8 Април 2021 | 07:24 | Агенция "Фокус"\nПетер Стано: Сериозно загрижени сме от изострянето на ситуацията в Донбас, външните министри на ЕС ще обсъдят въпроса на 19 април\nБрюксел. Европейският съюз е сериозно обезпокоен от изострянето на ситуацията в Донбас. Тя ще бъде обсъдена на 19 април в рамките на заседание на министрите на страните-членки на Общността. Това подчерта говорителят на Европейската външна служба Петер Стано, предава TACC.„Украйна ще бъде на дневен ред на видеоконференцията на външните министри. Ние много внимателно и със сери...\n12 Април 2021 | 13:53 | Агенция "Фокус"\nРБК: Зеленски е поискал от Москва разговори с Путин\n12 Април 2021 | 13:22\nРусия „смъмри“ Атина за подкрепата й за мирния процес в Украйна: Задължителната ...\n12 Април 2021 | 08:09\nВашингтон. Държавният секретар на САЩ Антъни Блинкен възнамерява да обсъди Русия, Украйна, както и Иран и Афганистан по време на предстоящото си посещение в Брюксел. Това съобщи в неделя Reuters, позовавайки се на неназован американски служител. Агенцията не предоставя допълнителни подробности за пътуването, но припомня, че министърът на отбраната на САЩ Лойд Остин ще бъде в Брюксел едновременно с Блинкен, който, както беше съобщено по-рано, ще проведе разговори с генералния секретар на НАТО Йенс Столтенберг. Говорител на Държавния департамент, в отговор на искане на ТАСС за коментар на съобщенията за предстоящото посещение, заяви, че „в момента няма [информация] за пътувания, които биха могли да бъдат обявени“. За намерението на Блинкен да се срещне отново в Брюксел с американските партньори от НАТО в Брюксел следващата седмица на фона на твърденията за увеличаване на военната активност от страна на Руската федерация беше съобщено в петък Bloomberg. От 22 до 25 март държавният секретар беше на посещение и в Брюксел, където, наред с други неща, взе участие в среща на външните министри на страните от НАТО. През последните дни западните държави многократно изразиха загриженост относно изявленията на украинските военни за концентрация на руски сили по границата с Украйна. Както заяви по-рано прессекретарят на президента на Руската федерация Дмитрий Песков, движението на руските войски през територията на Русия не трябва да притеснява други държави, тъй като по никакъв начин не ги заплашва. Той също така подчерта, че случващото се в Донбас е вътрешен украински конфликт, в който руските войски никога не са участвали. Ситуацията в Донбас се усложни в края на февруари; почти всеки ден се регистрираха престрелки в региона, включително с използване на миномети и гранатомети. Страните се обвиняват взаимно за ескалацията на ситуацията. Превод и редакция Иван Христов\nВашингтон. Вашингтон е загрижен за ситуацията на границата между Русия и Украйна; в момента американските власти обсъждат тази тема със съюзници и партньори от европейските държави. Това заяви държавният секретар на САЩ Антъни Блинкен в интервю за NBC. „Трябва да кажа, че съм сериозно загрижен за действията на Русия по границата с Украйна“, каза той. Според Блинкен „по тези граници са съсредоточени повече руски сили, отколкото когато и да било от 2014 г. насам“. "Ето защо поддържаме много тесни контакти и координация с нашите съюзници и партньори в Европа. Всички споделят тази загриженост", каза американският външен министър. Държавният секретар също така отбеляза, че САЩ разчитат на взаимодействие с Русия в области от взаимен интерес. Според него президентът на САЩ Джо Байдън "даде да се разбере, че що се отнася до Русия, <...> има области, в които интересите на" двете страни "съвпадат или се пресичат". "И ние сме заинтересовани от сътрудничество, например по въпроса за контрола на оръжията. Направихме точно това, като удължихме Договора СТАРТ III (Договор за мерки за по-нататъшно намаляване и ограничаване на стратегическите нападателни въоръжения)", каза ръководителят на американската дипломация. Блинкен каза, че Байдън все още се придържа към позицията, че Русия ще трябва да "плати цената", ако действа "агресивно и безотговорно". "Въпросът е дали Русия ще продължи да действа безотговорно и агресивно. Ако е така, президентът даде да се разбере, че това ще има цена и последици", каза той, отговаряйки на въпрос относно перспективите за отношения с Москва. "Можете да разчитате на него да спази думата си", добави държавният секретар. Превод и редакция: Юлиян Марков\n„Взгляд“: Няма как да отстъпим „Руския Донбас“\nДонецк. Влошаването на обстановката по линията на контакт няма осезаем ефект върху психологическия климат, преобладаващ в Донецк и в републиката (ДНР) като цяло. По-голямата част от населението по никакъв начин не усеща промяната в ситуацията на фронта. Градът не е подложен на обстрел, снарядите падат само там, където се намират окопите и землянките на Народната милиция. Живея в центъра на града близо до Покрития пазар. Боевете са на около осем километра. Канонадата от минни експлозии и артилерийски снаряди в моя район не се чува, както в повечето райони на столицата на ДНР, пише Андрей Бабицки, журналист от Донецк в руския вестник “Взгляд“ в материал, представен без редакторска намеса от името на автора. Но дори и без влошаване, настроението на хората трудно може да се нарече розово. Седем години амплитуди на войната, от спокойствие до възобновяване на обстрела, могат да изтощят всеки. Вероятно това също би могло да се изпита, ако двете народни републики имаха ясно и разбираемо бъдеще. В края на януари тази година на представителен форум, проведен в Донецк, беше утвърдена доктрината „Руски Донбас“. Накратко, това е документ за обединението на републиките с Русия, присъединяването към която, беше обявено като основна политическа задача. Но фактът, че Донецк и Луганск си представят бъдещето по този начин, не дава никакви гаранции, че интеграцията със сигурност ще се осъществи. Москва мълчи или говори чрез президентския прессекретар, че този въпрос не е в политическия дневен ред. Тази несигурност поражда чувство на отхвърляне, въпреки факта, че републиките получават разнообразна помощ от Русия, без която едва ли биха оцелели. Въпреки това Москва предприе стъпка, която показа, че е дълбоко загрижена за съдбата на непокорните територии, които от седем години защитават своите интереси с оръжие в ръка. Издаването на руски паспорти в републиките, започнало миналата година, е в разгара си. Сега в ДНР и ЛНР над 400 хиляди души са притежатели на руско гражданство. В същото време хората са наясно, че защитата на сънародниците и още повече на руските граждани, след въвеждането на изменения в Конституцията на Руската федерация, се превърна в конституционно задължение на руското ръководство. Това обстоятелство добавя увереност на републиките, че в случай на мащабна офанзива от украинската армия руските въоръжени сили определено няма да останат настрана. Прехвърлянето на войски в Ростовска област свидетелства именно за това. Без помощ от Русия милициите на ДНР и ЛНР едва ли биха могли да победят самостоятелно украинските групировки край Иловайск и Дебалцево през 2014 г. Друг проблем, който формира депресивен елемент в психологическото състояние на населението, е широко разпространената тотална бедност. Със средна заплата от 10-12 хиляди рубли (210-250 лв), хората едва свързват двата края. Цените на стоките от първа необходимост, включително храни, са сравними с тези в Русия. Някой пътува до Русия, за да работи, но сега не е толкова лесно да се направи това поради ограниченията заради коронавируса. Ниската цена на жилищните и комуналните услуги помага да се оцелее: например, аз плащам около 800 рубли на месец (17 лв) за двустаен апартамент. За да обобщим, искам да кажа, че хората далеч не се чувстват отчаяни или безнадеждни. Да, животът в ЛНР и ДНР далеч не е безоблачен, но най-важният избор - в полза на нашия език, нашата култура, нашата история - беше направен през 2014 година. А „Руският Донбас“ просто няма как да се отстъпи на някого. Превод и редакция: Юлиян Марков\n11 Април 2021 | 16:50 | Агенция "Фокус"\nThe Times: Русия продължава да натрупва войски по границата с Украйна\nЛондон. Дълго тлеещият конфликт в Източна Украйна прераства в борба за съперничество на световните суперсили, тъй като руското военно натрупване по границите с Украйна съвпада с разполагането на американски военни кораби в Черно море, пише неделното издание на британския национален вестник The Times. Два американски военни кораба се очаква да влязат в Черно море тази седмица в знак на подкрепа за Украйна, поради опасенията, че руският президент Владимир Путин подготвя нападение над бившата съветска република. Той е разпоредил най-голямото движение на войски, танкове и ракети по украинската граница след инвазията в Крим през 2014 г. Видеозаписи на руски военни конвои наводниха социалните медии през последните дни, някои от които показват зенитно-ракетни системи „Бук“ оръжието, използвано в 2014 г. за сваляне на Боинга на Малайзийските авиолинии над Източна Украйна, убивайки 298 души. Движението на сухопътните сили съвпада с това, което Кремъл описва като руски военноморски „маневри“ в Черно море и може да бъде предназначено да провери ангажираността на американския президент Джо Байдън към Украйна и нейния обезпокоен президент Владимир Зеленски. Молбите на Зеленски за бързо приемане в НАТО вбесиха Кремъл. Също така и последните му опити да ограничи руското влияние в украинската политика със спирането на телевизии, контролирани от Виктор Медведчук, проруски политик и приятел на Путин. Анализаторите на отбраната обаче заявиха, че има много причини, поради които Путин може да е избрал този момент, за да покаже „мускули“. Конфликтът между подкрепяните от Русия сепаратисти и украинската армия тлее в източната част на страната от 2014 г. по 250-километровата предна линия на окопите и е единственото активно бойно поле в Европа днес. Прекратяването на огъня, договорено миналото лято, се срина, като и двете страни съобщават за жертви. Русия подозира, че Украйна планира голяма офанзива, за да си върне територии от въстаниците, подкрепяни от Кремъл. „Бойният сезон тепърва започва в тази част на света“, каза генерал сър Ричард Барънс, бивш командир на обединените сили на британската армия. Дрънкането на оръжия от страна на Путин срещу Украйна, добави той, е „удар по носа на Байдън“, подчертавайки колко са се влошили отношенията между Русия и Запада. „Ако Русия усети, че нещата не могат да се влошат повече, може да действа смело.“ В същото време Путин, който се радваше на огромен скок в популярността след анексирането на Крим, може да мобилизира армията си, за да отклони вниманието от множество вътрешни проблеми. Той е изправен пред нарастващия гняв на обществото заради бедността и корупцията, както и отношението му към Алексей Навални, неговият главен критик, който е вкаран в затвора, след като оцеля при опит за убийство през миналото лято със смъртоносна отрова. Миналата седмица беше съобщено, че той е тежко болен в затвора. Анкети показват, че само 27% от руснаците възнамеряват да гласуват за неговата управляваща партия на парламентарните избори през септември, а 41% казват, че не искат той да се кандидатира за нов мандат. Путин наскоро промени конституцията, което му позволи да се кандидатира многократно за президент до 2036 г. Украинската армия е значително по-силна от тази през 2014 г. Въпреки че войниците в Източна Украйна живеят и се бият в окопи, напомнящи на времената от Първата световна война, армията им вече е оборудвана с все по-сложни оръжия, включително противотанкови ракети „Джевлин“, предоставени от Америка. Украйна също така е придобила бойни безпилотни самолети „Байрактар“ от Турция. Турските безпилотни летателни апарати изиграха основна роля за победата на Азербайджан над арменските сили в Нагорни Карабах миналата година. „Това, което виждаме сега, е по-сложно оборудване по отношение на eлектронната война, както и артилерия “, каза Конрад Музика, военен анализатор. Мисията за наблюдение на прекратяването на огъня на Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа в Източна Украйна отчете миналата седмица, че нейните безпилотни летателни апарати не са в състояние да излетят поради враждебни устройства, „заглушаващи“ GPS сигналите Превод и редакция: Юлиян Марков\n11 Април 2021 | 15:59 | Агенция "Фокус"\nРИА Новости: Дмитрий Песков заяви за разногласия между Русия и Франция и Германия\nМосква. Франция и Германия имат определени разногласия с Русия по отношение на Донбас, имат желание Москва да бъде по-гъвкава, но като цяло разбират, че Минските споразумения трябва да бъдат изпълнени, заяви прессекретарят на руския президент Дмитрий Песков в предаването "Москва. Кремъл. Путин", цитиран от РИА Новости. "В много отношения да. Има и известни разногласия с нас. Има желание да проявим по-голяма гъвкавост като участник в процеса в Минск. Но като цяло има разбиране, че има документ, документ, който в момента няма алтернатива, който трябва да бъде приложен,”, каза Песков в отговор на въпроса дали френските и германските колеги разбират кой в действителност не изпълнява споразуменията от Минск. Той подчерта, че „този документ е недвусмислен, там всичко е написано черно на бяло“. "Както същността, така и последователността на стъпките, всичко е написано там", добави говорителят на Кремъл. Превод и редакция: Юлиян Марков\n11 Април 2021 | 14:56 | Агенция "Фокус"\nМосква. Германският канцлер Ангела Меркел, в телефонен разговор с руския президент Владимир Путин, не поиска от Руската федерация да ограничи военното укрепване близо до границата с Украйна, но е изразила загриженост от това, заяви прессекретарят на Кремъл Дмитрий Песков в интервю по телевизионния канал "Россия-1" за предаването "Москва. Кремъл. Путин“ по Руската обществена телевизия, цитиран от TACC. "Не", отговори говорител на Кремъл, когато беше попитан дали Меркел e настоявала да се ограничи руското военно натрупване в близост до Източна Украйна. "Меркел наистина каза, че ние в Европа сме притеснени от концентрацията на руски войски в граничната зона. Да, тя каза това и беше изразена такава загриженост", каза Песков. Той увери, че „това е последвано от подходящи обяснения на ръководителя на (руската) държава“. Путин и Меркел проведоха телефонен разговор на 8 април, по време на който обсъдиха ситуацията около Украйна. Коментирайки отговора на руския лидер на опасенията на германския канцлер, говорителят на Кремъл обърна внимание на факта, че до Руската федерация има "държава, в която гражданската война е на път да се възобнови". "До нас е държава, в която, не изключваме, че ръководството отново ще прецени, че е възможно да се реши вътрешният проблем със сила," каза той. "Опасно ли е за нас? Разбира се, опасно е. Трябва ли да вземем мерки, за да гарантираме нашата безопасност? Трябва. Така че правим това", подчерта Песков. "И как се движим, къде преместваме войски в рамките на нашата собствена територия, е наша собствена работа, наша вътрешна работа. И това не би трябвало да предизвиква безпокойство у никого", убеден е говорителят на Кремъл. Той обясни, че „Русия никога не е представлявала заплаха за никого“. Движения на войските Според него придвижването на войски в цялата страна е нормална практика. „Нормална практика е, когато например група държави или някакъв вид отбранителни съюзи, в случая НАТО, провеждат поредица от учения в близост до границите или когато някакъв вътрешен конфликт наистина назрява в държава, с която имаме обща граница. че граничната държава укрепва своята отбранителна способност в този регион ", обяснява говорителят на Кремъл. Отговаряйки на въпроса дали движението на войските ще помогне за охлаждането на горещите глави в Киев, Песков отбеляза, че Москва отдавна се опитва да охлади горещите глави в Киев. "Опитаха се да ги охладят още преди преврата, който бе извършен в Украйна. И ние винаги сме казвали, че действията на тези горещи глави всъщност са довели именно до образуването на тези двете самопровъзгласени републики (ДНР и ЛНР), доведе до гражданска война в Украйна, до смърт на хиляди хора, до катастрофа ", - припомни прессекретарят на президента на Руската федерация. "Както и преди, действията на тези горещи глави водят до факта, че Украйна последователно откъсва тези територии от себе си, отхвърляйки милионите хора, които живеят там", заяви Песков. Позицията на САЩ Говорителят на президента каза още, че Русия е свикнала САЩ да бъдат оскъдни на адекватни и обективни оценки по нейно отношение. "Вашингтон като цяло е скъп на всякакви, бих казал, адекватни и обективни оценки на Руската федерация. Затова говорим за напълно субективни оценки, които често противоречат на реалното състояние на нещата. Свикнали сме с това", каза Песков, коментирайки изявленията на САЩ за движенията на руските военни сили в граничещи с Украйна региони. През последните дни западните държави многократно изразиха загриженост относно изявленията на украинските военни за натрупването на руски сили по границата с Украйна. Както Песков заяви по-рано, движението на руските войски през руска територия не трябва да притеснява други държави, тъй като по никакъв начин не ги заплашва. Той също така подчерта, че случващото се в Донбас е вътрешен украински конфликт, в който руските войски никога не са участвали. По-специално, в събота, държавният секретар на САЩ Антъни Блинкен в телефонен разговор с британския външен министър Доминик Рааб обсъди ситуацията на границата между Украйна и Русия. Според изявлението на ръководителя на пресслужбата на Държавния департамент Нед Прайс след разговорите държавният секретар и външният министър "потвърдиха подкрепата си за Украйна в лицето на руските провокации". Според ръководителя на пресслужбата на Държавния департамент, Блинкен и Рааб също са подчертали "необходимостта от незабавно спиране" на "натрупването на сили и агресивната реторика", приписвана на Руската федерация. Засилване на провокациите от страна на Украйна Песков отбеляза, че Москва вижда неспазване на Минските споразумения в Донбас и увеличаване на провокативните действия от страна на Украйна. Той очерта тази позиция в отговор на въпроса какво се случва в Донбас от гледна точка на Кремъл. "В Донбас има ситуация на неизпълнение на Минските споразумения, - подчерта Песков. - А в Донбас има и ситуация, свързана с увеличаване на активността на провокативни действия от въоръжените сили на Украйна." Той отбеляза, че сега в региона "се извършват провокации и има ответен огън на тези провокации. “„ Понеже като цяло няма деескалация, напрежението е много голямо, такива провокации могат незабавно да запалят огъня на тази гражданска война в рамките на украинския конфликт“, каза говорителят на Кремъл. "Така че ние говорим за нашето безпокойство през цялото време.“ Песков подчерта, че Русия не е страна в конфликта в Украйна и не приема възможността за война на фона на това. Журналист в разговор с представителя на Кремъл припомни думите на руския президент Владимир Путин, че Русия няма да изостави Донбас въпреки всичко и попита дали това може да доведе до война. „Разбира се, никой няма да върви към война и изобщо никой не приема никаква възможност за такава война“, реагира Песков. Въпреки това, добави той, "също така никой не приема възможността за гражданска война в Украйна". Русия никога не е била страна в този конфликт, каза говорителят на Кремъл. "Но Русия винаги е казвала, че няма да остане безразлична към съдбата на рускоговорящите, които живеят в югоизточната част на страната", заключи той. Превод и редакция: Юлиян Марков\n11 Април 2021 | 14:38 | Агенция "Фокус"\nМосква. Пенсионираният полковник от ФСБ и бивш „министър на отбраната“ на непризнатата Донецка народна република (ДНР) Игор Иванович Стрелков заяви пред журналисти, че конфликтът в Донбас не може да се разглежда извън контекста на руско-украинските отношения. Според него след анексирането на Крим от Русия помирението на страните е възможно само по два начина: „да се предаде Москва и да върне Крим, или капитулация на Киев и свалянето на правителството, дошло в резултат на преврата през 2014 г. " Заради това Стрелков смята, че конфликтът между Украйна и Русия е неизбежен, пише рускиqт вестник “Московский Комсомолец“. „Освен това американците няма да позволят на Киев да прекрати конфликта. Те не са заинтересовани този конфликт да завърши по различен начин, а единствено с пълното поражение на Русия “, цитира вестникът думите на Стрелков. Бившият военен също така отбеляза, че сега украинската армия е нараснала във въоръжение и на брой, а в рамките на Донбас е способна да се противопостави дори на руските войски. По цялата дължина на руско-украинската граница обаче украинската армия няма да може да води успешни военни действия. Що се отнася до опълченците, според Стрелков те всъщност са 20 хиляди, а бойните им възможности са в „окаяно състояние“. Освен това бившият „министър“ отбеляза, че Украйна е закупила турски безпилотни самолети "Байрактар", които са доста опасно оръжие, както показа конфликтът в Нагорни Карабах. „Републиките няма да издържат дълго без директна мащабна намеса на Руската федерация“, казва Стрелков. Той вярва, че в Украйна съществува така наречената „Партия на войната“; освен това войната може да бъде от полза за президента Владимир Зеленски, за да представи поне нещо на избирателите като успех преди новите избори. „Офанзивата още не е започнала, защото сега е кално. Те се подготвят сериозно. Според оскъдната информация, която имам, те (Украйна) са планирали да нападнат още в средата на януари. През февруари имаше просто поредица от съобщения, че Украйна премества тайно цели формирования и много оборудване по линията на контакт “, каза бившият „министър на отбраната“ на ДНР. Стрелков вярва, че ако възникне конфликт между Русия и Украйна, това няма да бъде лесна разходка; освен това незабавно ще бъдат наложени строги санкции срещу Русия, включително забрана за продажба на въглеводороди. „Ако войната все пак започне, украинците ще се опитат незабавно да пробият в Донецк и Горловка, да се утвърдят в градското развитие и да продължат отбраната,„ предлагайки “на руските войски и народната милиция да водят тежки нападателни битки в градски условия, унищожавайки собствената си инфраструктура и да бъдат обвинени в „геноцид“ над цивилното население“, прогнозира Стрелков. В същото време Стрелков смята, че в тези условия Русия трябва да даде мълниеносен отговор и „да отнеме от Украйна Харков, Днепропетровск, Мариупол, Одеса“. Превод и редакция: Юлиян Марков\n11 Април 2021 | 12:57 | Агенция "Фокус"\nForeign Policy: Готви ли се Русия за война в Украйна\nВашингтон. Натрупването на руски войски близо до украинската граница продължи и през тази седмица, увеличавайки международната загриженост относно крайните намерения на Москва. Междувременно руските власти и държавните медии продължават да ескалират своята антиукраинска реторика, пише американското списание Foreign Policy. Това, което преди изглеждаше опит за демонстриране на сила пред новата администрация на Байдън, вероятно се превръща в нещо повече. Видеоклипове, публикувани в социалните медии, показват конвои с военна техника, пристигащи на украинската граница от далечен Сибир, както се вижда от анализа на екипа за разузнаване на конфликти, който използва информация с отворен код. Русия увеличава военното си присъствие на юг от Воронеж, само на 250 километра от украинската граница - достатъчно далеч, за да започне изненадваща инвазия, но достатъчно близо, за да изнерви съседите си. Мащабът на военните трансфери от западните и южните военни области далеч надхвърля мащаба на разполагане, който Русия обикновено провежда като част от стандартните си военни учения. Ако говорим за натрупването на контингент във Воронежска област, най-озадачаващото и плашещо е неговата очевидна нападателна структура, според Кирил Михайлов, един от изследователите от екипа за разузнаване на конфликти. Ворнежка област граничи с онези райони на Украйна, които са под контрола на правителствените сили, а не с онези територии на Донецка и Луганска области, които се контролират от сили, зависими от руската подкрепа. Това натрупване на военни сили в близост до границата е придружено от ескалация на реториката на руските власти. В четвъртък, 8 април, високопоставен представител на Кремъл Дмитрий Козак предупреди, че значителна ескалация на конфликта ще отбележи "началото на края на Украйна". Междувременно Русия, която се стреми да представи Украйна като агресор, предупреждавайки, че Киев се готви да извърши етническо прочистване в Донбас, вече е сигнализирала за своята готовност за военна инвазия. В петък, 9 април, говорителят на Кремъл Дмитрий Песков предупреди, че Русия може да се наложи да се намеси "в случай на евентуално повторение на човешка катастрофа, подобна на Сребреница " - той имаше предвид клането в Сребреница, когато през юли 1995 г. босненските сръбски сили убиха над 8000 босненски мюсюлмани. В четвъртък, 8 април, говорителят на Белия дом Джен Псаки заяви, че САЩ са все по-загрижени от "ескалацията на руската агресия" в региона. В петък, 9 април, държавният секретар на САЩ Антъни Блинкен проведе разговори с германския си колега Хайко Маас, по време на които те подчертаха важността на противопоставянето на Украйна на „едностранните провокации на Русия“. Разпалвания на конфликти и войнствената реторика изригват периодично от 2015 г. насам, когато страните подписаха мирно споразумение, което сложи край на най-жестоките сблъсъци и постави началото на безизходицата, която продължава и до днес. Но западните лидери несъмнено са притеснени. В четвъртък, 8 април, CNN съобщи, че САЩ обмисля да изпрати няколко американски военни кораба в Черно море, за да покажат подкрепата си. Тези наблюдатели, които следят конфликта в Донбас от дълго време, вярват, че мащабната инвазия е малко вероятна. „Мисля, че всички ние сега следим отблизо развитието на събитията. Все още мисля, че тук става дума по-скоро за сигнализиране и демонстрации, но разбира се никой не може да изключи възможността това да ескалира в нещо по-сериозно “, каза Андреа Кендъл-Тейлър, директор на Програмата за трансатлантическа сигурност в Центъра за нова американска сигурност, който преди това беше заместник-директор за Русия и Евразия в Съвета за национална сигурност на САЩ. Причините за натрупването на въоръжени сили остават неясни, но много експерти посочват вътрешнополитически фактори в Русия, Украйна и САЩ. Рейтингът на руския президент Владимир Путин продължава да пада, достигайки рекордно ниско ниво. Кремъл все още се бори да се справи с пандемията и през януари се сблъска с масови улични протести, които обхванаха цялата страна след ареста на опозиционния лидер Алексей Навални, който обяви гладна стачка миналата седмица, за да поиска медицинска помощ за влошеното си здравословно състояние. „Ние сме свидетели на цяла поредица от все по-конфронтационни стъпки от Кремъл “, заяви Кендъл-Тейлър, позовавайки се на унижението, което първият дипломат на ЕС Жозеп Борел трябваше да претърпи по време на неотдавнашното си посещение в Москва, както и на решението за отзоваване на руския посланик в САЩ до Русия за неопределено време „за консултации“. "Изглежда, че Путин продава версията за обсадената Русия." Украинският президент Владимир Зеленски зае много твърда позиция по отношение на Русия, решавайки да наложи санкции на съюзника на Путин Виктор Медведчук и затвори три телевизионни канала, принадлежащи на олигарха. Зеленски направи това на фона на спад в собствения си рейтинг и на фона на провала на опитите си да сложи край на войната в Донбас. Може би Москва вярва, че може да провокира Зеленски да предприеме някаква необмислена стъпка в Донбас, от която Русия ще се възползва - както направи в Грузия през 2008 г., когато бившият грузински президент Михаил Саакашвили се включи във войната за Южна Осетия. „Управляващият елит в Москва изглежда смята, че Зеленски е от същия тип като Саакашвили“, каза Майкъл Кофман, старши сътрудник в Центъра за военноморски анализ. „Колкото и неточна да е такава оценка, тя може да има сериозни последици за целия свят.“ Освен това не бива да забравяме и за новата администрация във Вашингтон. Президентът на САЩ Джо Байдън е добре запознат със ситуацията в Украйна, тъй като той беше главният пълномощник на президента Барак Обама за този конфликт. „Мисля, че може да има известна загриженост у Кремъл, че с идването на новата администрация на Байдън, Зеленски вероятно ще реши, че сега може по-свободно да предприема стъпки, които Москва няма да хареса“, каза Кендъл-Тейлър. В крайна сметка Путин може да иска да повтори сценария от 2008 г., но сега той няма същите предимства. „Путин би се радвал да не напада Украйна, а просто да повтори грузинския сценарий от 2008 г.“, каза Тарас Кузьо, професор в Националния университет „Киевско-Могилянска академия“, говорейки на събитие, организирано от Германския фонд „Маршал“ в петък. "Но Зеленски не е Саакашвили." Превод и редакция: Юлиян Марков\n11 Април 2021 | 10:51 | Агенция "Фокус"\nКиев. Украйна за първи път използва турски безпилотни летателни апарати (БПЛА)„Байрактар“ в Донбас, съобщи Украинският военен портал, цитиран от РИА Новости. Пояснява се, че ударният БПЛА е летял от южната част на Украйна през Херсонска, Запорожска, Днепропетровска и Харковска области. След това по обратния маршрут се е върнал в точката на излитане. Мисията на дрона е неизвестна. В края на март подобни устройства бяха използвани над Черно море. Тези безпилотни летателни апарати също участваха в стратегическото учение "Обединени усилия 2020" миналия ноември. Превод и редакция: Юлиян Марков\nКиев. Срещата на лидерите на нормандската тройка (Франция, Германия и Украйна) трябва да се проведе в рамките на една седмица, заяви съветникът на делегацията в Киев в Тристранната контактна група по Донбас Алексей Арестович, цитиран от РИА Новости. "Ще има Н-3, тоест Франция, Германия и Украйна ... Мисля, че това е въпрос на седмица, плюс-минус", каза Арестович в ефира на телевизионния канал "Украйна 24" и добави, че Киев не очаква нищо специално от срещата на "нормандския формат", предвидена за 14 април. Арестович коментира и специална среща на ОССЕ, насрочена за събота. "Политиката е позиция. Ако ОССЕ заеме подходяща позиция, за руснаците ще бъде по-трудно да провеждат политиката си в информационната и дипломатическата среда. Те (ОССЕ) трябва да направят оценка на действията на Русия", каза Арестович. Той също така добави, че Тристранната контактна група (ТКГ) не е предназначена да решава „каквото и да било“. Тристранната контактна група дори не води преговори. ТКГ съществува като спомагателен орган на лидерите на "Нормандската четворка" - каза той и добави, че в рамките на ТКГ се решават "само тактически въпроси", например пенсии, социални помощи. Превод и редакция: Юлиян Марков\nМосква. Това не е Студената война от 70-те и 80-те години “, твърди последният преводач на Михаил Горбачов, Петър Палажченко, говорейки от провинциалната си къща пред аржентинското издание Clarin. Палажченко е експерт по разоръжаването, който играе ролята на стенограф и преводач през последния период на Студената война. Днес той призовава за завой към „реалната политика“, за да се намали нарастващата враждебност между Кремъл и западните дипломати. Нова студена война? Палажченко, който присъства на срещи с Роналд Рейгън, Маргарет Тачър и Хелмут Кол, отбелязва, че Русия "има затруднения в отношенията с повечето бивши съветски републики и трудни отношения със САЩ". Освен това той обръща внимание на опасността, породена от „военното напрежение“ между Русия и НАТО, особено след анексията на Крим през 2014 г. Корабите на алианса влизат в Антарктида и Черно море, американски разузнавателни самолети постоянно се появяват на руска територия, руски бомбардировачи патрулират в Атлантическия океан - всички тези маневри в граничните райони Палажченко счита за „много опасни“. Варшавският договор изчезна преди 30 години, но страните от НАТО продължават да смятат своя пакт за „необходим“. Ето защо според Палажченко е много важно отношенията между Русия и Западния блок „да не бъдат враждебни“. „Да, днес има много трудности в отношенията със Запада, но никой не иска да се върне към враждебността от миналото, към надпреварата във въоръжаването, която е съществувала преди идването на Горбачов на власт“, каза Палажченко. Той не може да си представи „нито един сценарий“, който може да доведе до война между Русия и западните страни. „Някои казват, че конфликтът може да избухне на юг, в Украйна, но аз не съм съгласен с тях. Необходимо е да се намали военната активност. Ако НАТО се готвеше за война (...), но сега е очевидно, че няма да има конфликт “, подчертава той. Да се намали негативната реторика Според Палажченко преводачът „трябва да се контролира, да се абстрахира и да превежда точно това, което казват“. Точно този съвет той дава на настоящите световни лидери. „Не можеш да прехвърлиш цялата вина на една страна. Сега е моментът да си вземете почивка, да поемете дълбоко въздух и да обмислите всяко свое решение и действие. Трябва да започнем от нулата “, отбелязва Палажченко. Бившият преводач е лоялен към изкуството на дипломацията. Той смята, че основната причина за пропастта между Москва и Западния свят е „негативната реторика“, която съпътства всички контакти. „Ако успеем да намалим степента на напрежение, нивото на негативна реторика, това ще бъде много полезно“, казва той. Палажченко смята, че и двете страни трябва да "подпишат" тактическо споразумение, за да се предотвратят провокативни изявления като случая, когато Джо Байдън нарече Владимир Путин "убиец". Според Палажченко „колкото по-малко (са подобните изявления) , толкова по-добре“ и тенденцията за провеждане на дипломация в социалните мрежи се е „изчерпала“. Не беше чудо, а Горбачов Палажченко не е съгласен, че краят на Студената война е просто „чудо“, както твърдят някои от участниците във Вашингтон. „Да, мисля, че беше чудо, но не се случи случайно. Това беше резултат от сериозна работа, резултат от много трудни преговори, от силията на двете страни (...), но главно резултат от инициативите и упоритостта на Горбачов “, казва той. Между другото, според Палажченко руснаците започват да оценяват правилно външната политика на последния съветски лидер. "Изчезването на враждебността в отношенията със Запада, изтеглянето на войските от Афганистан, процесът на ядрено разоръжаване и нормализирането на отношенията с Китай", изброява той. Палажченко има специални отношения със САЩ, отказвайки да определи отношенията между Москва и Вашингтон като „изключително негативни“. Палажченко съжалява, че сега, както и в миналото, „има само една област, в която може да се постигне споразумение със САЩ: намаляване на оръжията“. Според него обаче удължаването на договора START III е „първата стъпка“. „Твърдо съм убеден, че могат да се предприемат и други стъпки, например в областта на противоракетната отбрана. Нито Русия, нито САЩ планират да създадат системи, които биха могли радикално да подкопаят стратегическата стабилност “, казва той. Палажченко припомня как след срещата на върха в Женева през 1985 г. Горбачов и Рейгън направиха политическо изявление, че "няма да има ядрена война". „Мисля, че настоящите президенти на Русия и Съединените щати трябва да се стремят към това, да променят отношенията си“, отбелязва той. Реална политика спрямо Крим Палажченко знае, че анексията на Крим и войната в Донбас са били спусъкът за днешното напрежение, но според него „няма смисъл да обсъждаме този въпрос сега“. „Има определена ситуация, която няма да се промени скоро. „Ако основният принцип на дипломацията е реализмът, (...) отношенията трябва да се изграждат въз основа на това.“ Превод и редакция: Юлиян Марков\nВашингтон. Държавният секретар на САЩ Антъни Блинкен е обсъдил в хода на два отделни телефонни разговора с колегите си от Германия и Франция Хайко Маас и Жан-Ив льо Дриан ситуацията в Донбас, съобщи говорителят на Държавния департамент Нед Прайс, цитиран от Reuters. Високопоставените дипломати са единни, че движението на руските войски по източната граница на Украйна засилват опасенията от нахлуване на армията на Москва на територията на Украйна. Антъни Блинкен проведе отделен разговор с френския външен министър, по време на който дипломатите обсъдиха необходимостта да се спре „опасната и безотговорна руска реторика, натрупването на военна мощ в окупирания Крим и по границите на Украйна“. Маас и Блинкен подчертаха важността на подкрепата за Украйна срещу „едностранните руски провокации“, както и за прекратяване на руската „военна мощ“ и „подстрекателска реторика“. По-рано на 9 април официалният представител на Министерството на външните работи на Руската федерация Мария Захарова обяви, че украинските медии разнасят „историята“ за митичната руска заплаха и плановете на Москва да „атакува Украйна“. Захарова подчерта, че в много отношения този процес на информационно нагнетяване се стимулира по заповед на западните куратори на Киев. На 8 април руският президент Владимир Путин и германският канцлер Ангела Меркел проведоха телефонен разговор, по време на който обсъдиха конфликта в Донбас. Превод и редакция: Иван Христов\nВашингтон/Брюксел. Държавният секретар на САЩ Антъни Блинкен ще пътува до Брюксел следващата седмица за среща с американски партньори от НАТО на фона на твърденията, че Русия засилва военната си дейност по границите с Украйна, съобщава Bloomberg, позовавайки се на източници. Агенцията не посочви датата на планираното посещение, но подчертава, че се очаква срещите на държавния секретар да се провеждат през по-голямата част от следващата седмица. По същото време в Брюксел ще бъде американският министър на отбраната Лойд Остин, който, както беше съобщено по-рано, ще проведе разговори с генералния секретар на НАТО Йенс Столтенберг. От 22 до 25 март Блинкен беше на посещение и в Брюксел, където, наред с други неща, взе участие в среща на външните министри на страните от НАТО. По-рано в петък заместник-пресцентърът на Държавния департамент Джалин Портър заяви на редовен брифинг за пресата, че САЩ, заедно с Украйна и партньорите в региона, ще продължат да следят отблизо развитието на руско-украинската граница. Тя коментира и съобщенията, че два кораба на американския флот ще преминат през Босфора в Черно море следващата седмица и ще останат там до 4 май. Портър заяви, че Вашингтон „ясно даде да се разбере, че взаимодействието с Москва трябва да избягва всякакви ескалиращи действия и да продължава да я държи отговорна“. През последните дни западните страни многократно изразяваха загриженост относно изявленията на украинските военни за струпването на руски сили по границата. Прессекретарят на Кремъл Песков увери, че движението на руските войски през територията на Русия не трябва да притеснява други държави, тъй като по никакъв начин не ги заплашва. Той също така подчерта, че случващото се в Донбас е вътрешен украински конфликт, в който руските войски никога не са участвали. Ситуацията в Донбас се усложни в края на февруари; почти всеки ден се регистрират престрелки в региона, включително с използване на миномети и гранатомети. Страните се обвиняват взаимно за влошаване на ситуацията. На 30 март руският президент Владимир Путин проведе видеоконференция с френския си колега Еманюел Макрон и германския канцлер Ангела Меркел. И тримата лидери изразиха загриженост от дестабилизацията на ситуацията в Донбас. Превод и редакция: Тереза Герова\nПариж. Франция призовава Руската федерация да изясни чрез Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) целта на движението на войските й близо до границата с Украйна. Това обявиха от Министерство на външните работи в Париж, предава TACC. Франция, заедно с ФРГ, ще продължат усилията в рамките на нормандския формат за изпълнение на условията на Минските споразумения, допълниха още от външнополитическото ведомство в Париж. По-рано през деня външните министри на Франция и Германия Жан-Ив Льо Дриан и Хайко Маас в съвместно изявление изразиха загриженост относно влошаването на ситуацията по контактната линия в Донбас и изразиха подкрепа за суверенитета и териториалната цялост на Украйна. Съвместното изявление на Берлин и Париж относно ситуацията в Източна Украйна предполага, че двете държави не са в състояние да окажат влияние върху Киев по прилагането на Минските споразумения. Това заяви на свой ред официалният представител на руското външно министерство Мария Захарова. Превод и редакция: Тереза Герова\n9 Април 2021 | 21:37 | Агенция "Фокус"\nВашингтон. Държавният секретар на САЩ Антъни Блинкен обсъди в два отделни телефонни разговора с външните министри на Франция Жан-Ив Льо Дриан и Германия Хайко Маас ситуацията на границата между Украйна и Русия. Това се казва в писмено изявление, публикувано от ръководителя на пресслужбата на Държавния департамент Нед Прайс, предава TACC. „Държавният секретар Блинкен и външният министър Ле Дриан потвърдиха своята непоклатима подкрепа за суверенитета и териториалната цялост на Украйна. Те обсъдиха необходимостта Русия да прекрати опасната и безотговорна реторика, увеличаване на военното й присъствие в окупирания Крим и по украинските граници, и на едностранните провокации на Русия по контактната линия в Източна Украйна“, поясни Прайс. „Секретарят Блинкен и външният министър Маас подчертаха важността на подкрепата за Украйна срещу едностранни руски провокации по контакната линия в Източна Украйна, окупирания Крим и по украинските граници, както и на необходимостта Русия незабавно да спре военното струпването на войски и възпалителната реторика“, допълно още гововителя на Държавния департамент. Превод и редакция: Тереза Герова\n9 Април 2021 | 20:53 | Агенция "Фокус"\nЛондон. Кризата между Русия и Украйна може да избухне във всеобхватна война в рамките на дни, след като Москва събра близо 100 000 военнослужещи на границата на страната. Източници на британския вестник Daily Mirror разкриха, че висшите командири и служители на Уайтхол са в „повишена готовност“ във връзка с кризата и наблюдават ситуацията „с нарастваща загриженост“. Военните на Киев се опасяват, че планиращите войната в Москва може да са преценили грешно украинците, тъй като – съгласно думите им – са много по-готови за битка, отколкото се предполагаше преди. Доскоро военните прогнозираха, ако Путин заповяда атака в Източно Украйна, такава ще се случи в средата на май. Но Москва упражни допълнителен натиск върху „разгромения Киев“, като обяви разполагането на военен флот във водите край Украйна в рамките на дни. „Агресивните движения на руските войски към границата предизвикаха голяма загриженост в Министерството на отбраната (на Обединеното кралство). Ситуацията се следи постоянно. Определено бих описал това като ескалираща криза“, подчерта един от източниците на редакцията. Превод и редакция: Тереза Герова\n9 Април 2021 | 18:46 | Агенция "Фокус"\nКремъл: Путин изрази загриженост пред Ердоган за опасните провокации на Киев\nМосква. В рамките на телефонен разговор държавният глава на Руската федерация Владимир Путин е споделил на турския си колега Реджеп Тайип Ердоган загриженост от провокативните действия на Киев. Това съобщиха от пресслужбата на Кремъл, предава TACC. Според разпространената информация Путин, по искане на Ердоган, „очерта руските подходи за разрешаване на вътрешната украинска криза“. Беше „подчертано, че пакетът от мерки от Минск от 2015 г. е единствената основа за уреждането“ на конфликта. „В същото време беше изразена загриженост, че украинската страна не изпълнява Минските споразумения и наскоро възобнови опасните провокативни действия, целящи влошаване на ситуацията по линията на контакт“ в Източна Украйна, заяви Кремъл. Превод и редакция: Тереза Герова\n9 Април 2021 | 17:42 | Агенция "Фокус"\nМария Захарова: Изявлението на ФРГ и Франция за Донбас показва безпомощността на техните позиции\nМосква. Неотдавнашното съвместно изявление на Берлин и Париж относно ситуацията в Източна Украйна предполага, че двете държави не са в състояние да окажат влияние върху Киев по прилагането на Минските споразумения. Това заяви на брифинг официалният представител на руското външно министерство Мария Захарова, предава TACC. „Как оценяваме подобна позиция на Берлин и Париж? Като безпомощна в много отношения. Тук дори не искам да говоря и да давам някакви негативни, емоционални оценки, просто искам да заявя, че такива изявления говорят за безпомощността й да влияят на Киев, който не може, не трябва, но е длъжен да изпълни подписаното и одобреното по време на приемането на резолюцията на Съвета за сигурност на ООН“, подчерта дипломатът на Москва. Според Захарова „тази безпомощна позиция“ става очевидна с времето, когато всички опити за въздействие върху Киев по принцип не водят до желания резултат. „Проследяването на движението на руските войски на руска територия е абсолютно безсмислено. Всяка държава има свои собствени въоръжени сили. Те се движат въз основа на плановете и стратегиите, които тази държава има. Затова Париж и Берлин трябва да се съсредоточат не върху проследяването на движението на руските войски на руска територия, а върху наблюдението на неизпълнението на задълженията на Киев. Няма да има много проблеми“, заключи Захарова. По-рано външните министри на Франция и Германия Жан-Ив Льо Дриан и Хайко Маас в съвместно изявление изразиха загриженост относно влошаването на ситуацията по контактната линия в Донбас и изразиха подкрепа за суверенитета и териториалната цялост на Украйна. Превод и редакция: Тереза Герова\n9 Април 2021 | 15:02 | Агенция "Фокус"\nThe Washington Post: Байдън не изключва сътрудничество с Путин – независимо как го нарича\nВашингтон. Когато държавният секретар на САЩ Антъни Блинкен описва позицията на президента Джо Байдън по основни въпроси на външната политика, отговорите му разкриват не толкова някаква „доктрина“, колкото прагматично мислене, фокусирано върху следните задачи: да решава проблеми, да води недвусмислен диалог с приятели и опоненти и поетапно да укрепва „реда, основан на правила“, коментират в редакцията на изданието The Washington Post. Блинкен очерта „мирогледа“ на Байдън в скорошно обширно интервю. Няма друг човек, който да е работил по-дълго с Байдън по тези въпроси и би познал по-добре подхода на президента към различните проблеми, така че този разговор дава възможност да се разбере в детайли логиката на бъдещите решения за външната политика на САЩ. Най-горещата и чувствителна тема е Афганистан и Блинкен даде да се разбере, че Байдън ще изтегли американските войски от страната, без обаче да обявява никакви конкретни срокове. На въпрос дали Байдън е допуснал грешката, че всъщност е определил краен срок за изтегляне на войските от Афганистан, когато наскоро заяви, че не може да си „представи“, че те ще бъдат там през следващата година, Блинкен отговори доста категорично: „Тези думи точно отразяват неговото мислене. Не мисля, че това е грешка... Правим това вече 20 години и той даде да се разбере, че като президент иска да доведе този конфликт до разумен край, а това предполага и завръщането на нашите войски у дома“. В този контекст Блинкен се опитва да изготви планове за осигуряване на стабилен преходен период след изтеглянето на американските войски. По-специално, според редакцията, американски служители споделят с талибаните и правителството в Кабул някои от своите съображения относно преходния период, които включват основни принципи на управление, предсрочни избори и мерки за постигане на трайно и надеждно прекратяване на огъня. Байдън осъзнава, че Афганистан може отново да влезе в гражданска война и „Ал-Кайда“ е в състояние да възстанови своите убежища в страната в рамките на две години след изтеглянето на американските войски. Според американския лидер обаче, ако САЩ оставят гарнизон в Кабул, докато талибаните превземат регионални центрове, този малък контингент на САЩ ще попречи на събирането на разузнавателна информация и борбата с тероризма. Говорейки за Афганистан, Блинкен използва фразата „смирение и увереност“, която ясно описва подхода на Байдън към използването на американската мощ в по-широк контекст. Опитът от Ирак и Афганистан научи Байдън, че САЩ не могат просто да принудят другите да „пишат под тяхна диктовка“. Независимо от това, американският лидер остава уверен, че на много места американските идеи може да имат „подсилващ ефект“. Байдън приема същия прагматичен подход и към Русия. На въпрос как лидерът на Белия дом си е позволил да определи руския президент Владимир Путин като „убиец“, като същевременно не отказва да си сътрудничи с него, Блинкен посочи подхода на реалната политика. Според него „президентът е много трезв в оценката на две неща: той трябва да държи Русия отговорна за всяко нейно безразсъдно или враждебно действие, като същевременно остава отворен за сътрудничество“, когато това е от полза както за Москва, така и за Вашингтон. Блинкен беше „притеснен“ от неотдавнашното решение на Путин да разположи хиляди войници и тежка техника на украинската граница. По-специално Държавният департамент се опасява, че подобни действия могат да прераснат в нещо много по-опасно. Байдън ще предприеме подобен подход към Китай, защитавайки интересите на САЩ и изследвайки областите на потенциално сътрудничество. По-конкретно, Блинкен отбеляза, че Байдън му е казал да „изпрати сигнал“ на китайските лидери на среща миналия месец, че действията на Пекин в Синдзян, Хонконг, Тайван и Южнокитайско море не са само вътрешни работи на Китай, а заплаха за международния ред, основан на правилата. Като се има предвид, че светът се променя със „свръхскорост“, Байдън действа в съответствие с традиционните възгледи на глобалното лидерство на САЩ. „Той неведнъж е виждал, че когато спрем да се държим като лидер, някой друг - този някой все повече се превръща в Китай - се опитва да се утвърди вместо нас“, каза Блинкен и добави, че подобно развитие на събитията може да нанесе щети на американските интереси или ценности. При друг сценарий никой изобщо няма да заеме мястото на САЩ, което по думите на държавния секретар води до „хаос и живот според законите на джунглата“, което също вреди на САЩ и техните съюзници. Намирането на прагматичен баланс между ценности и национални интереси е постоянно предизвикателство за Вашингтон. Оценката на Байдън за военните граници на САЩ, както и традиционният му залог за участието на Америка в световните дела, може да го отличава от предшествениците му като Доналд Тръмп и Барак Обама, които бяха изправени пред същата дилема, но имаха много по-малко опит зад тях. „След този разговор имиджът на Байдън, който създадох след встъпването му в длъжност - добродушен сивокос човек зад волана на „Ферари“ - изобщо не се е променил. Идеите на Байдън за света се коренят в миналото, но те са били тествани на практика и също така представляват изключително модерна версия на изкуството на възможното“, обобщава изданието. Превод и редакция: Тереза Герова\n9 Април 2021 | 14:38 | Агенция "Фокус"\nРИА Новости: Американска делегация посети украинските позиции в Донбас\nКиев. Американската делегация, водена от военния аташе на САЩ в Киев Британи Стюарт, посети района на военната операция в Донбас и се запозна с оперативната обстановка, съобщиха от пресцентъра на оперативния щаб на Обединените сили на Украйна (ОСУ), цитирани от РИА Новости. "В района на действие на Обединените сили се проведе работно посещение на американската делегация, оглавявана от аташето по въпросите на армията и отбраната полковник Британи Стюарт. Заместник-командващият обединените сили Едуард Москалев запозна американската делегация с текущата политика за сигурност и оперативната ситуация на фронта ", се казва в изявлението на пресцентъра, публикувано във „Фейсбук“. Според пресцентъра представителите на САЩ са посетили подразделенията на украинските военни, които изпълняват задачи по линията на контакт, и са разговаряли със силите за сигурност. „Американското правителство е дълбоко загрижено от ситуацията, която се развива около границите на Украйна, и по всякакъв начин подкрепя суверенитета и териториалната цялост на Украйна“, цитира думите на Стюарт пресцентърът на централата на ОСУ. По-рано Стюарт обвини Русия в "непрекъсната агресия" срещу Украйна. Американският военен аташе в Москва беше поканен в руското министерство на отбраната да обясни провокативните думи на Стюарт. Руският департамент подчерта, че „посоченото изявление съдържа неверни твърдения, има провокативен характер и тласка украинската страна към военно решение на вътрешния конфликт в Донбас“. Президентът на Украйна Владимир Зеленски, на фона на ескалацията на ситуацията по линията за контакт, пристигна в Донбас в четвъртък, за да посети фронтовите линии и да разговаря с военните. Дмитрий Козак, заместник-ръководител на президентската администрация, заяви, че не вижда връзката между пътуването на Зеленски до Донбас и обострянето в региона. Превод и редакция: Юлиян Марков\n9 Април 2021 | 12:41 | Агенция "Фокус"\nМВнР на Русия: Влизане на Украйна в НАТО ще доведе до мащабна ескалация в югоизточната част на страната и необратими последици за нейната държавност\nМосква. Хипотетично влизане на Украйна в НАТО би довело до мащабна ескалация в югоизточната част на страната и необратими последици за украинската държавност. Това заяви в петък на брифинг официалният представител на руското външно министерство Мария Захарова, цитирана от ТАСС. „Обърнахме внимание на изявлението на президента на Украйна [Владимир] Зеленски, който посети Донбас вчера, че присъединяването на страната към НАТО уж би довело до прекратяване на конфликта в региона. Напротив, това ще доведе до мащабна ескалация на ситуацията на югоизток и може да доведе до необратими последици за украинската държавност“, каза тя. „За пореден път призоваваме властите в Киев да проявят отговорен подход и най-накрая да започнат да изпълняват задълженията си по минския комплекс от мерки“, подчерта дипломатът. Захарова отбеляза, че ситуацията в Донбас остава трудна и има тенденция към влошаване. Според нея причината е „войнственото настроение на Киев, който все още живее с илюзии за възможността за военно решение на конфликта в югоизточната част на страната“. „Там се концентрират войски и техника, актуализират се мобилизационни планове, изпращат се повиквателни на резервисти. В украинските медии се развихри истерия за митичната руска заплаха, плановете на Москва да атакува Украйна едва ли не утре. Всичко това се случва до голяма степен по предложение на западните куратори на Киев и с открита обществена подкрепа“, заяви тя. Зеленски заяви във вторник, че членството на страната му в НАТО е единственият начин да се сложи край на войната в Донбас. В същото време прессекретарят на руския президент Дмитрий Песков подчерта, че Киев само ще задълбочи вътрешната украинска криза с решението за присъединяване към НАТО, тъй като този въпрос е неприемлив за жителите на Донецката и Луганска народни републики. Той отново подчерта, че случващото се в Донбас е вътрешен украински конфликт, в който руските войски никога не са участвали. Превод и редакция: Иван Христов\n9 Април 2021 | 12:12 | Агенция "Фокус"\nДържавният департамент: Русия внася нестабилност в отношенията със САЩ\nВашингтон. Москва „е внесла нестабилност“ в отношенията между САЩ и Русия. Това становище изрази в четвъртък ръководителят на пресслужбата на Държавния департамент Нед Прайс на редовен брифинг за журналисти, предава ТАСС. „В по-широк смисъл можем и ще се стремим към стабилни и предсказуеми отношения [с Русия]. Досега именно руското правителство, Кремъл, вкарва тази нестабилност в отношенията, включително чрез злонамерена дейност“, отбеляза дипломатът . „Не бих искал да анонсирам какво може да се случи, ако Москва продължи да следва този път, но ясно дадохме да се разбере, че ще продължим да държим Москва отговорна“, аргументира се Прайс. „Президентът [на САЩ Джо] Байдън ясно даде да се разбере, че Русия ще бъде подведена под отговорност. Президентът Байдън е човек на думата си. Мисля, че ще видите още едно потвърждение на това“, заключи говорителят на Държавния департамнет. Превод и редакция: Иван Христов\n9 Април 2021 | 10:33 | Агенция "Фокус"\nВашингтон. Бившият съветник на Роналд Рейгън Дъг Банду определя политиката на администрацията на американския президент Джо Байдън спрямо Русия като конфронтационна и изключително опасна. Според него стратегията на Вашингтон да третира Москва като враг е глупава, а самата Русия – според него, има сериозни причини за безпокойство. Материалът под заглавие „САЩ трябва да проумеят, че украинското членство в НАТО не си струва войната с Русия“ е публикуван от американското изолационистко издание The American Conservative. В Източна Украйна, където Москва подкрепя етнически руските сепаратисти, военните действия ескалират. На всичко отгоре Русия е съсредоточила около четири хиляди свои войници близо до границата с Украйна. Във Вашингтон все по-често се чуват искания за конфронтация. Всъщност кризата се разглежда като предизвикателство към младата администрация на Байдън. Очаквано, войнствено настроените анализатори като тези от Евразийския център на Атлантическия съвет, настояха за по-твърда позиция на администрацията, дори за налагане на условни санкции. Изглежда президентът е отворен за конфронтация. По-рано тази година в изданието Foreign Affairs той вече се отнасяше към Русия по-твърдо, отколкото към Китай. След това той нарече Путин „убиец“ без „душа“, което - разбира се, може да се каже и за много американски съюзници (Мохамед бин Салман например), така и за противници. След телефонен разговор с украинския президент Владимир Зеленски миналата седмица Белият дом заяви: „Президентът Байдън потвърди, че САЩ последователно подкрепят суверенитета и териториалната цялост на Украйна в лицето на продължаващата руска агресия в Донбас и Крим“. Освен това държавният секретар Антъни Блинкен позвъни на украинския си колега, за да обсъди „начините за укрепване на сътрудничеството в областта на сигурността“. Европейското командване на САЩ повиши до максимална степен готовността и предупреди за „потенциална неизбежна криза“. Както отбеляза Тед Галън Карпентър, миналия месец САЩ „разположиха стратегически бомбардировачи B-1 в Норвегия за първи път в историята на НАТО“. Именно по този начин Вашингтон обикновено реагира, обвинявайки Москва в сплашване. След пристигането на четири B-1B, норвежкият генерал-майор Ингве Одло отбеляза: „Като съсед на Русия, вярвам, че Москва много добре разбира какво правим“. Намеренията на правителството на Путин са неизвестни, въпреки че движението на войски на суверенна територия е негова прерогатива. Наскоро Русия проведе военни учения в района и и очевидно планира да разположи въздушен полк наблизо, което може да е причината за тези действия. Най-вероятно Русия преследва по-амбициозна цел. Тя може да подлага на тест администрацията на Байдън, като прецени как и доколко компетентно се държи. Освен това струпването на войски може да бъде предназначено за сплашване на правителството на Зеленски, което наскоро се противопостави на водещ проруски политик в Украйна, като замрази активите му и закри телевизионните му канали. Правителството на Путин може също да възнамерява да съживи отдавна преустановените мирни преговори и прилагането на Минските споразумения от 2015 г., като напомни на съседа си, че Москва остава доминираща и контролира ескалацията в региона. Всъщност Зеленски нарече поведението на Москва „игра на мускули“. Най-голямата опасност е вероятността това да е подготовка за нова намеса в конфликта. Майкъл Кофман от CNA обаче смята, че действията на Русия „изглеждат принудителни и не са подготовка за инвазия. Мащабът на силата не означава планиране на мащабна атака“. Това не трябва да изненадва никого. Многобройните прогнози, че Москва ще завладее Украйна или поне ще създаде „широк мост“ до Крим, не са се сбъднали. Русия може да разглежда замразения конфликт като по-ефективен за възпиране на Украйна от амбициите й за присъединяване към НАТО. Конфликтът между Украйна и подкрепяните от Русия сепаратисти в източната част на страната вече отне 14 000 жертви. Русия има лъвски дял във вината за гражданската война/намеса, но грешните действия на съюзниците също допринесоха за случващото се. Разширяването на НАТО, унищожаването на Сърбия, подкрепата за цветните революции в Тбилиси и Киев и насърчаването на свалянето на избрания проруски президент на Украйна дадоха на Русия достатъчно основания да подозира, да се чувства застрашена и да реагира остро. Какво могат да направят САЩ в отговор на потенциалното влошаване на ситуацията между Русия и Украйна? Въпреки че администрацията не беше конкретна, министърът на отбраната Лойд Остин на няколко пъти разговаря с министъра на отбраната на Украйна и според Пентагона „осъди неотдавнашната ескалация на руската агресия и нейните провокативни действия в Източна Украйна“. Освен това, както съобщават от Пентагона: „Секретарят Остин потвърди ангажимента на САЩ за укрепване на украинската армия за по-добра защита срещу руската агресия. От 2014 г. САЩ са похарчили над два милиарди долари като помощ за сигурността за Украйна, включително наскоро обявения пакет оръжия и други ключови активи за 125 милиона долара за подобряване на ефективността, командването, контрола и ситуационната осведоменост на украинските въоръжени сили“. Киев обаче иска повече: да се присъедини към НАТО и да получи официални гаранции за сигурност от САЩ. Това е официалната позиция на Вашингтон от 2008 г. насам. В телефонен разговор със Зеленски Байдън говори за „евроатлантическите стремежи на Украйна“, което напомня и на членство в НАТО. Досега европейската опозиция успя да избегне присъединяването на Киев, но Зеленски продължава да оказва натиск. Той заяви на генералния секретар на НАТО Йенс Столтенберг, че „НАТО е единственият начин да се прекрати войната в Донбас“. Зеленски иска план за действие за присъединяване за своята страна. Според него това ще бъде „реален сигнал за Русия“. Главнокомандващият въоръжените сили на Украйна генерал Руслан Хомчак смята, че военният принос на Украйна ще бъде това, че тя действа като „щит за Европа“. Според Хомчак присъединяването на страната му към НАТО „несъмнено ще бъде от полза не само за Украйна, но и за самия Алианс“. И без членство в НАТО, многобройните изрази на подкрепа и действия на Вашингтон са опасни. Дори при липса на правен ефект, те заплашват да надценят очакванията на Украйна. Ако Киев вярва, че може да действа безнаказано, той може да започне безразсъдно да поема рискове, както се случи с Грузия през август 2008 г., когато глупаво разпали военните действия с Москва. По това време Вашингтон обмисляше възможността за военна намеса, но не без основание я изостави. Най-вероятно същото решение ще бъде взето и по отношение на Украйна. Въпреки тежките последици, то ще бъде правилно. Анатол Ливен предупреди: „Ако замразеният конфликт в Украйна отново се превърне в реална война, Западът няма да се намеси и Украйна ще загуби. Това ще бъде едновременно унизително и опасно за САЩ, които представят Украйна като важен партньор. Просто казано, руско-грузинската война от 2008 г. трябваше да ни научи, че тласкането на други държави към война с мощни съседи, в която няма да участвате и ги спасявате, е не само безотговорно, но и дълбоко неморално“. Само война с Русия обаче ще бъде по-лоша. Както Карпентър отбеляза: „Има опасност администрацията на Байдън да заключи, че трябва да спазва неизказани ангажименти, за да гарантира сигурността на Украйна, и всъщност ще осигури военен отговор на избухването на военните действия между руските и украинските сили. Това би било най-голямата глупост, защото всичко може да завърши с ядрена война, но такава възможност не може да бъде изключена, предвид нивото на агресивност към Москва, очевидно в редиците на администрацията и по-голямата част от политическия елит във Вашингтон. Най-малкото моралната и военна подкрепа на САЩ вече не е новина. По-страшен е очевидният страх на Русия от разполагане на американски войски в Украйна. Според Reuters Кремъл е предупредил, че „всяко разполагане на силите на НАТО в Украйна би засилило напрежението по руската граница и ще принуди Москва да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира собствената си сигурност“. Въпреки че идеята не е нова, ескалацията ще бъде остра. Например през 2014 г. колумнистът Чарлз Краутхам се застъпи за предоставянето на оръжия и съветници на Украйна: „Всяко действие на Русия срещу Западна Украйна ще засегне редица инструктори и съветници от НАТО. Дори и най-лудите съветски експанзионисти никога не биха направили това. Путин също няма да го направи“. Предположението, че „Путин няма да го направи“ произтича по-скоро от надежда, отколкото от опит, ситуацията може да се превърне в катастрофа. Установяването на американско военно присъствие в регион, който и без това подозрителна ядрена сила смята за изключително важен за себе си, би било опит за изкушаване на съдбата. Особено като се има предвид, че всеки конфликт тук ще падне върху плещите на Америка. Вместо това, в разгара на кризата, НАТО проведе военни учения в страната. Още преди настоящите усложнения европейците, които са по-близо до зоната на възможни действия, ясно дадоха да се разбере, че няма да защитават Украйна. (Дори не е ясно дали повечето европейски държави ще се защитават взаимно или ще си сътрудничат с Америка). Ами днес? „Що се отнася до европейските държави, които са членки на НАТО, дори и най-антируски настроените от тях не направиха нищо, за да се подготвят за война... Нито едно правителство на НАТО (включително на САЩ) не се държи така, сякаш ще направи нещо подобно“, каза Ливен. Как могат САЩ, независимо дали европейците се присъединяват към тях или не, да оправдаят подготовката за война? Разположена в труден регион, Украйна има дълга, завладяваща и трагична история. И въпреки че Киев заслужава съчувствие, причината за войната не може да бъде фактът, че се чувства обидена. Предполага се, че е съюзите имат за цел да насърчават американската сигурност, а не международната филантропия. А помощта за Украйна ще застраши сигурността на САЩ. Очевидно заблуденият Уилям Тейлър, бивш посланик на САЩ в Киев, твърди, че „Украйна е на фронтовата линия“. Според него „това се отразява на света, в който живеем, в който ще растат нашите деца и внуци“. Всъщност не всяко място на земята е последната опора на силите на самодържавието, стремящи се да установят ново Средновековие на планетата. И това определено не се случва в Украйна. Продължаващият конфликт, който включва присъединяването на Крим (не доведе до военни действия) и подкрепата за сепаратистите в Донбас в Източна Украйна (сега до голяма степен действията им са замразени от прекратяването на огъня, въпреки че се случват случайни инциденти), има ужасни хуманитарни последици за пряко свързаните с него. Това обаче оказа изненадващо малко въздействие върху хората извън двете участващи страни. Няма заплаха за Америка или Европа. Това, което се случи в Украйна, нямаше значение за САЩ, когато тя беше част от Руската империя или Съветския съюз. И сега няма значение. Киев също не е важен за европейската сигурност. Москва изобщо не се интересува да провокира Армагедон, като атакува без причина. Не може да смелите континента, дори и да успеете да го погълнете. Разговорите за опасност за международния ред са преувеличени. САЩ и НАТО започнаха незаконна агресивна война срещу Югославия. Вашингтон направи същото с Ирак с опустошителни последици, а също така подкрепи незаконната агресивна война на Саудитска Арабия срещу Йемен. Международният ред не е засегнат. Някои защитници на войната вярват, че неспособността на Вашингтон да води война навсякъде и срещу всички ще подкопае доверието в него, ако са заложени жизненоважни интереси. Те очевидно вярват, че Путин разглежда липсата на американски действия като зелена светлина за по-нататъшно териториално разширяване. Фактът, че той не е направил нищо през последните седем години, предполага друго. Вероятно може да разбере разликата между Вашингтон, който воюва за Украйна, и Вашингтон, който защитава родината си или съюзниците си. Всъщност очевидната чувствителност на Москва към потенциалното членство на Киев в НАТО подчертава това. Изглежда, че САЩ и Русия са успели да изработят негласен начин на съвместно съществуване. Нито една от тях няма да се бори за държава, за която другият е готов да воюва. Всъщност се оказва, че Европа остава с Америка, а Украйна с Русия, а светът не страда. Войната за власт е изгодна сделка на идиоти. Във всеки случай как САЩ ще защитават Украйна не е ясно. Майк Суини от „Приоритети на отбраната“ коментира: „Би било груба небрежност САЩ да приемат Украйна в НАТО без ясното разбиране за това как ще се охранява нейната 1200-километрова граница с Русия, ако не вземем предвид пълната зависимост от заплахата от ядрена война, защото това е опасна и остаряла стратегия". Какво има в Украйна, че да си струва да плащате за сигурността й с риска от ядрена война? Поддръжниците на присъединяването на Украйна в НАТО се държат така, сякаш членството в Алианса е изход за Киев. Те твърдят, че Москва не може да забрани на никоя държава да се присъедини към антируския съюз. Достатъчно честно, но Вашингтон трябва да забрани влизането на страни, които биха могли да подкопаят сигурността на САЩ, като Украйна. Интересите на Америка просто не включват появата на нов член в Алианса, който е въвлечен в конфликт с Русия и за чиято защита може да възникне нужда от използването на ядрени оръжия. Докато обаче остане възможността Украйна да се присъедини към НАТО, Москва може да продължи да разглежда конфликта в Донбас като най-добрия начин да предотврати това. Киев се третира несправедливо, но той е „затънал“ в лош район. Вашингтон не може да промени това. Третирането на Русия като враг в отговор на това е глупава стратегия. Подобни действия заплашват основните предимства от прекратяването на Студената война. Освен това подобни действия рискуват началото на „гореща“ война с Москва. Администрацията на Байдън трябва да постави американските интереси и сигурност на първо място. *Дъг Бандоу е старши сътрудник в Института Катон. Бивш специален асистент на президента Роналд Рейгън, автор на „Чужди глупости: Американската нова глобална империя“. Превод и редакция: Тереза Герова\n8 Април 2021 | 19:05 | Агенция "Фокус"\nВашингтон. Руското правителство ескалира конфронтацията си със Запада, за да провери решителността на администрацията на новия президент на САЩ Джо Байдън. Въпреки това, противно на някои твърдения, няма нова Студена война. По същество Студената война беше задънена улица, докато съветската империя се разпадна. Този път държавният глава на Руската федерация Владимир Путин предприе плашеща международна офанзива, за да си върне глобалния престиж, да възроди Московската империя и да раздели Запада, твърди Януш Бугайски* в статия за американското издание Washington Examiner. Русия концентрира силите си по украинските граници и повишава залозите за нова инвазия. Тя засили морското си присъствие в Арктика и безмилостно провокира западните си противници, нейни военни самолети „кръжат“ над кораби на САЩ и НАТО в Балтийско и Черно море и близо до въздушното пространство на Аляска. Тези действия имат три цели: да покажат, че Русия е световна сила, да идентифицират слабостите в западната отбранителна система и да отклонят вниманието от нарастващите вълнения в страната. Рискът е в това, че стратезите и генералите на Путин ще направят грешка и ще предизвикат въоръжен конфликт, който ще рикошира срещу Русия. Студената война беше замразен конфликт между САЩ и Съветския съюз. Желязната завеса очерта техните сфери на влияние в цяла Европа и никоя от страните не заплашваше да завземе територия извън разграфените владения. Съветите се стремяха да разширят своето влияние в Азия, Африка и Латинска Америка, като подкрепят комунистическите движения, докато САЩ се опитваха да ги спрат. И двете страни обаче избягваха пряка военна конфронтация, дори когато Москва потушаваше антикомунистическите въстания в Източна Европа. Сега в Русия царува ревизионисткият режим на Путин и последиците от конфликта между Русия и Запада станаха по-малко предвидими. Москва не признава нито независимостта, нито целостта на съседните държави, освободени от бившата империя. Ситуацията напомня за борбата отпреди век, когато десетки народи търсеха независимост от разпадащата се царска империя. В отговор болшевишкият режим отприщи войни, за да обърне краха на империята. Възстановявайки господството си, Москва пропагандира идеята, че с разпадането на съветската империя Русия е „унизена“. Всъщност освобождението на независимите държави сложи край на унижението им от страна на Кремъл и засили решимостта им да не проявяват благосклонност към никой друг. Въпреки че разделението на Европа от Студената война е остаряло, служителите на Путин настояват усилено пред всички бивши съветски републики да изоставят своите западни стремежи и да се върнат обратно в „руския свят“. Западняците уверяват, че не участват в борбата за лоялността на една или друга европейска държава. Всъщност продължава да съществува фундаментален конфликт между свободата на избор на международен съюз и настояването на Москва за подчинение. Интеграцията със Запада е заклеймена от Путин като противоречаща на историческите, културните и геостратегическите претенции на Русия. Той настоява постсъветските страни да продължат да избягват западните съюзи. Но това не само ще унищожи националния суверенитет, но и ще застраши демократичните свободи на обикновените граждани. Надежден трансатлантически съюз, който обединява силите на НАТО и Европейския съюз, трябва да бъде насочен към осигуряване на свобода за цяла Европа. Ако тези държави попаднат под контрола на имперската клептокрация на Кремъл, Западът също ще стане по-уязвим. Вашингтон трябва да поеме ръководна роля, както по време на Студената война. В европейската политика цари разделение, което Москва вижда като проява на слабост и нерешителност. САЩ трябва не само да станат гръбнак на НАТО, но и да засилят сътрудничеството със своите съюзници и партньори за противодействие на подривната дейност на Кремъл във всички ключови области - киберсигурност, дезинформация, политическа корупция и енергиен шантаж. Путин става най-опасен, когато обществената подкрепа отслабне, икономиката попадне в стагнация и ръководството му се постави под въпрос от елита. В такива моменти той се нуждае от победа в чужбина, за да потисне всякакви политически алтернативи. Въпреки това, поставяйки Русия в постоянна готовност за война, Кремъл рискува да тласне страната към икономически колапс и дезинтеграция на държавата, както прави съветското ръководство преди 30 години. Докато защитава своите съюзници, принципи и интереси, Вашингтон трябва да даде да се разбере, че цената на чуждестранните авантюри на Путин ще бъде разпадането на страната. *Януш Бугайски е старши сътрудник във Фондация Джеймстаун във Вашингтон. Наскоро излезе книгата му „Евразийската пропаст: Уязвимите флангове на Русия“ е в съавторство с Маргарита Асенова. Превод и редакция: Тереза Герова\nМосква. В рамките на телефонен разговор руският президент Владимир Путин и германският канцлер Ангела Меркел изразиха загриженост от ескалацията на напрежението в Донбас. Това съобщиха от пресслужбата на Кремъл, предава TACC. „При размяна на мнения по уреждането на вътрешната украинска криза президентът на Руската федерация и канцлерът на Федерална република Германия изразиха загриженост от ескалацията на напрежението в Югоизточна Украйна. Владимир Путин обърна внимание на провокативните действия на Киев, който наскоро целенасочено изостри ситуацията по линията на контакт“, се казва в съобщението. По време на разговора беше подчертана необходимостта украинските власти да прилагат стриктно постигнатите преди това споразумения, преди всичко за установяване на пряк диалог с Луганск и Донецк и узаконяване на специалния статут на Донбас. „Страните в конфликта са призовани да ограничат и засилят преговорния процес, за да изпълнят изцяло пакета от мерки в Минските споразумения от 2015 г. като безспорна основа“, заяви Кремъл. Путин и Меркел потвърдиха ангажимента си за по-нататъшно тясно координиране на усилията на Москва и Берлин, включително в „нормандския формат“, чрез външните министерства и политическите съветници. Превод и редакция: Тереза Герова\nБерлин. Канцлерът на ФРГ Ангела Меркел проведе телефонен разговор с руския президент Владимир Путин, в рамките на който двамата лидери обсъдиха конфликта в Донбас, ситуацията с Алексей Навални, Сирия, Либия и Босна и Херцеговина. Това съобщи говорителят на кабинета на министрите на Федерална република Германия Улрике Демер, предава TACC. „Предмет на разговора, наред с други неща, беше засиленото военно присъствие на Русия около Източна Украйна. Канцлерът поиска това струпване на войските да бъде изоставено, за да се постигне деескалация“, поясни Демер. Превод и редакция: Тереза Герова\nМосква/Берлин. По време на телефонен разговор руският президент Владимир Путин и германският канцлер Ангела Меркел изразиха загриженост от ескалацията на напрежението в Донбас. Това съобщи пресслужбата на Кремъл, цитирана от TACC. "При размяна на мнения по уреждането на вътрешноукраинската криза руският президент и германският канцлер изразиха загриженост от ескалацията на напрежението в Югоизточна Украйна. Владимир Путин обърна внимание на провокативните действия на Киев, който напоследък целенасочено влошава ситуацията по линията за контакт, " се казва в съобщението. Путин е обсъдил с Меркел и ситуацията около Алексей Навални, според президентската пресслужба. "Във връзка с интереса, проявен от федералния канцлер, беше засегната ситуацията с А. Навални", се казва в изявлението. Путин и Меркел също са обсъдили въпроси, свързани с дейността на чужди медии и неправителствени организации в Русия и Германия. Превод и редакция: Юлиян Марков\nВашингтон. Миналата седмица Русия засили военното си присъствие на полуостров Крим, разположи войски до руско-украинската граница и обяви „проверка за готовност“. Най-вероятно това е само тактическа хитрост, предназначена да деморализира правителството в Киев и да изпита реакцията на Запада, пише авторитетното американско издание Politico Но е възможно всичко да е много по-лошо. Ако Кремъл провежда анализ на разходите и ползите от атака срещу Украйна, Европа и САЩ трябва да гарантират, че Москва не прави грешни изчисления, защото подценява разходите. Напрежението ескалира въпреки рядкото дипломатическо постижение в тлеещия конфликт между Русия и Украйна: прекратяване на огъня в Източен Донбас, което се зачиташе поне известно време. Докато ситуацията не започна да се влошава в края на миналата година, престрелките по контактната линия между украинската армия и руските сили и техните марионетки бяха редки. За съжаление напоследък се появяват само мрачни дипломатически новини. В процеса на преговори, воден от германците и французите, напоследък няма напредък. Тристранната контактна група, съставена от представители на Украйна, Русия и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа, също не е постигнала голям напредък в своите срещи. Миналата седмица се появиха подкрепени с видео съобщения за прехвърлянето на руска тежка артилерия през Кримския мост към Крим, както и за движението на друга военна техника, включително танкове и зенитно-ракетни системи, към украинската граница срещу Донбас. На 6 април руският министър на отбраната съобщи, че въоръжените сили провеждат проверки и учения за бойна готовност. Всичко това много прилича на подготовката за военни действия. Говорителят на Кремъл Дмитрий Песков неубедително твърди, че тези действия абсолютно не трябва да притесняват никого. „Русия не представлява заплаха за никоя държава в света“, каза той. Никой не е убеден от думите му. Най-вероятно руските военни маневри имат за цел да вбесят Киев. Ако Кремъл наистина възнамеряваше да започне офанзива, той щеше да действа скришно, за да спечели от фактора на изненадата. Но никой не е напълно сигурен, че руснаците няма да атакуват. Украинските въоръжени сили са в повишена готовност. Със сигурност ще бъдат победени в битки с руската армия, но и ще й нанесат загуби. Ако Русия атакува, ще възникне сериозна криза в Европа. Западът трябва да се погрижи президентът Владимир Путин и Кремъл да осъзнаят какви ще са последиците от нахлуването на руски части и подразделения в Украйна. Процесът на предупреждаване е започнал. Президентът на САЩ Джо Байдън и други висши лидери говорят с украинските си колеги, за да изразят подкрепата си. Генералният секретар на НАТО Йенс Столтенберг направи същото. Американски и британски разузнавателни самолети летят над Украйна и Черно море близо до Крим, събират разузнавателни данни и сигнализират за политическа подкрепа на Киев. На 3 април външните министри на Франция и Германия излязоха със съвместно изявление относно настоящата ситуация. Вярно е, че сигналът би звучал по-силно и разбираемо, ако посочваха причината за безпокойството си - заплашителното движение на руските войски. Западът трябва да направи много повече, за да убеди Москва, че подобно военно приключение, а дори и мисълта за него е неразумна.. Първо, лидерите на САЩ и ЕС трябва незабавно да се консултират и да се споразумеят за списък от допълнителни санкции, които да бъдат наложени, ако Русия започне офанзива. Този списък трябва да включва ефективни мерки, като например санкции срещу руския държавен дълг. (Предполага се, че дори държава като Италия ще се присъедини към санкциите, ако Русия атакува.) Ръководството на САЩ и ЕС трябва бързо и неофициално да представи този списък с наказателни мерки на своите руски колеги. Предварителното им уведомяване за конкретни последици, вместо самото наказание, може да има възпиращ ефект. Второ, тъй като председателят на Съвместното командване на началник-щабовете на различните войски на САЩ разговаря с началника на руския Генерален щаб, други американски лидери, включително президентът, трябва да последват примера му и да говорят с Москва, като я предупреждават за катастрофалните последици от руски военен удар. Успоредно с това Вашингтон трябва да обмисли и други мерки, за да докаже своята сериозност. Например, той може да достави на Киев допълнителни противотанкови системи „Джевлин“ и други оръжия, които ще подсилят защитата му. Трето, европейските лидери трябва да разговарят с украинското ръководство и да му изразят подкрепата си по същия начин. Това също ще бъде важен сигнал за Москва. Четвърто, европейските лидери също трябва да проведат телефонни разговори с Кремъл. На първо място, това се отнася до германския канцлер Ангела Меркел. Тя има обтегнати отношения с Путин, но те са най-близките от такива със западните лидери. Наред с други неща, той трябва да разбере, че атака срещу Украйна ще унищожи „Северен поток-2“, било защото в Германия ще се увеличи политическият натиск върху нея и върху нейното правителство, или защото Белият дом ще наложи санкции срещу германските компании. Ще е добре ако руските маневри са просто блъф и скоро приключат. Но Западът не трябва да се ограничава с надежди по този въпрос. Действията на Москва може да предвещават нещо недопустимо и опасно. Европа и САЩ трябва да направят повече, за да ги предотвратят. Превод и редакция: Юлиян Марков\nКиев. Президентът на Украйна Владимир Зеленски пристигна в Донбас, където ще посети фронтовите позиции, съобщи пресслужбата на неговия офис, цитирана от РИА Новости. "Държавният глава <...> отива в Донбас като върховен главнокомандващ, за да комуникира с военните и да поддържа морала на защитниците", се казва в съобщението. Самопровъзгласилата се Донецка народна република (ДНР) се опасява, че това посещение допълнително ще изостри ситуацията по линията на контакт. „Не изключваме продължаването на вражеските провокационни действия, за да се създаде картина на ескалация пред западните партньори, и ни обвиняват, че не спазваме режима на прекратяване на огъня“, заяви представител на Народната милиция на ДНР пред РИА Новости. Напоследък напрежението в зоната на конфликта в Донбас се увеличи значително: ОССЕ съобщава за значително увеличение на броя на нарушенията на прекратяването на огъня, милициите твърдят, че въоръжените сили на Украйна са увеличили обстрела и използват артилерия. На 3 април дете беше убито при нападение от украински безпилотен самолет в село Александровское. Според главата на ДНР Денис Пушилин всичко това подсказва, че Киев е готов да възобнови пълномащабните военни действия. Превод и редакция: Юлиян Марков\n8 Април 2021 | 12:57 | Агенция "Фокус"\nВаршава. Полският външен министър Збигнев Рау спешно заминава за посещение в Украйна, за да обсъди ситуацията в Донба, съобщо полското външно министерство в четвъртък в „Туитър“, предава ТАСС. „Днес, на 8 април, ще се проведе извънредно спешно посещение на министър Збигнев Рау в Киев. Посещението е свързано със заплаха за мира по границите на Украйна“, се казва в съобщението. През последните дни западните държави многократно изразиха загриженост относно изявленията на украинските военни за концентрация на руски сили по границата с Украйна. Както по-рано заяви прессекретарят на президента на Руската федерация Дмитрий Песков, движението на руските войски през територията на Русия не бива да притеснява другите държави, тъй като по никакъв начин не ги заплашва. Той също така подчерта, че случващото се в Донбас е вътрешен украински конфликт, в който руските войски никога не са участвали. Превод и редакция: Иван Христов\nНурсултан. Русия ще отговори в случай, че САЩ наложат нови санкции на страната. Тя ще реагира на всякакви неприятелски действия на американската страна. Това заяви в четвъртък първият дипломат на Москва Сергей Лавров в хода на пресконференция след преговори с вицепремиера и външен министър на Казахстан Мухтар Тлеуберди, предава ТАСС. „Ще отговорим на всякакви неприятелски действия, това се разбира от само себе си. Засега не съм видял никакви конкретни решения, нищо не е обявено. Четох съобщенията, че администрацията (на САЩ) е завършила обзора на „враждебните действия“ на Русия: някак си им се получи много бързо, защото обикновено ни обвиняват в такъв брой прегрешения, че за няколко седмици или дори няколко месеца, трудно ще се справят, но са го решили. Вероятно ще ни наказват и в други форми“, отбеляза министърът. Превод и редакция: Иван Христов\nНю Йорк. Администрацията на американския президент Джо Байдън е завършила преглед на действията на Русия, които според Вашингтон са враждебни, и сега проучва възможността за изгонване на руски дипломати и налагане на санкции. Това съобщи в сряда Bloomberg, позовавайки се на свои източници. Както се отбелязва в материала, „администрацията на Байдън е завършила разузнавателния обзор на предполагаемите руски злоупотреби, като например намесата в изборите и хакерските атаки срещу [компанията] SolarWinds и САЩ се подготвят скоро да обявят ответни мерки“. Според агенцията „възможните действия могат да включват експулсиране на руски разузнавачи“, които се твърди, че могат да бъдат в САЩ „под дипломатическо прикритие“. „Очаква се ключови служители да се срещнат в сряда, за да обсъдят следващите стъпки“, посчва изданието. Според източници, по-специално САЩ могат да наложат санкции срещу лица, близки до руското ръководство, както и ведомства, за които се твърди, че „са свързани с намесата в изборите“. Освен това Вашингтон може да проведе закрити консултации с руската страна. Предполага се, че американските служители биха искали да предоставят информация за „по-нататъшни действия, които САЩ ще бъдат готови да предприемат“. Агенцията отбелязва, че Вашингтон едновременно разчита на взаимодействие с Русия в редица области. Те включват консултации с Иран относно ядрената сделка, контрола на оръжията и борбата с изменението на климата. Преди това Русия многократно отхвърля на високо ниво твърденията на Вашингтон за участието на Москва в кибератака в САЩ чрез софтуера SolarWinds. Както подчерта прес-секретарят на руския лидер Дмитрий Песков, Кремъл също смята версията, според която Руската федерация се е намесила в президентските избори през 2020 г., за необоснована и недоказана. Както отбеляза говорителят на Кремъл, „човек може само за пореден път да изрази съжаление, че подобни материали - далеч не от високо качество - се използват най-вероятно като оправдание за поставяне на дневен ред на въпроса за следващите, нови санкции“ срещу Русия. Превод и редакция: Иван Христов\nКиев. Бившият началник на Следственото управление на Службата за сигурност на Украйна (СБУ) генерал-майор Василий Вовк заяви, че намеса на НАТО в ситуацията в Донбас може да доведе до това, Киев да загуби контрола над още няколко области в югоизточната част на страната, предава EA Daily.Той изрази мнението си по този въпрос, говорейки на живо по телевизионния канал „Наш“. Украинският генерал смята, че подобен изход е неизбежен в случай на пряко участие на Русия във украинския конфликт. В същото време той е убеден, че в такъв случай Киев не трябва да разчита на реална военна намеса на НАТО, а без това поражението на Украйна става неизбежно. „Всички са наясно, че без НАТО не можем да спечелим война, ако тръгнем на тази война. Първият въпрос: а ако сме в НАТО, ще тръгне ли НАТО на война с Русия? Голям въпрос. Едва ли. По-скоро не“, констатира Вовк. Той вярва, че НАТО е готова само за изявления и демонстрации на „непоколебима подкрепа за Украйна“ в лицето на „руската агресия“, а войските на Алианса няма да участват в реални военни действия. „Ще бъде по-лошо, ако например отведем НАТО до десния бряг (на Днепър) и тогава те кажат, както беше в Грузия: „Извинете, ние се оттегляме“. И те ще се оттеглят, докато не оставят областите Харков, Донецк, Херсон, Николаев зад гърба си“, прогнозира експертът. В същото време той припомни, че към днешна дата Украйна вече е загубила Крим и част от Донбас. Според генерала при такива условия не може да се разчита на присъединяване към Алианса. „Никой няма да ни приеме в НАТО, никой няма да ни защити в такава ситуация в страната, когато нямаме цялостна държавата, няма цялостно ръководството на страната, територията и населените места в страната“, обобщи бившият началник на СУ на СБУ. По-рано украинският президент Владимир Зеленски каза по време на телефонен разговор с генералния секретар на НАТО Йенс Столтенберг, че присъединяването на страната към НАТО е единственият възможен начин, който ще доведе до края на войната в Донбас. Както припомня EA Daily, наскоро бившият командващ АТО на Украйна в Донбас генерал-лейтенант от ВСУ (Въоръжените сили на Украйна) Михаил Забродски заяви, че независимо от всички уверения на Вашингтон, че САЩ „няма да оставят Украйна сама срещу руската агресия“, американската армия няма да воюва с Русия за Украйна. Превод и редакция: Иван Христов\n„Известия“: Пентагонът призова Русия да обясни движението на войски по границата с Украйна\nВашингтон/Москва. САЩ призовават Русия да обясни по-ясно намеренията си във връзка с движението на войски по границата с Украйна. Това се казва в изявление на говорителя на Министерството на отбраната Джон Кърби, цитирано от вестник „Известия“. Според разпространения от пресслужбата на Пентагона текст, Русия струпва силите си в югоизточна посока, включително в Крим, което „предизвиква безпокойство“ за американската страна.„Намерението не е напълно ясно и ние призоваваме Русия да бъде по-ясна относно намеренията си относно това, което правят с тези подразделения на границата“, гласи изявлението на Кърби. Говорител на Пентагона отказа да отговори на въпрос дали Вашингтон вярва, че руските войски може да бъдат разположени в Източна Украйна. „Опитвам се да избягвам, ако е възможно, да говоря за конкретни операции там, особено за операции на военните на друга държава“, отговори Кърби. На 29 март главнокомандващият украинските въоръжени сили Руслан Хомчак заяви, че Русия струпва войски близо до границите на страната. Съгласно думите му, действията на Москва представляват заплаха за военната сигурност на Украйна. На свой ред прессекретарят на Кремъл Дмитрий Песков заяви, че Русия има право да размества войски на своя територия по свое усмотрение, и увери, че това не представлява заплаха за другите държави и не бива да притеснява никого. Песков подчерта също че Русия не е и няма да участва във въоръжения конфликт на територията на Украйна. По-рано, на 6 април, руският заместник-министър на външните работи Сергей Рябков заяви, че Русия и САЩ са провели разговори за ситуацията в югоизточната част на Украйна. Москва е подчертала на Вашингтон последиците от провокативната политика на Киев в Донбас, обясняват от редакцията. Превод и редакция: Тереза Герова\n7 Април 2021 | 15:49 | Агенция "Фокус"\nБерлин. Германското правителство, заедно с партньорите му, е загрижено за ситуацията в Източна Украйна и предполагаемото движение на руски войски в близост до нейните граници и вече е изразила безпокойството си пред Москва. Това съобщи в сряда на брифинг представителят на германския кабинет на министрите Улрике Демер, предава ТАСС. „Както знаете, през последните дни НАТО, ЕС и много партньори изразиха загриженост относно засилването на военното присъствие на Русия. Германското правителство споделя тази загриженост и информира Москва за това“, каза тя. Германия и Франция са разтревожени от нарастващия брой нарушения на примирието в Донбас, отбеляза още Демер. „Ние наблюдаваме много внимателно ситуацията и особено движението на руските войски и призоваваме страните към сдържаност и деескалация“, заяви говорителят. „Германия, подобно на партньорите от НАТО, подкрепя суверенитета и териториалната цялост на Украйна“, подчерта тя. От своя страна представителят на външното министерство на ФРГ Кристофер Бургер заяви, че германските власти са в „интензивен контакт“ с партньорите по ситуацията в Източна Украйна и подчерта значението на мисията на ОССЕ за наблюдение на спазването на режима на прекратяване на огъня. Във връзка с изявленията на украинските военни за концентрацията на руски сили по границата с Украйна, представители на западните страни през последните дни многократно изразиха загриженост за това. Както заяви по-рано прессекретарят на президента на Руската федерация Дмитрий Песков, движението на руските войски през територията на Русия не трябва да притеснява други държави, тъй като по никакъв начин не ги заплашва. Той също така подчерта, че случващото се в Донбас е вътрешен украински конфликт, в който руските войски никога не са участвали. Ситуацията в Донбас се усложни в края на февруари; почти всеки ден бяха регистрирани стрелби в региона, с използване на миномети и гранатомети. Страните се обвиняват взаимно за изострянето на ситуацията. На 30 март руският президент Владимир Путин проведе видеоконференция с френския си колега Еманюел Макрон и германския канцлер Ангела Меркел. Наред с други неща, Путин изрази загрижеността си от това, че Украйна ескалира ситуацията в Донбас. Превод и редакция: Иван Христов\nМВнР на Русия: Участието на САЩ в преговорите за Украйна е невъзможно\nМосква. Линията, която провеждат САЩ по украинските въпроси прави невъзможно участието на Вашингтон в „нормандския формат“ за разрешаване на ситуацията в Донбас, заяви заместник-министърът на външните работи на Русия Сергей Рябков, цитиран от EA Daily. По-рано вицепремиерът, министър на временно окупираните територии на Украйна Алексий Резников заяви, че Киев е заинтересован да създаде допълнителни съюзи за прекратяване на конфликта в Донбас. По-специално той призова САЩ и Полша да се присъединят към преговорите. Ръководителят на киевската делегация към контактната група по Донбас Леонид Кравчук също заяви, че присъствието на САЩ ще засили преговорите в „нормандския формат“, според него Киев провежда консултации относно участието на САЩ в преговорния процес, коиото засега не са публични. „С подходите, които Вашингтон демонстрира и прилага, той няма нищо общо с нормандския формат“, каза Рябков, коментирайки възможността за включване на САЩ в преговорите. Рябков заяви пред РИА Новости предния ден, че Москва и Вашингтон са провели телефонен разговор миналата седмица за ситуацията в Украйна, като подчерта, че Русия все още не е склонна да води допълнителни разговори с Вашингтон по тази тема, особено „в тона“, който „налагат американците“. Превод и редакция: Иван Христов\n7 Април 2021 | 11:07 | Агенция "Фокус"\nReuters: Пентагонът отказа да коментира изявленията на Киев за членство в НАТО\nВашингтон. Говорител на Пентагона отказа да коментира призивите на Киев към НАТО във връзка с присъединяването на Украйна в Алианса, вероятно заради чувствителността на въпроса, предава Reuters. По-рано украинският президент Владимир Зеленски подчерта втелефонен разговор с генералния секретар на НАТО Йенс Столтенберг, че членството на страната му в Алианса е единственият начин за прекратяване на войната в Донбас. Съгласно думите му, „НАТО е единственият начин да се прекрати войната в Донбас“, а Планът за действие за членство в НАТО ще се превърне в истински „сигнал за Руската федерация“. Превод и редакция: Тереза Герова\n6 Април 2021 | 19:44 | Агенция "Фокус"\n„Корреспондент“ (Украйна): Киев търси „заместник“ на Минск за преговорите за Донбас – „няма доверие“ в Беларус заради руското влияние\nКиев. Украинският вицепремиер за реинтеграция на временно окупираните територии Алексей Резников заяви, че столицата на Беларус не е подходяща за Украйна като платформа за преговори за Донбас в рамките на Тристранната контактна група, съобщава изданието „Корреспондент“. Резников бе категоричен, че Украйна ще търси друга държава и друг град за срещите, тъй като напоследък Беларус е под влиянието на Русия, а Киев „няма доверие към тази държава“. „Категорично обявихме, че няма да участваме в срещите на ТКГ, ако карантината внезапно бъде отменена и ни бъде предложено да продължим консултациите, както преди, в Минск. Обяснихме, че украинската делегация няма да изпраща своите членове в Минск за присъствени срещи“, подчерта вицепремиерът. Резников обясни, че напоследък Беларус е под влиянието на Русия, а Киев „няма доверие в тази страна“. В тази връзка, добави той, Украйна ще трябва да търси друга държава и друг град за срещите. Превод и редакция: Тереза Герова\n6 Април 2021 | 16:04 | Агенция "Фокус"\nВладимир Зеленски: Единствено влизане на Киев в НАТО ще реши конфликта в Източна Украйна\nКиев. Украинският президент Владимир Зеленски заяви във вторник, че пътят към членство в НАТО е единственият начин за прекратяване на войната в източния регион Донбас, след като разговаря по телефона с генералния секретар на трансатлантическия военен алианс Йенс Столтенберг, предава Reuters. Той също така призова държавите-членки на НАТО да засилят военното си присъствие в Черноморския регион, за да действат като „мощно възпиращо средство“ за Русия. Превод и редакция: Иван Христов\n6 Април 2021 | 13:38 | Агенция "Фокус"\nТАСС: Русия заплаши Вашингтон с последствия от евентуални провокационни действия на Киев в Донбас\nМосква. Представители на Москва и Вашингтон са провели телефонен разговор във връзка със ситуацията в Донбас във вторник, съобщи пред ТАСС заместник-министърът на външните работи на Русия Сергей Рябков. „Проведохме контакти с американската администрация за ситуацията в Донбас. Най-изчерпателно изложихме пред американската страна какво се случва“, каза той. По думите на Рябков е налице все по-провокационна и предизвикателна линия от страна на Киев и неговите западни покровители начело със САЩ в Източна Украйна. „Във Вашингтон трябва да се замислят за последствията от тази координирана политика. Не виждам причина да се връщам повече към тази тема“, отбеляза руският заместник-министър. В понеделник говорител на Държавния департамент заяви, че Вашингтон е отворен за контакти с Москва по отношение на ситуацията в Източна Украйна. В същото време, според него, САЩ считат за достоверни информациите за концентриране на руските войски по границата с Украйна, както и в Крим. Представителят на външнополитическото ведомство на САЩ също призова Русия „да се въздържа от действия, които могат да доведат до ескалация на ситуацията“. Превод и редакция: Иван Христов\n6 Април 2021 | 11:52 | Агенция "Фокус"\nТАСС: Борис Джонсън е обсъдил с Владимир Зеленски ситуацията в Донбас\nКиев. Президентът на Украйна Владимир Зеленски обсъди по телефона ситуацията в Донбас и редица въпроси от двустранния дневен ред с британския премиер Борис Джонсън. Това се посочва в съобщението на офиса на украинския лидер, разпространено в понеделник, предава ТАСС. „Държавният глава информира ръководителя на британското правителство за изострянето на ситуацията в Донбас“, се казва в съобщението. Зеленски, отбеляза пресслужбата, призова британската страна, заедно с другите държави от НАТО, да засилят присъствието си в региона и да увеличат санкционния натиск върху Русия. „Специално внимание е отделено на изпълнението на споразуменията, постигнати в това отношение по време на посещението на президента на Украйна във Великобритания на 8-9 октомври 2020 г., по-специално на развитието на украинския флот“, добавят от офиса на Зеленски. Превод и редакция: Иван Христов\n6 Април 2021 | 07:42 | Агенция "Фокус"\nМосква. Както в Киев, така и в столиците на западните страни, активно плашат хората с „подготовка за руско нашествие в Украйна“. В подкрепа на подобни твърдения се разпространяват снимки от разместването на военна техника, взети от социалните мрежи. Кадрите не изглеждат фалшиви, но показват нещо съвсем различно, коментират в редакцията на руския вестник ВЗГЛЯД. Съдейки по отворени източници, съвсем очевидно е, че през последните седмици руската армия наистина извършва някакво „движение“ в Западните и Южните военни окръзи. Включително в Крим, където не толкова отдавна имаше мащабни учения на парашутисти с участието на 7-ма дивизия от Новоросийск и морските пехотинци на Черноморския флот. Освен това е известно за плановете за преразпределение на 56-та десантно-щурмова бригада във Феодосия, която ще бъде реорганизирана в полк. Също така многобройни очевидци съобщават в социалните мрежи за движението на колони с военна техника. Включително НА танкове и бронетранспортьори в регионите, граничещи с Украйна - Ростов, Воронеж и Брянск. Най-активното пренасочване на руски бронирани машини беше отбелязано по Кримския мост - автомобилен и железопътен. Той дори бе блокиран за няколко часа заради преминаването на военните колони. В района на Ростов производителите на селскостопанска техника се оплакаха от недостига на железопътни платформи, които се използват за военни нужди. Това показва, че армията е получила заповед за преместване неочаквано, поради което тя „конфискува“ вагоните без предварително заявление до Руските железници. По магистралите също възникнаха някои проблеми поради преминаването на тежките бронирани превозни средства. Многобройни публикувани в социалните мрежи видеоклипове с движението на военна техника на Запад, вече са наречени „плашещи“, а в Украйна станаха причина за обвиненията срещу Русия, че подготвя „инвазия“. Главнокомандващият въоръжените сили на Украйна генерал-полковник Руслан Хомчак (възпитаник на Московското висше командно училище, завършил 1988 г.) съобщи, че Русия е разположила 28 тактически групи по украинската граница. Той също така обяви, че според някои твърдения на територията на Донецка и Луганска област са разположени 14 бригади, полкове и части с численост до 28 хиляди души. Трябва да се отбележи, че Хомчак има предвид „опълченците“ на Донбас, защото там няма подразделения на руските въоръжени сили, тяхното присъствие би било засечено поне от американското космическо разузнаване. Както се казва обаче, очите на страха са големи. Например в танкова бригада (полк) на руската армия са зачислени по 95 танка, а в дивизия – над 300. При това без да се броят бойните машини на пехотата, бронетранспортьорите и другите верижни и колесни превозни средства. Т.е., дори ако се движи полк, той изглежда повече от впечатляващ отстрани. Без точни, потвърдени данни за броя на войските, участващи в настоящите маневри, всики коментари може да бъдат само спекулативни. В Русия движението на войските и военната техника се обяснява с провеждането на планирани учения, свързани с приключващия зимен период на обучение и полагане на изпити за бойна готовност. И обясняват това съвсем обосновано и логично. Във Въоръжените сили на Руската федерация учебната година не съвпада с календарната. Зимният период на обучение продължава от декември до април, а летният период - от юни до октомври. Въз основа на техните резултати на последния етап се извършват финални (контролни) инспекции на различни нива. По правило това са командно-щабни учения. Провеждат се съответно пролетта и есента. Най-големите от тях са на нивото на една или няколко военни области. Последният - „Кавказ-2020“ - се проведе в началото на септември миналата година от силите на Южния военен окръг. Настоящите съвместни учения на Западния военен окръг и въоръжените сили на Беларус „Запад-2021“ са планирани за 10-16 септември, също в края на летния период на обучение. Единиците и подразделенията, които не участват в големи маневри, обикновено участват в учения с по-малък мащаб – такива може да бъдат стрелба или управлението на военна техника например. Но във всеки случай оборудването излиза от „кутиите“, а персоналът – от „зимните квартири“ и се изпраща на полигона. Като цяло руската армия провежда пролетни финални учения (проверки), които, както обикновено, са насрочени за април. Друг е въпросът дали техниката и войските ще се върнат на местата си на постоянна дислокация след завършването им, или ще бъдат „задържани“ на полигони близо до границите на Украйна. В крайна сметка те могат да участват в бойни тренировки навсякъде и по всяко време. В повечето случаи заключителните проверки с провеждането на мащабни упражнения падат точно в края на летния период на обучение - септември. Въпреки това във Въоръжените сили на Руската федерация внезапните инспекции вече са станали нещо обичайно. Последната такава проверка например се проведе малко преди ученията „Кавказ-2020“ с участието на подразделения от южните и западните области и те наистина бяха изненада, преди всичко за Украйна, която изпадна в паника на следващия ден след началото на маневрите. Настоящите учения на 7-ма въздушно-десантна щурмова дивизия в Крим, които се проведоха през март тази година, също бяха неочаквани. До известна степен те могат да се считат за демонстрация - те бяха проведени в отговор на събирането на допълнителни сили на въоръжените сили на Украйна в района на демаркационната линия в Донбас. Но както в украинските източници, така и в западните медии липсва важен нюанс. Сега руската военна техника се движи предимно демонстративно, през деня и без подходящ камуфлаж. Руските въоръжени сили по никакъв начин не се опитват да прикрият движението на войските. Например, по време на предишните големи учения (а напоследък има доста такива) не е имало такова „шоу“ - военни колони и влакове се придвижваха по тъмно, използвайки селски и второстепенни пътища. Отново „ореолът“ на движението е съвсем ясно маркиран - част от южните и западните военни области, граничещи с Украйна. По този начин може да се приеме, че сегашните движения на руските войски в южната част на страната - извършвани в пълно съответствие с действащия план за бойна подготовка - също са сигнал за Киев. Всъщност в Украйна, както Москва многократно е заявявала, ясно се вижда подготовката за възобновяване на атаката срещу Донбас. Можем да си припомним и думите на руския президент Владимир Путин, който заяви, че „във всеки случай няма да изоставим Донбас“. Кремъл обосновано заявява, че движението на въоръжените сили на територията на Русия „не бива да притеснява никого“. В същото време прессекретарят на руския президент Дмитрий Песков казва, че мерките, предприети от Москва за осигуряване на сигурността на границите на страната, се извършват на фона на засилената активност на НАТО в Европа. „Знаете, че по периметъра на руските граници има повишена активност на въоръжените сили на страни от НАТО, други асоциации, отделни държави и т.н. Всичко това ни задължава да бъдем нащрек“, отбеляза Песков. Имайте предвид, че демонстративната дейност на въоръжените сили на Руската федерация в този регион започна, наред с други неща, в отговор на значителното укрепване на въоръжените сили на границата с Донбас и последвалите провокации по демаркационната линия. Предполага се, че Главното управление на руския генерален щаб (ГРУ) е имало основание да представи на военно-политическото ръководство своите данни за движението на войските в страна, която сама по себе си иска статут на „потенциален враг“ за Русия . Колкото и горчиво да е осъзнаването на това, Украйна е тази, която счита (официално) Руската федерация за „държава-агресор“, с всички произтичащи от това последствия, включително и военни действия. Нещо повече, Киев постоянно намеква за подкрепа от САЩ и НАТО в случай на някакъв въоръжен конфликт, който самият той е готов да разгърне като провокация. Настоящата тактика на руските действия на фона на евентуална ескалация на конфликта в Донбас не е нова. На външните граници има заплахи. Нещо повече, с най-голяма секретност и ефективност - и в същото време демонстрация на военни способности. И в полза на военното образование и обучение. Така беше през 2008 г. в Южна Осетия. Тогава ГРУ публикува информация, че по предложение на президента Саакашвили и уверенията, които е получил за подкрепа от САЩ, Грузия подготвя инвазия в Южна Осетия, където са разположени руските миротворци. Датата на нападението на грузинската армия срещу Цхинвали трябваше да бъде в средата на септември. Тогава 58-ма армия на обединените въоръжения проведе „предупредителни“ учения с жив огън в Южна Осетия, давайки знак на Тбилиси, че няма да остави осетинците в беда. Армейските части напуснаха района, като разумно оставиха там батальонна тактическа група. Тази, която по-късно изигра основна роля в конфронтацията с грузинската армия. Опитът се оказа привлекателен – оставянето на войски в района на предполагаемия въоръжен конфликт е по-ефективно, отколкото по-късното привличане от местата им на постоянно разполагане. Така ученията се извършват като част от програмата за бойна подготовка, а войниците може бързо да се задейсъват в случай на промяна в ситуацията. Превод и редакция: Тереза Герова\n5 Април 2021 | 17:55 | Агенция "Фокус"\nSZ: Борел обеща на Украйна подкрепа от ЕС в случай на конфликт\nБрюксел. Върховният представител на Европейския съюз по външните въпроси и политиката за сигурност Жозеп Борел увери първия дипломат на Киев в подкрепата на Брюксел в конфликта с проруските бунтовници в източната част на страната. Военните дейности на Москва по границите около Украйна се следят с голяма загриженост, написа Борел в социалната мрежа „Туитър“ късно в неделя вечерта след телефонен разговор с украинския външен министър Дмитрий Кулеба, отбелязва баварският национален ежедневник Die Sueddeutsche Zeitung. „Непоклатима подкрепа на ЕС за суверенитета и териториалната цялост на Украйна“, написа Борел в социалната мрежа, като допълни, че темата ще бъде обсъдена допълнително с външните министри на ЕС и Кулеба. През почивните дни в Донбас Украйна и проруски бунтовници се обвиниха взаимно в нападения. Германия и Франция, които се опитват да намерят решение на конфликта в Украйна чрез преговорите в нормандски формат, изразиха „загриженост от нарастващия брой нарушения на примирието“, след като ситуацията междувременно се стабилизира. „Ние наблюдаваме ситуацията, особено движенията на руските войски, много внимателно и призоваваме страните да се сдържат“, се казва в съвместно изявление на външните министерства в Берлин и Париж. Засиленото напрежение в Източна Украйна предизвика международна загриженост. Според наблюдатели от Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) обаче броят на нарушенията на примирието все още е доста под нивото от предходната година. Бунтовниците контролират части от областите Донецк и Луганск по руската граница в продължение на почти седем години. Според изчисленията на ООН оттогава са загинали над 13 000 души. Въпреки договореното примирие, от началото на годината от страна на правителството в Киев са убити поне 21 войници, а от тази на бунтовниците - 23-ма. Превод и редакция: Тереза Герова\n5 Април 2021 | 16:09 | Агенция "Фокус"\n„Зеркало недели“ (Украйна): Меркел и Макрон ще обсъдят ситуацията в Донбас със Зеленски през тази седмица\nКиев. До седмица се очаква тристранен разговор с участието на германския канцлер Ангела Меркел, френския президент Еманюел Макрон и украинския лидер Владимир Зеленски. Това съобщи в понеделник украинското издание „Зеркало недели“, позовавайки се на източник в дипломатическите среди. Според него основната тема на разговора ще бъде „изострянето на ситуацията в Донбас и съгласуване на позициите на страните в това отношение:. Пояснява се също, че разговорът между лидерите на трите държави е трябвало да се проведе веднага след видеоконференцията с участието на руския президент Владимир Путин, Ангела Меркел и Еманюел Макрон на 30 март. Ситуацията в Донбас се усложни в края на февруари; почти всеки ден се регистрират престрелки в региона, включително с използване на миномети и гранатомети. Страните се обвиняват взаимно за нарушенията. На 30 март Владимир Путин проведе видеоконференция с Макрон и Меркел. Наред с други неща, Путин изрази загриженост от предизвиканата според него от Украйна ескалация в Донбас. Той също така отбеляза, че Руската федерация е готова да възстанови взаимодействието с ЕС, ако има взаимен интерес. По време на разговора президентът на Руската федерация даде разяснения относно ситуацията около Алексей Навални. Освен това бяха обсъдени темите за хуманитарна помощ за жителите на Сирия, мира в Либия и иранската ядрена сделка. В Украйна след разговор между Путин, Меркел и Макрон в медиите се появи вълна на загриженост поради факта, че темата за Украйна беше обсъдена без участието на Зеленски. Ситуацията коментираха и от пресслужбата на украинския лидер, откъдето заявиха, че Украйна продължава преговорите с всички държави от „нормандския формат“ (Германия, Русия, Украйна и Франция) на различни нива. Тя изрази увереност, че „никакви решения за Украйна без участието на Украйна не могат и няма да бъдат взети“. Превод и редакция: Иван Христов\n5 Април 2021 | 10:52 | Агенция "Фокус"\nБрюксел. На следващото си заседание министрите на външните работи от Европейския съюз ще обсъдят „военната активност на Русия около Украйна“. Това заяви в неделя ръководителят на дипломацията на Брюксел Жозеп Борел след телефонен разговор с украинския си колега Дмитрий Кулеба, предава ТАСС. „Говорих с украинския външен министър Дмитрий Кулеба. Следя със сериозна загриженост руската военна дейност около Украйна. С Дмитрий Кулеба и министрите на външните работи на ЕС ще продължим обсъждането на следващото заседание“, написа той в „Туитър“. Във връзка с изявленията на украинските военни за концентрация на руски сили по границата с Украйна, представители на западните страни през последните дни многократно изразиха загриженост от това. Както заяви в четвъртък прессекретарят на руския президент Дмитрий Песков, движението на руските войски на територията на Русия не бива да притеснява другите държави, тъй като по никакъв начин не ги заплашва. Той също така подчерта, че случващото се в Донбас е вътрешен украински конфликт, в който руските войски никога не са участвали. Превод и редакция: Иван Христов\n5 Април 2021 | 09:14 | Агенция "Фокус"\n„Взгляд“: Киев заплашва Донбас от безизходица\nМосква/Киев. В Донбас започна ново военно обостряне. Последва веднага след разговора между президентите на САЩ и Украйна Джо Байдън и Владимир Зеленски. Но какво изигра ключова роля за ескалацията на конфликта - подкрепата от САЩ или задънената улица в мирния процес и ще могат ли страните да се върнат на масата за преговори, коментира руският вестник “Взгляд“ В събота украинските сили за сигурност, в нарушение на споразуменията за примирие и Минските споразумения, откриха огън по територията на Донбас. В резултат на една от атаките с дрон е убито дете и е ранена жена. Въоръжените сили на Украйна стреляха по населените места на непризнатата Луганска народна република (ЛНР) - Золотое-5, Лозовое, Калиново-Борщеватое и Голубовское. Освен това украинските въоръжени сили откриха огън осем пъти през изминалия ден на територията на непризнатата Донецка народна република (ДНР), обстрелвайки Донецк, селата Спартак, Яковлевка и село Старомихайловка. За обстрела украинската армия използва 120-милиметров миномет, оръжия на бойни машини на пехотата (БМП) и ръчен противотанков гранатомет. Използвани са общо 59 броя боеприпаси. По-рано в Киев беше направена нова поредица от изявления за готовността на въоръжените сили на Украйна да "преминат в офанзива" в Донбас и твърдения, че Русия "е концентрирала огромни военни сили" на границата с Украйна. В същото време Кремъл призова Киев да не се тревожи за прехвърлянето на руските войски на украинската граница. След това в четвъртък министрите на отбраната на Украйна и САЩ Андрей Таран и Лойд Остин проведоха разговор, след което Таран обяви, че е получил в някаква степен подкрепа от САЩ в случай на конфликт с Русия. Министерството на отбраната на Украйна също съобщи, че ръководителите на ведомствата "са обсъдили конкретни области за засилване на взаимодействието в областта на сигурността и отбраната". Разговорът между Таран и Остин беше вторият за последния месец и половина. Острата ескалация в региона обаче беше предшествана от първия телефонен разговор между президентите на САЩ и Украйна в петък вечерта. Те са обсъдили струпването на руски войски на границата с Украйна. Този разговор, според Андрей Кортунов, генерален директор на Руския съвет по международни отношения, „Киев е очаквал дълго време и беше много разстроен, че не се случи по-рано. Чувството за подкрепа от Байдън придава на Киев допълнително самочувствие и го стимулира да предприеме по-решителни действия. " Политологът обърна внимание и на факта, че неотдавнашната среща на лидерите на Русия, Франция и Германия се проведе не в традиционния „Нормандски формат“, а без участието на украинския президент Владимир Зеленски. „Следователно Зеленски може да има основания за негодувание и това може да предизвика реакция на отхвърляне и допълнително да засили у Киев идеята, че истинските приятели на Украйна и силите, на които тя може да разчита, са във Вашингтон, а не в Европа“, смята експертът. „За Съединените щати това влошаване би било от полза от гледна точка на борбата срещу„ Северен поток 2 “, но само ако бъде ограничено само до този регион и не доведе до военно-политическо усложнение за Украйна “, каза Руслан Бортник, директор на украинския Институт за политика. „Но ако това е повлияло на ескалацията на ситуацията в Донбас, то би послужило по-вероятно като оправдание, а не като причина“, убеден е Кортунов. - Причината за влошаването се крие в липсата на напредък в преговорния процес и отслабването на позицията на Зеленски като цяло. Той губи подкрепа и става заложник на десните националистически сили с всички произтичащи от това последствия. " „Факт е, че ако политическият процес спре, тогава и от двете страни силите които вярват, че въпросът трябва да бъде решен с военни средства, а не с политически средства“, стават по-активни, обяснява политологът. „Миналогодишното изостряне на конфликта в Нагорни Карабах също изигра отрицателна роля, тъй като показа, че Азербайджан е постигнал с военна сила това, което не е могъл да постигне през 30-те години на преговорния процес. И Киев, подобно на Баку, си сътрудничи тясно с Анкара във военно-техническата сфера." Руслан Бортник се съгласява, че при липса на ефективно политическо уреждане страните започват да разтягат мускулите си. „Примерът с Нагорни Карабах е показателен, но трябва да се има предвид, че в началото Азербайджан спечели значително технологично предимство пред врага благодарение на десетилетия военни покупки. Днес Украйна няма такива предимства в Донбас “, отбеляза политологът. „Всички тези демонстрации на сила от украинското ръководство са инструмент на политически натиск“, каза Кортунов. - Трудно е да се сравни Украйна с Русия по отношение на военния потенциал. В случай на реален конфликт последиците за Украйна ще бъдат изключително сложни, защото ще трябва да се бие сама “. Каквото и да каже Байдън, Украйна не е член на НАТО, така че те няма да й се притекат на помощ и няма да се бият с Москва, убеден е експертът. „Разбира се – добави той, - ще има последствия под формата на санкции и ново ниво на напрежение, но Украйна няма да бъде спасена от западните си партньори. " С ескалирането на ситуацията в Донбас Киев дава знак, че би искал да постигне ревизия на споразуменията от Минск, смята Кортунов. „Има много неща, които не отговарят на официален Киев и са неприложими от украинска страна“, отбеляза експертът. Бортник добави, че украинската страна не се готви за мащабен конфликт. „Съществува общ фон за разпадане на примирието и развитието на конфликта, но Рубиконът, определената тънка червена линия, все още не е премината от страните и те във всеки един момент могат да се върнат на масата за преговори“, каза той. „Но всяко ново влошаване променя позицията на страните на тази маса и за какво точно ще говорят на нея. Това влошаване също играе ролята на инструмент за връщане на страните към мирни преговори“, заключи експертът. Превод и редакция: Юлиян Марков\n4 Април 2021 | 16:57 | Агенция "Фокус"\n„Московский комсомолец“: Ситуацията в Донбас продължава да се влошава\nМосква. Ситуацията в Донбас продължава да се влошава всеки ден. Големи групировки от войски и военна техника са съсредоточени близо до линията на контакт от двете страни на конфликта. Многобройни публикации в медиите за движението на руските войски към украинските граници доливат масло в огъня. Западните партньори на Киев, които демонстрират военната си подкрепа на украинските власти, не стоят настрана, пише руският вестник “Московский Комсомолец“ Според местни източници ситуацията по линията на контакт на север от Луганск рязко ескалира през нощта от петък срещу събота. За първи път от юли миналата година украинските войски обстрелват Луганск с тежки оръжия. На свой ред наблюдателната мисия на ОССЕ съобщи, че силите на непризнатите Донецка и Луганска народни републики използват 120-мм миномети и леки бронирани машини. ЛНР признава, че те използват артилерия за да атакуват вражеските огневи точки. Местните източници също са регистрирали прехвърлянето на украинските войски по линията на контакт в Донбас. На първо място, това се отнася за камиони с гориво за армията и инженерни мостостроителни автомобили. Експертите обръщат внимание на факта, че доставката на допълнително гориво пряко свидетелства за желанието на Киев да използва голям брой бронирани превозни средства. На фона на рязкото изостряне на ситуацията медиите по света активно публикуват снимки и видеоклипове, предполагащи прехвърляне на руска военна техника до границата с Украйна. Тази информация беше коментирана официално в Кремъл, като се посочва, че войските изпълняват рутинни маневри като част от учения. Киев и редица страни от НАТО обаче говорят за „заплахата от руска инвазия“ в Донбас. Американското правителство обеща подкрепа на украинските власти в случай на пряка руска агресия. Но всъщност американската помощ започна да пристига в Украйна много преди „агресията“. В края на март товарен кораб под американски флаг влезе в Одеса и достави пратка военна помощ на украинската армия. Наред с други неща, пристигнаха 50 бронирани машини Humvee от резерва на Националната гвардия на САЩ. Съединените щати обаче не спряха дотук. Открито обвинявайки Русия в намеса в ситуацията в Украйна, Пентагонът изпраща своите сили в региона. В петък разузнавателният дрон на американските ВВС RQ-4A Global Hawk за пореден път отлетя до границите на Русия. Той не само летеше около морските граници на Крим, но и направи посещение в Донбас. Дронът е преминал по контактната линия, след което е изключил транспондерите и е изчезнал от радарите. На същия ден в Киев кацна транспортен самолет C-130 на ВВС на САЩ. Самолетът излетя от базата Рамщайн в Германия и също така изключи транспондерите преди кацане. Предполага се, че машината е доставила партида специално оборудване за украинските войски. Присъствието на американска авиация в небето на Украйна съвпада с неотдавнашното изявление на украинския президент Владимир Зеленски, че страната му „няма да остане насаме с агресора“. Както отбелязват военните експерти, с подкрепата на НАТО Киев започва да действа все по-агресивно в Донбас. Превод и редакция: Юлиян Марков\n4 Април 2021 | 12:37 | Агенция "Фокус"