoa oman kuntansa työttömistä, joille he haluaisivat kohdistaa esimerkiksi erilaista kurssitusta tai he kohtaisivat erityisiä tiedotustilaisuuksia tai vastaavia, ja toivonkin, että jos valiokunnan puheenjohtaja voi kommentoida sitä, että tuliko tämäntyyppisistä asioista mitään keskustelua tuolla valiokunnan kuulemisessa. Tämä on ihan todellinen ja oikea huoli, mikä tällä hetkellä tuolla kuntakentässä on, koska kunnat kuitenkin sitten maksavat näitä niin sanottuja Kela-sakkoja pitkäaikaistyöttömistään, ja he todella mielellään sitten järjestäisivät erityyppisiä kohdennettuja rekrymessuja ja vastaavantyyppisiä, mutta eivät saa niitä tarvitsemiaan tietoja TE-keskuksista.\nArvoisa puhemies! Itse asiassa olisin vähän samaa sivunnut kuin edustaja Essayah äsken sivusi, ja voin toistaakin hänen kysymyksensä. Itse tuolla kotikunnassani Pohjois-Karjalassa ollaan näitten samojen asioitten kanssa painiskeltu, ja tämä tiedonkulun vaikeus on tullut monta kertaa eteen, kun on hyviäkin ideoita ollut, miten saataisiin tätä kohtaantoa parannettua.\nItse asiassa yleisemminkin julkisen sektorin tiedonkulku on asia, mihin pitää varmaan meidän keskittyä. Julkinen sektori voi kuitenkin edesauttaa myös innovaatioitten syntymistä, ja jos jatkossakin voitaisiin avata näitä tietovarantoja vähän avoimemmin, niin ehkä saataisiin tämmöisiä uusia yrittäjyyspolkujakin siellä aikaiseksi. Esimerkiksi keskustan mielestä kaikki julkisen sektorin keräämä data tulisi lähtökohtaisesti avata, ellei ole tietosuojaestettä tai liikesalaisuuksia, mitkä estävät tämän avaamisen. Avoimet rajapinnat varmistavat sen, että tieto kulkee eri sidosryhmien välissä, elikkä lisäävät kilpailua ja parantavat palveluja. Itse asiassa kaiken kaikkiaan hankittaessa it-järjestelmiä olisi julkisen sektorin varmistettava järjestelmien yhteensopivuus, kilpailu eri toimijoitten välillä sekä tarvittaessa mahdollisuus myös vaihtaa toimijaa ja toimittajaa. Elikkä jos ei homma toimi, niin silloin olisi myös mahdollisuus helpommin vaihtaa semmoinen toimija ja toimittaja järjestelmineen, joka osaa asiansa.\nMeillä on tulossa myös maakunta- ja sote-uudistus, ja sitä toimeenpantaessa tulisi erityisesti kiinnittää huomiota tiedonkulkuun, ja tulee edellyttää yhteisiä datamalleja ja avoimia rajapintoja. Avoimet rajapinnat eivät välttämättä aina synny itsestään eivätkä ne synny standardoimalla, vaan määräävään markkina-asemaan päässeellä yrityksellä saattaa olla taipumus jopa pyrkiä vähentämään kilpailua, ja tämähän ei varmastikaan ole kenenkään etu. Meillä on esimerkkejä esimerkiksi siitä, että Euroopan komissio on määrännyt vastikään Googlelle ennätyssuuret sakot määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Emme varmaan halua tämmöisiä vastaavia esimerkkejä suurkansallisista yhtiöistä Suomessa.\nMutta toivoisin todellakin tähän ensimmäiseen kysymykseen, minkä edustaja Essayah kysyi, vastausta myös omasta puolestani.\nArvoisa puhemies! Vastaan edustaja Essayahin kysymyksiin. Nimenomaan tämän esityksen käsittelyn yhteydessä ei ole käyty keskustelua kuntien tiedonsaantioikeuksista, mutta sitä on kyllä käyty pitkään ja perusteellisesti koko sen poliittisen uran ajan, mitä minä muistan. Tämänhetkisen perustuslakitulkinnan mukaan työttömyys katsotaan arkaluonteiseksi tiedoksi, jota ei voi välittää kenelle tahansa tuosta vain. Tämän lisäksi nämä rekisterit sisältävät paljon muuta sellaista yksityisyyden suojan ydin-alueelle kuuluvaa tietoa, jota ei voi jakaa kovin kevyin perustein. Siellä on esimerkiksi tietoa terveydestä, perhesuhteista ja niin edespäin. Tämän takia ymmärrän hirvittävän hyvin sitä, että työttömien tietosuojasta ollaan erittäin huolissaan ja siitä pidetään huolta, semminkin kun me olemme pitkän punnerruksen jälkeen vasta noin vuosi sitten päässeet lain minimitasolle meidän rekisteriemme osalta. Siihen asti meillä oli laiton tilanne nimenomaan työttömien tietosuojan ja rekisterijärjestelmien kohdalla.\nNäen, että ne ongelmat, jotka kunnilla on saada tietoa työttömistä, liittyvät sellaiseen virkamieskulttuuriin, jossa pyritään toimimaan ihmisten ohi. Silloin kun sinulla on se ihminen siinä mukana keskustelua käymässä ja asiaa eteenpäin viemässä, sinä voit kysyä siltä ihmiseltä, että saako sinun tietojasi antaa ja kelle kaikille niitä saa antaa. Ja jos se ihminen haluaa yksityisiä tietojaan antaa, niin sitten hän antaa. Ei se sen kummallisempaa ole. Useimmat ihan mielellään antaakin niitä tietoja. Mutta jos halutaan puhua ihmisen ohi, jos halutaan viestiä virkamies virkamiehelle ja lähettää sille työttömälle vain niitä kirjeitä sinne osoitteeseen, niin kuin meidän järjestelmämme pitkälti toimii, silloin se tosiaan voi olla ongelma, ei niinkään näiden rekrymessujen suhteen — kyllähän niistä voi ilmoittaa maakuntalehdessä ja voi laittaa työkkärin seinälle ilmoituksen ja pyytää TE-toimiston virkailijoita vaikka laittamaan järjestelmiin sisälle viestin — mutta kylläkin sellaisissa palveluissa, jotka kohdentuvat selkeämmin suoraan työttömälle.\nMinä näen, että tässä nyt ongelma ei ole suinkaan se, että työttömillä olisi liian hyvä tietosuoja — me olemme ensimmäistä kertaa pitkästä aikaa siinä tilanteessa, että työttömillä ylipäätään on edes lainmukainen tietosuoja — vaan ongelma on se, että meidän järjestelmämme ei lähde siitä ihmisestä, joka on toimenpiteiden kohde, vaan se pyrkii toimimaan sen ihmisen ohi. Tämä on paljon isompi kysymys kuin tietojärjestelmäkysymys.\nArvoisa puhemies! Huomaan, että katselemme edustaja Kontulan kanssa tätä vähän eri näkövinkkelistä. Totta kai jokaisen ihmisen tietosuoja on tärkeä, jos siihen liittyy monenlaisia vaikkapa terveydentilaan ja vastaavaan liittyviä kysymyksiä, mutta ainakin tunnistin edustaja Huttusen näkemyksen siitä, että pienissä kunnissa haluttaisiin nimenomaan kohdata ihan oikeasti, henkilökohtaisesti näitä ihmisiä ja haluttaisiin tehdä räätälöityjä suunnitelmia, haluttaisiin olla juurikin sieltä ihmisen tasolta käsin katsomassa, mutta vaikuttaa siltä, että Suomessa jotenkin suosittaisiin sentyyppistä lähestymistapaa, että netissä täytellään erilaisia hakemuksia ja lomakkeita, ihmiseen ei oteta varsinaisesti yhteyttä. Jos ajatellaan paljon keskustelua herättänyttä toimeentulotuen siirtoa Kelalle, niin joku voi nähdä sen, että on se hienoa, kun ei tarvitse tavata ketään sosiaalityöntekijää eikä avata yhtään elämäntilannettaan, sen kun netissä täyttelee lomaketta, niin raha tulee tilille, mutta minä näen sen kyllä todella kylmänä suhtautumisena siihen, että siinä elämäntilanteessa oleva ihminen tarvitsisi varmaan sitä, että kysyttäisiin, mitä sinulle oikeasti kuuluu, miten voitaisiin auttaa ja millä tavalla niitä asioita voisi, voisiko sanoa, monet ongelmat huomioiden lähestyä.\nJos vertaa vaikka Ruotsiin, niin siellä jokaisen työttömän kohdalla on selkeästi suunnitelmaa siihen, mikä hänen elämäntilanteessaan on se eniten kangertava asia. Jos ajatellaan vaikka päihdeongelmaista työtöntä toimeentulotuen hakijaa Ruotsissa, niin tällainen henkilö ohjataan hoitoon ja hänelle pyritään antamaan kaikki mahdollinen tuki. Suomessa päihdeongelmaiselle tipahtaa Kelan toimeentulotuen haun kautta lisää rahaa toimeentulotukeen mutta oikeasti kukaan ihminen ei ole kiinnostunut siitä, miten sillä hetkellä tämän ihmisen elämää eniten hallitseva päihdeongelma saataisiin kuriin.\nKyllä minä näen tällaisessa tietynlaisessa, voisiko sanoa, järjestelmien taakse menemisessä sellaista kylmäkiskoisuutta ja näen tämän ehkä vähän niin kuin eri näkövinkkelistä. Uskon, että varmaan meillä molemmilla on hyvä tahto näitä pitkäaikaistyöttömiä kohtaan, mutta ehkä vähän eri näkövinkkelistä lähestymme tätä tietosuojakysymystä. Pienissä kunnissa oikeasti ollaan huolestuneita jokaisesta kuntalaisesta ja tunnetaankin näitä kuntalaisia ja haluttaisiin varmasti jokaista yksilöä olla auttamassa, ei kasvottomasti vaan ihan henkilökohtaisesti.\nArvoisa puhemies! En näe tätä varsinaisesti isona ongelmana pienissä kunnissa, joissa kaikki tietävät toistensa asiat niin hyvin, että jos nyt joku jää työttömäksi pitkäksi aikaa, niin eiköhän siitä sana kiiri sitten siellä paikallisessa K-kaupassa, mutta isoissa kunnissa tällä hetkellä tilanne on se — ja tiedän tämän, kun jatkuvasti koitan ihmisille niitä palveluja saada — että ei sinne aikuissosiaalityöntekijän puheille pääse. Ei pääse, vaikka rukoilisi, ei pääsisi, vaikka olisi millainen elämäntilanne. Minä olen itse koittanut puhelimessa varata ihmisille aikoja, ja sanotaan vain, että ”ei pääse, tämä oli jo täällä puolitoista vuotta sitten käymässä”. Pitää odottaa ainakin puoli vuotta ennen kuin pääsee uudestaan juttelemaan asioista.\nJa mitä tulee päihdeongelmaisiin, niin ei niitä Ruotsissakaan sillä hoideta, että niillä on erilainen tietosuoja, vaan hoidetaan sillä, että niillä on niitä hoitopaikkoja ja ihmiset pääsevät niihin hoitopaikkoihin. Tuolla on Tampereen keskusta täynnä nuoria ihmisiä, jotka tarvitsisi hoitoa nyt heti, ja ne eivät pääse sinne. Monet niistä on rukoillut lukuisia kertoja lukuisilla eri ovilla, että pääsisikö hoitoon, ja eivät pääse.\nTässä tilanteessa se, että keskitytään johonkin siihen, että ihmisten oikeuksia, perusoikeuksia niin kuin tietosuojaa, pitäisi heikentää sen takia, että nämä ihmiset tavoitetaan, niin minä en käsitä tätä maailmaa. Kun minä astun Tampereen rautatieasemalle, minä näen niin monta ihmistä, joiden asiaa pitäisi auttaa, että ei minun tarvitse mennä katsomaan mistään rekisteristä, että mistäs nyt löytyisi joku autettava. Miten ihmeessä nämä ihmiset voivat olla jollekulle näkymättömiä?\nArvoisa puhemies! Outokumpu paikkakuntana ei ole ihan pieni, mutta ei ole kyllä ihan suurikaan, ja kyllä tämä ongelma on siellä ihan selkeä: meillä on valtavasti rakenteellista työttömyyttä. Meillä on vanha teollisuuskaupunki, ja siltä peruilta meillä on useamman sukupolven työttömyyttä. Vilpittömästi haluttaisiin se uusi polku rakentaa kaikille, mutta meillä on selkeä ongelma se, että kun meillä on kaupunki yksi suuri työllistäjä ja sitten meillä on erikseen TE-toimiston väki ja eri organisaatioitten väkeä, niin tämä tiedonkulku näitten eri organisaatioitten välillä on tosi haasteellista juuri näiden tietosuoja-asetusten takia. Ei meillä varmaan tahtotila olekaan lähteä kenenkään yksityisen ihmisen asioita urkkimaan tai että toinen kuntalainen haluaisi tietää, mikä on toisen kuntalaisen työllisyystilanne, vaan että aidosti saataisiin tämä ketju toimimaan ja tieto kulkemaan näitten eri organisaatioitten välillä, että voitaisiin yhdessä auttaa paremmin näitä ihmisiä uudelle polulle. Se on todellakin useammassa sukupolvessa se työttömyys, ja me haluaisimme katkaista sen ketjun vilpittömässä mielessä, mutta siinä tulevat nämä tietosuoja-asiat oikeasti vastaan.\nNiin, sitä kutsutaan etsiväksi sosiaalityöksi — lähdetään pois sieltä tietokoneen ääreltä ja mennään soittamaan ovikelloa ja kysytään, että mikäs täällä on meininki, tarvitaanko täällä apua, lähdetkö kahville. Sitä on tehty sosiaalityön historiassa ainakin 1800-luvulta lähtien menestyksekkäästi, ja sillä on saatu hyviä tuloksia aikaan. Se nyt vain on tässä välissä unohtunut, kun me olemme siirtyneet niin virkamieskeskeiseen järjestelmään. Tampereella minä tiedän jopa, että yksi sossu erotettiin sen takia, että hän meni ilman lupaa asiakaskäynnille, kun asiakkaalla oli paniikkihäiriö, eikä hän uskaltanut kotoansa lähteä sinne virastoon sossua tapaamaan — kun pöydän takaa ei saa poistua.\nKun ongelma ei ole se, keskustelevatko viranomaiset keskenään, vaan se, että niiden ihmisten kanssa ei keskustella — niiden ihmisten kanssa ei keskustella. Sen takia sen korjaaminen sillä, että virastot keskustelisivat paremmin keskenään, on väärä tie. Se ei vie perille.\nEduskunta hyväksyi hallituksen esitykseen HE 12/2020 vp sisältyvien 1.—2. lakiehdotuksen sisällön mietinnön mukaisena. Lakiehdotusten ensimmäinen käsittely päättyi.


Uisteluvene | Kalastus.com\nUisteluvene Tulis jo venemessut24.10.2005 - 15:21 Ensi kevääksi pitäisi hankkia uusi uistelu / retkivene sisävesille. Harkinnassa olis joko Bella 572 C tai Drago Sunday 540 fishing. Moottorina yamaha 60 hv. Veneeseen hydrauliohjaus ja autopilotti. Mielipiteitä veneista, KIITOS.\nmarkkuj\t24.10.2005 17:14\nUisteluvene\tBellassa ei sinänsä vikaa ole, muuta kuin että uistelu hytissä istuen on todella puuduttavaa. Takaovikin on hieman tiellä., kun ei liukuva. Sinänsä jos veneeseen ei astu 3 aikuista enempää, niin 50 hv riittää täysin hyvin. Eli ääni Dragolle tai ehkä jollekin ruotsalaiselle esim. Ryds.\nup3Lainaa Vmax 200_0\t24.10.2005 17:32\nUisteluvene\tTurussa on jo venemessut tulevana viikonloppuna.\nup3Lainaa raiskis\t24.10.2005 18:16\nUisteluvene\tBella takatiloiltaan tosi ahdas,en suosittele. 70hp kone melkein minimi jos ajella tykkää,kolme aikuista ja tavarat menee sillä hyvin,mutta neljäs mies ja 100kg turskaa ja seitä niin paukut loppuu.\nup2Lainaa markkuj\t24.10.2005 18:40\nUisteluvene\tNin jos Bellassa olisi automaattiohjaus, niin siellä takana ulkona olisi kyllä kiva istua. Takaseinään on nimittäin hyvä nojata ja paikka taatusti hakkaa monet istumamukavuudella ;) Yksinuisteluhan on muutenkin erittäin hankalaa, jos vavat on selän takana. 50 hv Honda oli max. kolmelle aikuiselle (alle 80kg) oikein passeli ja kulki lähes höyryillä ;)\nup2Lainaa Tulis jo venemessut\t25.10.2005 08:26\nup2Lainaa tkorkka\t25.10.2005 09:42\nUisteluvene\tEn ota Bellaan kantaa millään muotoa, sillä en omaa siitä mitään kokemusta. Sen sijaan pari kautta Dragoa käyttäneenä voin sitä jopa suositella. Toki siinäkin on omat puutteensa, kuten sivutuuli herkkyys, joka on enemmin tai vähemmin ongelmana kaikissa korkea profiilisissa veneissä. Hyvinä puolina tilan käyttö, vakavuus uistellessa (ei kallistele vaikka 2 ukkoa samalla laidalla), makuu-/tavaratila keulassa. Varustamalla sen takaseinä pressulla, saat siitä lähes kabiiniveneen. Itsellä myös retkeilykäytössä perheen kanssa kemiallinen wc. Venettä olen käytänyt pääsääntöisesti Saimaalla, mutta 3 Ruotsin reissuakin sillä ollaan ehditty tekemään suurille järville ja Simrikseen. Timppa\nup2Lainaa tkorkka\t25.10.2005 09:56\nUisteluvene\tJa vielä: autopilotti ei vaadi hydrauliohjausta, jollet sitä jostain kumman syystä muuten halua. Timppa


Saddler | Volt\nJos etsit laadukkaita nahkatuotteita, olet tullut oikeaan paikkaan. Saddler on erikoistunut nahkaan vuodesta 1986, ja se toimii Ruotsin Kungsbackassa. Nykyään hyvistä naapureistamme on tullut yksi Skandinavian johtavista kestävien nahkatuotteiden merkeistä. Saddlerin taustalla olevalla tiimillä on valtava tietämys nahasta, mikä tarkoittaa, että kaikki Saddler-tuotteet on valmistettu ajatuksella, että ne kestäisivät ikuisesti. Voltin verkkosivuilta löydät valikoiman nahka-asusteita, kuten vöitä ja laukkuja. Etsi suosikkisi.\nEnsinnäkin Saddler haluaa luoda tuotteita, jotka saavat sinut näyttämään mahdollisimman hyvältä. Lisäksi niiden täytyy tuntua hyvältä päällä. Hyvä tyyli tarkoittaa myös hyvää laatua, ja hyvä laatu tarkoittaa puolestaan kestävyyttä. Saddlerin visio on tehdä koko matkasta valmiiseen tuotteeseen, oli kyse sitten vyöstä, kengistä tai laukusta, hellävaraisempi ympäristölle. Kyse ei ole vain siitä, että itse tuote on kestävä, vaan siitä, että työntekijät työskentelevät hyvissä olosuhteissa ja kunnollisilla palkoilla, että tuotanto tapahtuu varovaisesti - ja että lopputuotteella on todella käyttöikä. Saddler uskoo mottoon "jokainen askel on tärkeä". Pienikin muutos joka päivä on tärkeää tuotemerkille, jota he edistävät luomalla laadukkaita tuotteita.\nLaatua A:sta Ö:hön\nKoska Saddler on päättänyt luottaa kautta linjan laatuun, tämä näkyy myös raaka-aineissa. Saddler tarkistaa jatkuvasti nahan kemiallisen pitoisuuden varmistaakseen, että tuotannossa käytetty nahka ei sisällä vaarallisia aineita. Kestävän kehityksen ohjeet määrittävät, mitä kemikaaleja voidaan käyttää ja miten niitä käytetään. Saddler haluaa hallita koko tuoteketjua nahan hankinnasta valmiiseen lopputuotteeseen.\nLujuus ja joustavuus ovat erittäin tärkeitä Saddlerin nahkatuotteissa. Tämä näkyy vöissä, laukuissa ja muissa nahkatuotteissa, joita esittelemme Voltin verkkosivustolla. Nahasta tulee ajan myötä kauniimpaa, mikä tekee tuotteista ympäristöä säästäviä. Verkkokaupasta löydät kuratoidun valikoiman erilaisia vöitä, jotka sopivat kaikkeen aina arjesta muodollisempaan käyttöön, kuten pukuun. Saddlerilla on myös useita hienoja matkatuotteita, kuten tietokonelaukkuja, toilettilaukkuja ja suurempia laukkuja viikonloppumatkoille. Nahkatuote voi elää ikuisesti ja siirtyä ajan myötä seuraavalle käyttäjälle.


Ihastuttavimmat kokouspalvelut ja yritysjuhlat Keuruulla\nJa nyt UUTUUS Pappilan Pakopelit - Escape Room Keuruulla! Varattavissa kaksi huonetta, yksi huone 2-5 hengen tiimille, myös englanniksi! Pakopeli ja ruokailu Keuruun vanhassa pappilassa 59 €/hlö 8-10 hlö ryhmälle, kysy lisää! Lisäksi 8-20 hlö ryhmille hauskat, leikkimieliset Pappilan 10pelit ohjaajan vetämänä! 8€/hlö. Parhaat palkitaan! Haluatko sinä olla täyden kympin pelihenkilö? :)\nViihtyisistä kokoustiloistamme löydätte kaiken nykyaikaiseen kokoustamiseen vaadittavan tekniikan. Ullakon kokoustila luo ympärillenne inspiroivan tunnelman, joka mahdollistaa teille tehokkaan kokouksen, luovassa ympäristössä. Pappilan salien erilaiset kokoustilat mukautetaan tarpeidenne mukaiseksi henkilömäärän ja tilaisuuden luonteen mukaan. Kokouspalvelumme sisältävät halutessanne kahvit sekä lounaan, josta saamme asiakkailtamme toistuvaa kiitosta. Tilamme mahdollistavat erilaiset kokoukset, koulutuspäivät sekä yritystilaisuudet. Ota yhteyttä ja järjestetään teille onnistunut tilaisuus vaivattomasti!\nKäytössänne langaton nettiyhteys, valkokangas, videotykki, dokumenttikamera, dvd soitin. Alakerran saleissa 164 asiakaspaikkaa: punainen sali 26 hlö, vaaleanpunainen sali 48 hlö, vaaleansininen sali 26 hlö, keltakultainen sali 38 hlö, kirkkaan sininen kamari 14 hlö, pieni kamari 12 hlö. Kokoustilamme (50-80 hlö) sijaitsevat pappilan yläkerrassa. Meillä on myös iso ja ilmainen parkkipaikka! Tiloissamme A-oikeudet.\nJärjestämme lisäksi täyden palvelun yritysjuhlia asiakkaan omissa tiloissa (2-300 hlö). Ja suunnittelemme kokousten ja koulutusten oheen myös mukavaa ohjelmaa ja tekemistä, kysy lisää!\nVoitte valita valmiista kokouspaketeistamme tai voimme räätälöidä niistä teille sopivan paketin. Hinnat kun minimi 20 hlö, sisältäen alv.\nMamsellin kahvikokous 13 € / hlö (2 tuntia kokousta)\nSuolaista piirakkaa, pappilan makeapalaa, kahvia/teetä\nPappilan lounaskokous 21 € / hlö\nRunsas lounas pappilan noutopöydästä alku-, pää - ja jälkiruokineen . Lounaan lisäksi kokousaikaa 2 tuntia.\nLyydian kokouspäivä (puolipäiväkokous) 29 € / hlö\nRunsas lounas pappilan noutopöydästä alku-, pää - ja jälkiruokineen . Sekä tulo- tai päiväkahvi kera kahvileivän.\nLoviisan kokouspäivä (kokopäiväkokous) 33 € / hlö\nAamukahvi kera suolaisen kahvileivän. Runsas lounas pappilan noutopöydästä alku-, pää - ja jälkiruokineen . Sekä päiväkahvi kera makean kahvileivän.\nOhjelmallinen kokouspakettimme: Miksi kirkon katossa on kaksipäinen kameli? Miksi paholainen istuu veneessä? Puolipäiväkokouksessa Keuruun vanhassa pappilassa kera virkistystauon saat sen selville! 35 € / hlö kun 20 hlö.\nEsimerkkipaketti päivän kulusta :\n* Klo 10 tulokahvi kera suolaisen kahvileivän\n* Klo 12 Runsas lounas pappilan noutopöydästä alku-, pää - ja jälkiruokineen\n* Klo 13 Vanhan kirkon kiehtovat kuvat Tutustuminen oppaan johdolla Keuruun vanhan kirkon kuviin ja niiden symboliikkaan. Miksi kirkon katossa on kaksipäinen kameli? Miksi paholainen istuu veneessä? Opastuksessa kuulet nämä ja monet muut tarinat kuvien taustoilta. Kesto n. 30 min.\n* Klo 13.45 kokous jatkuu\n* Klo 15 kokous päättyy\nKurkista myös Aukioloajat ja tapahtumat sivulta ihastuttavat pikkujouluillatkin!\nNyt voit järjestää tilaisuuksia sekä vanhassa pappilassa tai toisessa ravintolassamme Pappilan Tavernassa, vanhassa kivinavetassa (Kamanassa)! Varaukset ja tiedustelut 0400 663 689.


22:10 - 24.07.2021 / elokuvat / Findance\nRidley Scottin ohjaama historiallinen draamaelokuva, The Last Duel , saapuu valkokankaille lokakuussa 2021.\nPetoksesta ja kostosta 1300-luvun Ranskassa kertovaa elokuvaa tähdittävät Matt Damon, Ben Affleck, Jodie Comer ja Adam Driver.\nTositapahtumiin perustuva elokuva purkaa pitkään vallinneita olettamuksia Ranskan viimeisestä parlamentin hyväksynnän saaneesta oikeudellisesta kaksintaistelusta, joka käytiin kahden entisen ystävyksen – joista oli tullut katkeria kilpailijoita – Jean de Carrougesin ja Jacques Le Gris’n, välillä. Carrouges on kunnioitettu ritari, joka tunnetaan taistelukentillä osoittamastaan rohkeudesta. Le Gris on normandialainen ritari, jonka äly ja kaunopuheisuus tekevät hänestä yhden hovin ihailluimmista aatelisista.\nKun Le Gris raiskaa Carrougesin vaimon, Margueriten, päättää Marguerite rikkoa hiljaisuuden ja syyttää hyökkääjäänsä Le Gris’n kieltäessä kaiken. Margueriten teko on paitsi rohkea ja uhmakas, myös hengenvaarallinen. Tätä seuraa oikeudellinen kaksintaistelu kuolemaan saakka, jonka myötä kaikkien kolmen kohtalo jätetään Jumalan käsiin.\nThe Last Duel perustuu Eric Jagerin kirjaan The Last Duel: A True Story of Crime, Scandal, and Trial by Combat in Medieval France , joka kuvaa keskiaikaista Ranskaa hätkähdyttävän yksityiskohtaisesti. Kun etikettiä, sosiaalista nousua ja oikeutta sääteli ritarillisuuden koodisto, saattoivat ajan instituutioiden – kirkon, aateliston ja teini-ikäisen kuninkaan – uhmaamisen seuraukset olla vakavia. Naisilla, joilla ei ollut mitään oikeudellista asemaa ilman aviomiehen tukea, panokset olivat vieläkin kovemmat näinä väkivaltaisina aikoina.\nAdam Driver Ben Affleck Eric Jager Jodie Comer Matt Damon Ridley Scott The Last Duel


lomakodit – Santa Eulália, Albufeira: Huvilat ja muut | HomeAway\nHuvilat – katso 270 vaihtoehtoa\nAsunnot/huoneistot – katso 994 vaihtoehtoa\nYksiöt – katso 960 vaihtoehtoa\nLöydä sinulle sopivin paikka – Santa Eulália\nHae 1 456 loma-asuntoa\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Santa Eulália, Albufeira?\nVuonna 2019 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Santa Eulália: 1 456 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Huvilat (270 kpl) ja Talot (156 kpl). Löydä upea loma-asunto pitkälle tai lyhyelle lomalle perheesi tai ystäviesi kera. Paras majoitus läheltä kohdetta Santa Eulália löytyy HomeAwaysta.\nMikä on paras alue yöpyä matkustettaessa kohteeseen Santa Eulália?\nMatkustitpa sitten perheesi tai ystäviesi kanssa ja olipa suunnitelmissasi sitten pitkä lomamatka tai lyhyt viikonloppuloma, seuraavilta alueilta löydät laajimman loma-asuntovalikoiman kohteessa Santa Eulália:\nMitkä ovat kohteen Santa Eulália suosituimmat nähtävyydet ja maamerkit, joiden lähellä yöpyä?\nHomeAway tarjoaa laajan valikoiman loma-asuntoja, jotka sijaitsevat lähellä kohteen Santa Eulália upeita nähtävyyksiä. HomeAwayn asiakkaiden keskuudessa suosituimmat nähtävyydet, joiden lähellä yöpyä, ovat:\nHomeAwayn avulla voit löytää itsellesi majapaikan myös monien muiden kohteen Santa Eulália nähtävyyksien lähettyviltä. Voit tarkastella haluamasi nähtävyyden lähellä sijaitsevia loma-asuntoja hakukenttämme avulla.\nHuvilat: voinko varata tämän loma-asuntotyypin kohteesta Santa Eulália?\nTietysti. Kohteessa Santa Eulália tarjolla olevat Huvilat: 270 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme kohteessa Santa Eulália kuuluvat:\nTalot: 156 lomakotia\nAsunnot/huoneistot: 994 lomakotia\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, kohteesta Santa Eulália?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 1 022 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat kohteessa Santa Eulália. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia loma-asuntoja hakukentän avulla.\nTutustu kohteen Santa Eulália lähellä sijaitseviin alueisiin