Jazykový rozbor Písně pod Vyšehradem\nTEXT SE UPRAVUJE\nTranskripce této staročeské památky, považované neprávem za podvrh z imaginární padělatelské dílny Václava Hanky, je celkem jednoduchá. Kromě rukopisu, známého od roku 1816 a otištěného velmi pěkně a zřetelně v publikaci M. Ivanova (Tajemství RKZ, Praha 1969, ilustrace č. 12), máme ještě shodný opis – až na poslední slovo, kde se čte místo “chu…” doplněné(!) “chuda…” – objevený Peiskerem ve Štýrském Hradci v roce 1893 nebo 1894 jako negativní otisk, připevněný ke knize z 15. století. Nezaujatý čtenář se jistě v duchu otáže, proč text, ukazující už svou pouhou existenci na patnáctý věk, je řazen do století devatenáctého.\nAčkoli se Peisker sám (dle přiznání V. Flajšhanse, Rukopisy Královédvorský a Zelenohorský, Praha 1930, str. 70) blíže k věci nevyslovil, byl přece i tento druhý rukopis prohlášen bez bližšího odůvodnění za “padělek padělku”. K tomu přistupuje ještě německý překlad PV z roku 1958, který nebudeme v této studii hodnotit; jisté je však to, že jazyk tohoto textu nepochází z roku 1724, ač je toto datum uvedeno pod čarou, protože němčina s počátku osmnáctého století se již mnoho nelišila od němčiny dnešní. Je tedy nasnadě domněnka, že tento “padělek padělku padělku” je opisem staršího originálu.\nNáš níže uvedený přepis nemá být pokládán za pokus o řádné kritické vydání, ale pouze za nutnou pomůcku k dalším kapitolám práce. Opírám se o versi Flajšhansovu a Ivanovu, ale na některých místech transkribuji jinak než Fl., nehledě k tomu, že text, psaný “in continuo” rozvrhuji do veršů podle jiného systému. Flajšhansova verse měla totiž za účel dokázat jak slovnou, tak i metrickou shodu PV s písní “Ach, ty náš baťuška, Jaroslavlъ gorod” z Moskevského Pděsenniku, 1810, č. 127 od Čulkova. Nevím ovšem, jak si autor PV představoval členění svého originálu; jediným vodítkem při naší restaurační práci může být usus RZK, na nějš jsme poukázali jinde, a který záleži v tom, že konec myšlenky nebo ohraničené části věty splývá zároveň s koncem verše, k&la nebo řádky. V transkripci se snažím o to, abych užil tradičního způsobu vydavatelů staročeských textů.\nHa, ty náše slunce, Vyšegrade tvrd!\nTy smělě i hrdě na příkřě stojieš na skálě,\nstojieš i všem ciuziem postrach.\nPod tobú řěka bystrá valie sie,\nvalie sie řěka Vlhtava jará.\nPo krajiu řěky Vlhtavy čisty\nstojie sěla chvrastia, pochládeček mil.\nTu slavieček malý veselo pějě, pěje i mútno,\njako srdéčko radost, žal jeho čuje.\nKéž jáz jesm slevieček v zeleném luzě!\nRuče bych tamo lecial,\nkdě drahá chodie večerem pozdno\ni když vše milost budie,\nvšeliký živok velím snabzenstviem jejie želie.\nJáz neboščiek túžiu po tobě, lěpá!\nOdchylky mého a Flajšhansova přepisu vysvitnou jasně z dalšího.\nProtože mezi nálezem PV a RZK uplynul zhruba rok, budeme jak v této kapitole, tak i v dalších odstavcích přihlížet hlavně ke vzájemným shodám a neshodám těchto sporných památek, k nimž je občas nutno přiřadit i Milostnou píseň krále Václava, známou od roku 1819. V dalším sestavení si ovšem povšimneme jen hlásek, které jsou spřežkovým pravopisem transkribovány jinak než dnes.\nc cz c c\nč cy,cyz c,ci,cy c\ně ye,ie e,ie e\ng g(omylem) -- g\nh h h g\nch h ch h\ni y,i i i\nj y,i,g(?),iy i,g i\nk k k c,k\nr r r,rr r\nř rz rs,rz,rsi r\nš sz,s,sy,szy s,si s\nu u u,v(?) u\nv u,v u,v,w u\nz z z s\nž zy,zz,cz(!) z,zi s\nZvlášť zajímavé je, že v PV je označena na jednom místě kvantita: “náše” slunce (padělatel tedy věděl, že se takto ve staré češtině nepochybně vyslovovalo) a snad i “slavieček malyi”.\nCo lze z tohoto přehledu vyvodit? Předně, že pravopis všech tří sledovaných památek se vzájemně značně liší, ač mají pocházet od jednoho nebo dvou lidí v rozmezí necelých dvou let. Zvláště hlásky č, š, ř, ž, pro přepis nejobtížnější, se neshodují vůbec. Je to vždy jiná ruka, jiný pravopis. Nyní několik poznámek k jednotlivým hláskám:\nR je psáno v “pravém staročeské” jako r, tak i v PV. V RK a v MPKV i jako rr. To je způsob vzácný, ale bezpečně doložený,\nCh jako h se vyskytuje pouze v textech nejstarších. V RZ je na místě, ale v PV je to umělý archaismus, protože zde je h psáno jako h, nikoli jako g. RK i RZ jsou zde důsledné (RK se tu chová jako většina textů ze 14. století, v nichž je h i ch zřetelně lišeno).\nH je psáno v PV jako h s výjimkou slova “Vyšehrad”, kde spatřujeme opět starobylé –g-. Tento rozpor je jedním z hlavních důvodů, proč máme PV za napodobeninu starších památek a k tomu za text rozporný, jehož první polovina se zdá pocházet z jiného zdroje než druhá.\nHlásky s a z jsou v PV psány bez zdvojení a bez užití dalších hlásek. To by ukazovalo buď na dobu velmi starou (RZ) nebo naopak velmi pozdní (RK – před vystoupením Husovým). Zde je nutno se vyslovit pro druhou možnost, neboť archaické období zpravidla neodlišuje s a z (tak i v RZ), kdežto v RK jsou oba fonémy běžně jinak transkribovány.\nPodivné ypsilon s tečkou je známo ze staršího období spřežkového pravopisu. Vyskytovalo se zejména po d, t, an jako i. Gebauer ve své Historické mluvnici (I, Praha 1963) ještě tento grafický způsob vůbec neuvádí, ale M. Komárek (HM, I., Praha 1958, str. 64) cituje v této spojitosti úryvek z Legendy o Pilátovi: dozzt£; z nyu = s ňú atd. V PV však není šetřeno pravidla, kdy je možno použít této methody. Pochází tedy text od někoho, kdo tento usus znal, ale nevěděl již, kdy je náležitý.\nPřepis c jako cz je starší než psaní RK; při š je v PV nedůsledné kolísání; rz je v příkrém rozporu proti RK, kde je této spřežky užito snad jen jednou.Dokonce je v PV jednou psáno -ž- jako cz (ve slově “kéž”, a to je asi jedinečný doklad).\nCelkem je tedy možno konstatovat, že PV psal někdo, kdo četl starší české texty a rozuměl jim, ale zcela zabloudil ve složitých systémech spřežkového pravopisu; je tu mateno období před Husem s velmi starými formami; archaisace je umělá a nedůsledná. Naproti tomu jsme tu zjistili i některé jevy, jichž Hanka nebo jeho současníci neznali. Myšlenku, že by nějaký padělatel po roce od zkonstruování Písně pod Vyšehradem dokázal zcela bezúhonně transkribovat památku z 10. století a hned vedle ní text ze století čtrnáctého, nelze označit jinak než jako absurdní.\nDo našich úvah o pravopise je třeba zařadit též “rusismus” “malyj”, jak přepisuje Flajšhans na uvedené místě. K tomu jsme oprávnění položit odpůrcům tři otázky: 1/ proč se tento tvar vyskytuje v RZ a v RZ, kde by pro něj byly daleko lepší “podmínky”? 2/ Proč je hned vedle psáno správné “všeliký”? 3/ Proč Flajšhans vysvětluje tuto formu z ruštiny, aniž se dříve pokusil, jak je povinností každého bohemisty, čerpat ze zdrojů domácích? Protože nám naše lingvistika odpovědi na tyto dotazy nedala a pravděpodobně ani v budoucnu nedá, učiníme to místo ní. Jsou dva možné výklady. Buďzde –yi-, jak jsme již uvedli, označuje délku: doklady jsou u Gebauera HM I., str. 279 – všelikyy Pror. 10a, tijžt = týžť, Štít. Uč. 88a aj.\nNebo je “malyj” místo “malej”; zúžené formy existují dodnes hlavně na Chodsku. Změna ý v ej je velmi raného data a cituje se již z 12. století “Teinec” (Bergmann, Listy fil., 48, 1921, str. 236), z 13. století třeba Cheynov = Chýnov (Komárek, doplňky ke Gebauerově HM, str. 756). Tyto útvary se v některých nářečích zúžily; viz F. Trávníček, Historická mluvnice československá, Praha 1935, str. 109: dobrij, zavolij (m. zavolej), moudřijší místo –ej- atd. Sovo “všliký” působilo v době složení nebo opisu PV ani knižně, a proto podrželo tvar původní, kdežto “malý” patří k nejširší slovní zásobě a podléhalo proto rychlejším hláskoslovným změnám. Je to týž úkaz jako známá skutečnost, že lidově každý v Čechách řekne: “Von už Vodešel”, ale v modlitbě se stále drží “Otče náš”.\nZde si povšimneme hlavně těch jevů, jež jsou pro PV zvlášť typické nebo které nám mohou při krátkosti zachovaného zlomku co nejlépe pomoci k určení pravděpodobné doby vzniku této sporné památky.\nPoměr y a i.\nZačátek postupného mizení různé kvality obou samohlásek se nyní klade do 15. století; jinými slovy, ještě ve století čtrnáctém bylo iota a ypsilon vyslovováno rozdílně a je známo, že Hus káral Čechy, kteří nedbali správné výslovnosti obou f&némů. Tento fonetický rozdíl obou hlásek se projevuje i v mnohých staročeských textech tím, že jak “y”, tak “i” jsou v nich kladeny na místech celkem náležitých, tedy zhruba ve shodě s dnešním pravopisem. Odmyslit si ovšem musíme texty, jež užívají výhradně buď jen tvrdého nebo jen měkkého znaku a k nimž patří mj. též RK, a dále všechna místa, na nichž y a i plní toliko funkci spřežky a nevyslovovalo se tedy vůbec.\nV PV máme tato “správná” i: mil, milost, všeliký, velím, pomiluj. Dále tu jsou správná “y”: ty, Vyšehrade, čisty, malý, všeliký, bych. ”Nesprávná” i chybějí; nesprávná “y”: prřýkřě, čysty a třikrát ve spojce y, což lze vysvětlit jako ustálenou písařovou praxi. Z toho vyplývá, že v rukopise má převahu pravopis, který obě hlásky rozlišuje, ale že je tu již i několik chyb. Není tedy ani po této stránce PV jednotlivým celkem, ale zřejmě výtvorem, který vznikl v době, kdy oba fónémy již výslovnostně splývaly; jakýkoli systém, ať jednoduchý nebo složitý, nelze v textu vyvodit, a tak i tento jazykový jev ukazuje na dobu pravopisných i hláskoslovných nejednotností a zmatků, tedy na 15. století.\nJotace a změna ie-í se zvratnou analogií.\nZkoumání těchto jevů je pro posouzení jazykové stránky PV snad nejdůležitější, protože se tu při úzké operační basi poměrně velmi často vyskytují, takže jsou pro datování našeho textu zvlášť průkazné.\nFrajšhans vytýká přebytečnou jotaci ve slovech “smělě, želie, lěpá a na skálě). Dále kárá psaní –ie- místo í (zvratnou analogii nebo hyperkorektní způsob) ve slovech: stojieš, stojieši (??), siela, chodie, cuziem, slavieček, neboščiek a snabzenstviem. Na jednom místě zde Fl. nepracoval přesně ani podle měřítek odpůrců. Je nutno si totiž ujasnit, co znamenají slova “sěla chvrastia”: zda je to “síla chrastí”, jak interpetoval i Hanka, nebo “sedátka z chrastí”. Tento druhý výklad je správnější, neboť jednak je to po stránce textové kritiky lectio difficilior, jednak by básník neřekl o chrastí, že “stojí”, ale spíše že “roste”. Ale při prvním z obou výkladu měl se Flajšhans pozastavit i nad chybou “stojie” místo správnějšího “stojí”; v druhém případě je plurál “stojie” správný, ale potom zase není chybou “siela” místo “síla”, ale spíše zbytečná jotace “sěla” místo “se/d/la”. Toto jazykové nedopatření je ovšem zanedbatelné, neboť sloveso “seděti” má kořeny “sed” i “sěd” (sěsti) a oba se často zaměňují.\n“Lie” místo “lé”, obvyklého ve všech staročeských textech nepochybných i sporných, je psáno v 15. a 16. století (Gebauer, HM I, str. 198 nn). Flajšhans ovšem ukazuje na Jar. 8,28 “pólie” (poloviny), ale to je případ ojedinělý v celkem RK, kdežto v kratičké PV nalézáme tyto chyby čtyři.\n“-ie” místo –í-: V RZ se tato odchylka nevyskytuje, neboť “v Němcech” místo “v Němcích” je nutno vyložit jinak, totiž jako starou analogii podle i-kmenů. V RK je takových případů více (ač usus je pro druhou polovinu 14. století dostatečně doložen), převažují však vysoko tvary správné. Zato z PV je právě většina forem odchylných; jejich poměr proti správným je asi 8:2! Sporné je, jak zde vysvětlit “snabzenstviem”. Instrumentály typu “znameniem” jsou v RZK starobylé, náležité; zda také v PV, nelze říci; snad máme i v tomto případě zvratnou analogii: v úsilí o správnost a archaičnost tvůrce nebo napodobitel PV věc přehnal. Také tento způsob psaní, totiž –ie- místo –í-, je charakteristický pro 15. století.\nObdobné pozorování lze učinit o jeraci v PV. Poměrně značnou přesnost zachovávání jerového pravidla v RK jsme zdůraznili na jiném místě; dosvědčuje ji také M. Komárek ve “Sborníku” tím, že tento zjev komplexně neanalysuje. V PV je ovšem jen jeden ožehavý případ, podle něhož můžeme jeraci posuzovat, totiž nesnadné slovo “pochládeček”, který se zde objevuje místo očekávaného “pochládeček”. Plný stupeň s –e- by bylo možno vysvětlit lépe, kdybychom jej nalezli ve století jedenáctém nebo dvanáctém, a to buď jako “opozdilý” jer nebo jako vkladnou hlásku v nesnadno vyslovitelné skupině fónémů, kdežto v pozdejší době bychom očekávali zánikový stupeň v příslušné slabice. Je tedy pravděpodobné, že i zde si autor PV slovo mechanicky vypůjčil z RK bez zřetele ke hláskoslovným zákonům. V RK je “pochládček” dvakrát, totiž v Jah. 26,26 a 26,29, ale v lokále, a zde je –e- náležité.\nPřehlásku u-iu-i nalézáme v PV ve čtyřech slovech, a to: krajiu, ciuziem, čuje a túžu. Podle mého mínění je Flajšhansův přepis (bez počátečního i) aspoň v prvních dvou slovech chybný, neboť je psáno “czyu” a “krajiu”; v dalších dvou výrazech může být –i- měkčícím znakem (jako v RK a v některých moravisujících památkách, jako v Event. 01. i v Leg. Kat.), ale také nemusí; Fl. se i zde stůj co stůj snažil nalézt koincidenci s RK, ačkoli čtení “czy” jako “c” je velmi nepravděpodobné. Jak známo, provedla se přehláska, o níž zde pojednáváme, ve východních nářečích přímo (u-i), kdežto ve středočeském dialektu se uvádí mezistupeň –iu-, a ten právě v PV, která ovšem jotací hýří skoro tak, jako ji RKI zanedbává, nepochybně máme. Je tedy tato přehláska v PV formována zcela jinak než v RK a nechápu, proč by “padělatel” v době jednoho roku svoji praxi změnil, nebo jak by se byl mohl seznámit s těmito jemnými rozdílnostmi, k nimž dospěla jazykověda až téměř sto let po objevení obou památek. Chronologie této hláskoslovné změny se vymezuje pro druhou polovinu čtrnáctého století a pro údobí velmi krátké. Ale nepokládám to za průkazné pro datování PV, ježto všechny ostatní gramatické jevy svědčí buď o původu pozdějším nebo o nedůsledné archaisaci. Patrně jsou slova “ciuzí” a “kraju” mechanicky přepsána z nějaké předlohy; u druhých dvou výrazů kolísají dodnes obě varianty, přehlasovaná i nepřehlasovaná, neboť máme k “čuji” jak “čich”, tak i vulgární “čuch” a vedle “túžu”, resp. “píšu” a zdánlivě správnější a spisovnější “píši”.\nPřehláska a-ie-e a vývoj nosovky e. Při řešení této otázky se ocitáme v zásadě v téže rovině jako v předchozím odstavci. Napodobením je asi starobylé “chvrastia”. K tomu by patřilo spíše “stojá” (dvakrát v Čestm.) jako “strojá” v RZ. “Lecial” (tj. “lěťal”) je vlastně chybné místo “letěl” a je to opět hyperkorektní útvar, uzpůsobený podle sloves typu “slyšal”. Odchylka je však i v nepochybných staročeských textech tak hojná, že Komárek od příslušné námitky vůbec upustil (Sborník, str. 272). Pokud nám dává nepatrný rozsah PV právo k nějakým závěrům, jeví se tu opět dvě, ne-li tři jazykové vrstvy, kdežto v RK je přehláska – až na Jaroslava, jenž je moravský zcela nepochybně – v zásadě provedena a v RZ je nutno její zpomalení vysvětlit analogií podle skloňování hlavně substantiv (původní stav se udržuje tam, kde je chráněn souběžným paradeigmatem: oráče vedle hada).\nStřídání souhlásek –t- a –c-. Flajšhansovo porovnávání slova “lecial” v PV s “leťal” v RK je zcela neodůvodněné. V RK je psáno vždy “vícez”, ale v RZ “vitz” a stejně kolísá způsob psaní nebo výslovnosti u slovesa “letěti” v RK a v PV. Při tom PV asi není památkou dialektickou, neboť jinak bychom tu našli “chrasci” místo “chrastia”. Záměna –t- za –c- a naopak je ve staročeštině velmi hojná v textech západních i východních, starších i mladších; za nejstarší doklady bývají považována některá místa z Alx.H.\nSkupina –dl-. Mám zde opět na mysli “sedla”, tj. sedátka z chrastí. D je v PV v tomto případě vymítnuto, ale i tento jev je ve staré i nové češtině dosti běžný (Sedlčany i Selčany). Pozoruhodné však je, že v RK (Ludiše, 19,14) je “siedlo”, tedy jiný tvar než v PV. O této jazykovědné otázce jedná např. Gebauer, HM I, str. 410.\nZ deklinace substantiv není možno v PV mnoho vytěžit, neboť “padělatel” jako by se vyhýbal obtížnějším vzorům (hlavně souhláskovým), jejichž úžasnou znalost dokázal již o rok později hlavně v RK. V PV není ani jeden souhláskový kmen, z i-kmenů pouze “radost”; u-kmeny rovněž chybějí. Lze tedy předpokládat, že správné tvary o-kmenové, jako třeba “v luzě” jsou kopírovány podle jiných starých textů.\nPozoruhodné je však spojení “po kraju”. Je to nepochybně lokál a chybný místo “pokraji”. V RZK nalézáme velkou důslednost v lokálu všech vzorů, zejména v básních, které pokládáme za starší část kodexu. Omezíme-li se jen na spojení s předložkou “po” v RK (jak jsme již uvedli, je v RZ a také v EJ tato předložka spojována jen s dativem nebo akusativem), lze vypočíst z RK tyto příklad: po nebi, po jutře, slově, slunci, chrastí, ráze, ščítě, srdečce – tedy ani jednou –u s výjimkou “po tichúnku” Jah. 26,30, ale to není ani substantivum. “Po jutru” v Jar. 8,5 je složeno z jiného “po”, totiž ve významu “za” při prostorovém nebo (zde) v časovém sousledu: záře se svítí po příchodu jitra, kdežto “po jutře” v 01.5,28 je jako “toulati se po noci”, tedy “rozsah v prostoru, dění nebo bytí na povrchu, něčeho, podílnost a jiné funkce” (V. Machek, Etymologický slovník jazyka českého, 2. vydání, Praha 1968, š.v. “po” 2. Od dob velmi starých jsou ovšem v češtině obě “po” zaměňována, tím spíše proto, že lokál s dativem obvykle tvarově splývají; v RZK se však – jak ukážeme při vhodnější příležitosti – hodně rozdílnosti ve funkci této předložky ještě zachovalo. Jo-kmeny samotné jsou v lokále v RK bohužel velmi málo zastoupeny. Je tu jeden tvar “správný” (na dubci, Žež. 28,12), druhý odchylný (“v povodňu Jar. 10,12). Uzavíráme: “po kraju” je umělá, nesprávná archaisace, vysvětlitelná tím, že autor PV nevěděl nic ani o funkcích předložky “po” s dativem a “po” s lokálem, ani o náležitých koncovkách lokálů různých deklinací. “Večerem”, “luzě” a “snabzenstviem” byla “snazší” a tudíž správně tvořeno.\nZe skloňování adjektiv nás zvlášť zajímají jmenná přídavná jména v přívlastku. Nejdříve je opět třeba ujednotit text: Flajšhans transkribuje “řeka bystra”, ale “Vhltava jará”, tedy jednou jako adjektivum složené, podruhé jako jmenné. Nelze to vysvětlit jinak než buď jako výsledek nepozornosti nebo jako svrchované pohrdání textem.\nDbáme-li obvyklého filologického usu a čteme-li jmenná adjektiva jen tam, kde není vyhnutí, získáme tři příklady: Vyšegrade tvrd, Vhltavy čisty a pochládeček mil. K detailnímu rozboru těchto tří případů – zejména při nutném ohledu na adjektiva složená, jichž je v PV přece jen většina (cuziem, slevieček malý, v zeleném luzě, velím snabzenstviem, všeliký živok) je ovšem báseň příliš krátká. Pozoruhodný je však vokativ “Vyšehrade tvrd!” Ten se nikde jinde ve sporných památkách nevyskytuje, ač není třeba ve staroslověnštině ničím vzácným, ať už je adjektivum ve formě vokativu nebo nominativu; bývalo “služebníče věren” i “služebníče věrne”. Tak bývalo nepochybně i ve staročeštině, ač Gebauer (HM III, 2, str. 277) popírá, že by doklady v Žalt. Wittb. “převysoce, přesilne” sem patřily; jsou to prý adverbia, kontext však není uveden. Zcela jistý doklad je však v Pass. 592 “Milostive bože”, odůvodnitelný jako náboženský archaismus. Gebauer však zde užil své politováníhodné methody protirukopisného boje a prohlásil tento citát za písařský omyl místo “Bože milostivý”, jistě neprávem.\nSporné je, jak interpretovat “na skálě příkřě”, zda jako adjektivum složené nebo jmenné. Podle našeho pravidla o přízvuku, kvantitě a básnické praxi autorů RZK by to mělo být spíše adjektivum složené, neboť kmenová samohláska je dlouhá a původní přízvuk by tedy měl být “přikrъ”, nevhodný pro přízvučné verše; ukázali jsme, že adjektiva tohoto typu (bielý, krásný aj.) v RZK postrádají jmenným forem. Jestliže je však “příkřie” tvar složený, odporuje usu RZK, neboť tam bychom nalezli důsledně starší podobu “příkřiej” (tak asi v rukopisu Jelena z 13. století) nebo po ztrátě jotace “příkrej”. Tak máme “v hustej trávě” v Jah. 26,25, ale v “hustě tmě” v Jar. 10,25: první je forma složená, druhá jmenná. Lze tedy soudit, že i skloňování adjektiv je nápadně odlišné od praxe RZK.\nNaprosto nic nelze vysoudit z posledních slov básně “pomiluj chu” v rukopise, objeveném v roce 1816, a “pomiluj chuda” ve “falsu” Peiskerově. Theoreticky lze totiž doplnit kusý verš na “chuda, chudák, chudáka, chudáček, chudáčka, chuda junoše” a snad ještě jinak. Flajšhans se vyslovil pro čtení “chuda” (zpodstatnělé adjektivum), aby objevil o “chybu” více, ale spíše prospěl obraně, neboť se tím objevil další rozdíl mezi PV a RZK. V lyrických a epických skladbách RZK se totiž zřídka vyskytují zpodstatnělá adjektiva ve složené formě, ve jmenné pak vůbec ne. Je tu jen ustálené “cuzí”, tj. nepřítel (2x v Záb.), jinak vždy jen ve spojení se substantivem, a dále “drahého” ve Skřiv. 28,31. Častější je ovšem “milý” a “milá” – ale spíše s přivlastňovacím zájmenem “můj”; kromě toho je většinou užito těchto tvarů o osobách, o nichž se již mluvilo, kdežto v kratičkém úryvku PV jsou hned tři takové tvary “drahá, lěpá, chuda”, ač jde vlastně o lidi čtenáři nebo posluchači dosud neznámé.\nSkloňování zájmen: “Pod tobú”, tvar archaický a správný, má obdobu v RZ (mezu sobú), ale v RZ je pouze v Jar. 22,17. Zde je však stará razura místo novějšího “sebú”. U zájmene “ty” v RZK instrumentál vůbec nemáme. Spíše se zde tedy RZK a PV v tomto směru liší, než aby se daly vyvozovat nějaké koincidence; napodobitel asi tápal v kořenech těchto zájmen, jež jsou –e- i -o-. Naproti tomu jistě mu potíže nečinil archaismus “jáz” (v RZK důsledně s jedinou výjimkou), který ležel jaksi “na dlani”.\nAle hned v zápětí se při “obtížnějším” problému od RZK odchýlil, a to použitím tvaru “všeliký”. Dokázali jsme již, že zájmeno “veš” je v EJ a v RZ bez přívěsků, kdežto v RK nalézáme též “vešcek” a “vešken”. Je však důležité, že se tu skloňují obě části, kdežto “všeliký” (ač doloženo v jiných atč. spisech bohatě) je už ustrnulina. Pro nejstarší dobu bychom předpokládali “vešliký” nebo “vešlik” se skloňováním “všeho likého” nebo “vša lika” atd.\nVýmluvný rozdíl, a to zásadní, se projevuje v použití zájmene “ona”, vlastně “ja = jie” ve spojení “jejie želie”. Tvar jejie (v RZ ve starší podobě “jejá”) se totiž objevuje jak v nepochybných památkách, tak i v RK snad výhradně jen jako zájmeno přivlastňovací vždy v téže formě. V RK bychom našli: próvodu jejie, na jejie vrše, jejie púti. Stejně tak ustrnul i genitiv “jej)” v duálu, který se vyskytuje v RK na čtyřech místech. Jen v EJ objevujeme “nechajte jejie” a jako zájmeno osobní, kdežto v RK zní tento tvar důsledně jen jiej a něj.\nNáhle se však objevuje “jejie” z PV jako zájmeno osobní. Co z toho všeho vytěžit a jak věc vysvětlit? Předně je jasné, že by se nikdo z českých lingvistů nebyl dokázal na počátku minulého století bezpečně orientovat ve skloňování zájmene “jen” (ona, ona, ono). Nebyl by věděl, že se musí vystříhat přivlastňovacího zájmene “její”, jejího, jejímu; nebyl by věděl, kdy má napsat “jejie”, kdy “jiej”, případně “jie” (v mladším RK). Vývoj genitivu od zájmene “ona” šel u nás zřejmě touto cestou:\njeje, jejie (jejá) jako přivlastňovací i osobní, (EJ, snad i RZ)\njiej, později jie (osobní) v RK i v ostatních stč. památkách\njejí – přivlastňovací se skloňováním, v pozdějších dobách i dnes jie, jí – osobní dodnes.\nJak si tedy máme vysvětlit, že “jejie” jako zájmeno osobní nalézáme překvapivě v PV? Je to náhoda nebo chyba, která ku podivu “vyšla”? Snad se tento archaismus v některých nářečích udržel nebo byl z dosud neznámých důvodů obnoven. Gebauer skutečně cituje, zda dva doklady, a to ze slezských listin z 16. století (HM III, 2, str. 476).\nPříznačné je, že se v PV vyskytuje pouze praesens sloves. Srovnáme-li báseň s Jahodami v RK – této možnosti občas využijeme hlavně pro slovo “pochládeček”, které je pro odpůrce jakýmsi esem, arci schovaným v rukávě – vyjeví se příkrý rozdíl. Jahody mají totiž vedle dalších starobylých forem nejméně 14 jednoduchých preterit, aoristů a imperfekt. Vnucuje se otázka, proč se “padělatel” nepochlubil svým přehledem po staročeském slovese v PV. Nebo chce někdo tvrdit, že nešťastný Hanka nějakým záhadným způsobem nahlédl do budoucnosti a nastudoval nejen Gebauerovo HM III, 2 (časování) o 555 stránkách, ale i souvztažnost jazyků baltických a slovanských na tomto poli, případně i další otázky, jimiž se bude Obrana musit ještě v budoucnu zabývat?\nVšimneme si však přece těchto tvarů PV: stoješi (??), jesm (?), želie a ktážu”. Ostatní tvary byly již analysovány v odstavci o hláskosloví. Otázka slova “stogessy” je snad neřešitelná a budoucí vydavatelé by tu měli přičinit crux philologorum. Aby získali další koincidenci “chyb”, čtou odpůrci ovšem “stoješi”, ač koncovka je pouze starobylá, nikoli chybná. Obránci právem namítali, že hned nad tímto záhadným slovem je “správnější” “stoyess” a že by žádný písař neopsal tak krátce za sebou totožné slovo různým způsobem. Pokus najít v tomto výraze jiný kořen než má sloveso státi učinil, jako známo, např. Žunkovič, který doporučoval čtení “stoh”, tedy snad “stoh jesi?” Věčně a básnicky to arci pramálo vyhovuje, ač skutečně máme horu Stoh v Krkonoších, Stoh na Malé Fatře, Stožce na Šumavě a v Brdech. Bylo by však bývalo lépe, kdyby naši oponenti, v první řadě Flajšhans, kteří mívali, pokud se jim to vyplácelo, plná ústa humanity, demokracie a lásky k vědecké pravdě, byli hledali lepší emendaci tohoto místa místo šermování blázincem a blbincem (Mareš, Marnost bojů proti RKZ, Praha 1933, str. 194). Myslil jsem na kořen teg- nebo tog-, tedy “toužiti”, “státi teskně”, ale bez hlubších oprav nelze toto sloveso do textu vpravit. A tak je snad přece lépe podržet tradiční čtení. Koho znepokojuje koncovka –ši, může výraz rozložit na přechodník “stoje” a zvratné “si” nebo mnohem lépe na “stoješ” – “i”. Tím sice nejsou všechny nesnáze odstraněny, ale výklad je to možný a logický smysl verše se dokonce prohloubí: Vyšehrad stojí na příkré skále, je tvrdý, tedy pro nepřítele nedobytný, ale může být i “postrachem cizích”, tedy výpadní branou proti nepříteli.\nJiná kritická potíž je ve verši 20, kde rukopis praví “kéž jáz ism slovieček”. Mám dojem, jako by odpůrci od řešení tohoto tvaru prostě utekli.\nV RK zní příslušný tvar “sem” (bez prejotace, patrně výslovnost lidová, zvlášť vhodná pro recitaci) v EJ “jesum”, tedy zcela jinak, a z PV “ism”, chceme-li, nedoložené a nemožné. Soudím, že se tu napodobitel zhlédl v nějakém starém, možná staroslověnském textu a chtěl použít nejstarší formy “jesmъ”, v níž se ovšem nevyznal. Sloveso “pomilovati” nasvědčuje tomu, že pisatel PV měl příležitost, aby čerpal i z textů nadmíru archaických.\nAle od tohoto “jesm” k formě “želie” uplynulo asi 400 let. V MPKV se vyskytuje starší a vlastně správnější nestažené “želej”, jinak snad nedoložené. Želie od “želeti” je ovšem v pořádku, nepochází-li od “želiti”, ale to by znamenalo další hláskoslovnou chybu (místo “želí”). Želie by se hlásilo do století čtrnáctého stejně jako “túžu” nebo “túžiu” místo pozdějšího “túžím”, i když je tento typ konjugace znám již i z Greg.\nDocházíme tedy i rozborem časování PV k jednoznačnému výsledku: je to konglomerát forem z různých dob, ale odlišných od analogických tvarů z ostatních památek, jež rozbíráme.\nPovšimněme si adverbií na –o a na –ě, protože z této mluvnické kategorie naši odpůrci dodnes čerpají. V PV se objevují tři příslovce prvně jmenovaného typu (veselo, mútno, pozdno) a 2x typu druhého (smělě a hrdě). Vyskytují se ve zcela opačném umístění, než bychom čekali. Jestliže je úvodu PV opsán z nějaké starší epické skladby, měl by spíše obsahovat adverbia na –o, jež jsou podle všech známek starší než druhá skupina příslovcí; není tomu však tak, a proto se nám objevuje další nedůslednost v jazyce PV; která opět němá obdoby v ostatních sporných textech. V zásadě se totiž v RK mísí obojí adverbia jen v básních, u nichž jsme jasně rozpoznali dialektické prvky. V Čestmíru je také radostně a hadlivě, ale častěji nalézáme adverbia na -o:–bujno, jasno, vratno, slušno, skryto. V Jar. je jediné “chrapavě”, jinak vždy -o. V EJ a v RZ máme výhradně adverbia na –o, v MPKV – a to je zvlášť důležité – pouze na –ě, v Jelenu, Záb., Zbyh., Ol. a Ben. –o. Neprávem bychom vytýkali nedůslednost i Ludiši, kde sice užil básník forem “kruto” a “prudko”, ale tato příslovce jsou doložena i v památkách nepochybných (udržela se tedy zřejmě déle); jinak je v LL krásně a křepce, takže se dá říci, že tu převládají spíše adverbia na –ě. Nikde se tedy neukazuje taková směsice, jako nakupil autor PV v těch několika verších!\nZe skladby nás zaujala tato místa: pomiluj chuda, sěla chvrastia, chodie večerem a syntaktická stavba veršů 22 až 28.\nJe-li věta Pomiluj chuda” ukončena, je tu genitivu (tj. novodobého akusativu užito neprávem;) srovněj “Hospodine, pomiluj ny”. Chybaje tím markantnější, že jde o konkrétní osobu, nikoli povšechně míněný celek nebo neurčité označení jednoho individua mezi mnohými. Nelze tedy považovat “pomiluj chuda”, máme-li ovšem něco z tohoto neúplného verše vysuzovat, za obrat dobově sounáležitý s “jesm” apod.\nSěla chvrastia; genitiv je nutno chápat jako “materiae” nebo “copiae”, který býval ve starším jazyce daleko častější než dnes. My bychom užili pádu předložkového “sedátka z chrastí”. Ale tento usus je v RK nedoložen, v RZ máme jen jednu obdobu: Klenovica roda stara…\nStejně lze označit za výjimku spojení z PV “chodie večerem”, protože ani k tomuto instrumentálu časovému nenacházíme paralely v RZK. Nesmí nás mýlit řada takovýchto příslovečných určení v Záb. “dnem, nocú, jutrem” (je pronásledovali), protože zde jde o metonymická označení místo “noční krajinou” atd. přimknutím adverbia ke slovesu. V PV máme pouze časové určení bez hlubšího vnitřního dějového vztahu.\nZa nejdůležitější pro nás považuji však verše PV 22 nn. Jejich smysl je tento: “rychle bych letěl (jako slavíček) tam, kde má milá chodí a kdy vše budí lásku” atd. Vztah obou vedlejších vět, zejména druhé z nich, je čistě časový, čistě místní, řekli bychom “souřadný”, a proto by zde byla v nejstarším jazyce na místě zájmena nebo spojky od demonstrativního kmene “jo-, nikoli od tázacího “kъ”. Kdyby byl tyto verše psal autor RZ nebo překladatel EJ byl by bez váhání užil spojek “ideže, jegda, jeda, jady” a podobně. Písař nebo recitátor RK by byl možná váhal nad těmito tradičními slovci a byl by posléze použil – ve snaze o to, aby zpěv byl posluchačům nebo čtenářům srozumitelnější – spojek kda, kdaže, kdyže, kdeže, kehdy. Ale autor PV, jsa synem patnáctého nebo v nejlepším případě čtrnáctého věku, užil spojek soudobých, protože jej ani nenapadlo, že by i zde měl archaisovat, natož aby věděl, jak; a nedal si ani práci, aby napsal –že místo –ž, i když máme příklonku –že mnohokrát doloženu v Alx. apod.\nNepatří tedy PV ani po stránce syntaktické do okruhu ostatních rozbíraných textů.\nTvoření slov v PV\nUkázali jsme na příkladě RZK, že čím více jdeme do minulosti, tím více se nám objevuje substantiv (částečně též adjektiv a sloves) bez suffixů a praefixů, tedy slov kořenných, jež mohou tvořit nejen jmenný, ale i slovesný základ (vid – viděti, běh – bieci atd.), případně podstatných jmen se suffixy základními, která se nám dnes zdají suffixů prosta (jery), jako “dub”, “muž”, ale i “žena”, kdy koncovka vyznačuje vlastně jen deklinaci. Teprve s pokročilejším jazykovým stadiem se zvyšuje počet přípon (děva – dievka, děvče, dievčicě, děvojenství atd.). Tak i slovesa používala dříve k vyjádření vidu derivací (bieci – běhati, běhnúti) než prefixací. Ale mechanický propočet takovýchto útvarů v PV a v RZK by nám mohlo neřekl, protože je především vzít v úvahu druh a styl poesie, kterou posuzujeme; epiku je třeba srovnávat opět s epikou, lyriku s lyrikou. Ale při tomto rozboru musíme obeplout ještě jedno úskalí. Písně RK totiž, i když je jejich děj sebeskrovnější, vždy obsahují nějaký “dynamický” motiv, kdežto PV je pouhým citovým výlevem a blíží se tak v tomto směru spíše Milostné písni krále Václava. Tato rozdílnost motivů – proti “dynamickým” se kladou “statické” se projevuje pochopitelně hlavně u sloves.\n“Základní” slova v PV (substantiva) jsou: Vyšegrad, skála, postrach, řěka, kraj, žal, luh, tudy 7. Složená: slunce (i když se suffix již jako zdrobnělina necítí), Vhltava (ovšem: jak jinak? Kromě toho je etymologie slova dosud sporná), sělo, chrastí, pochládeček, slavíček, srdéčko, večer (!), živok, milost, snabzenstvie, neboščík. Jednoduchá slovesa: státi, valiti se, pěti, dúti, letěti, býti, choditi, želeti, túžiti, tedy 10. Složené toliko jedno, pomilovati.\nProveďme stejný pokud u Jahod, jež jsme zvolili z důvodů již známých. Zde jsou základní substantiva: bol, tráva, máti, roba, ludie, kóň, suk, děva, trn,m záchod, dom, tedy 11. Složená: jahoda (jak jinak?), borek, trnie, nožica, zmilitka, pochládček, boreče, palúček, konieček, junošě, sniežek, uzda (!), děvče, srdce (totož jako “slunce”), slunce, slunéčko, náručie, tedy 18. Jednoduchá slovesa v Jah: jíti, moci, pásti sě, ždáti, žalovati, jieti sě, řieci, řiekati, chovati sě, býti, skočiti, viezti, celovati, laskati sě, milovati sě, - 15 sloves. Složený je 14: zadřieti si, vstúpiti, zdieti, vymýtiti, poždati (nebo požesti), doběci, přijeti, objeti, zabýti, pojeti, zajíti, vskočiti, objieti, vzieti.\nJe tdy index jednoduchých sloves proti složeným v PV 10:1, v Jahodách jen 15:14. U substantiv jsou čísla u obou skladeb v rovnováze: jednoduchá: složená v PV 7:13, v Jahodách 11/18.\nZ výsledků vyplývá odlišnost stylů obou básní, i když jak opakujeme, naše these o postupném zvyšování počtu složených slov proti jednoduchým při vstupu od minulosti k pozdějším podám se nepotvrzuje. Ještě důležitější je však tato úvaha: PV má celkem 89 slov, Jahody 159, tedy nejsou kvantitativně ani dvakrát rozsáhlejší. A přece počet slov, která jsme tu zaznamenávali, je v PV 31, ale v Jahodách 58. To znamená, že poměr slov vůbec je u obou skladeb asi (Jah: PV) 1,78, ale poměr těchto vybraných výrazů je vyšší, totiž 1,89. Z toho plyne, že bohatství slovníku fondu RK je vyšší než PV, jak se ostatně dalo předem očekávat. Pro slovesa samotná je tento rozdíl ještě vyšší, totiž asi 2,64.\nŽádaný “trend”, tedy časový postup od jednoduchého ke složenému, však obdržíme, pořídíme-li obdobnou statistiku u Milostné písně krále Václava.\nZákladní substantiva v MPKV jsou: mysl, děva, úhona, láska, žel, oko, prúd, róže, pupa, rosa, vóla, tedy 11; složených je 16: dobrodružství, milost, důstojnost, srdečenství, laskavost, žádost, spesenie, blaženstvie, srdce, účastenství, slast, početie, radost, ústa, přiezeň, tělíčko; jednoduchá slovesa (20 případů): sténati, želeti, chlubiti se, moci, dáti, nositi, drbiti, prositi, rváti, puditi, lúbiti, růsti, býti, jíti, žéci, celovati, těšiti, túžiti, viniti, stvieti se. Složených je necelá polovina, totiž vyjeviti, pomníti, přijíti, otdati, vymysliti, spasiti, zapuditi, objieti, zajieti.\nJe tedy celkový poměr jednoduchých slov k složeným v PV (15. století) asi 1,2, kdežto v MPKV (13. století) zhruba 1,3. Ještě nápadněji se objeví tato tendence, spočteme-li nikoli po jednom dokladu od každého slova, ale jejich frekvenci, totiž kolikrát se vůbec složený nebo jednoduchý výraz v básních objevuje. Po tomto propočtu dostáváme v PV poměr jednoduhých sl v ke složeným 25:20, tedy 1,25, kdežto v MPKV již 49:35, tedy 1,4. Přitom je nutno uvážit, že v MPKV sice také není líčen žádný děj, ale zračí se v ní aspoň psychologické pochody, takže trend “čím mladší, tím více složenin a zdrobnělin” je tím v tomto případě pozdržen. V Jah. je poměr pro frekvenci těchto skupin slov opačný: jednoduchých je celkem 25, ale složených 48 (hlavně zásluhou sloves, vyjadřujících děj této lyricko-epické skladby).\nRekapituluji ještě jednou: U PV se jeví více složených výrazů než u MPKV. Obě básně lze mezi sebou dobře srovnávat, ježto jejich ráz, styl i stavba je dosti blízká; přesto však se PV jeví mladší než MPKV. U Jahod, které jsou přes pověstný “pochládček” jiným literárním druhem, nelze tato hlediska přímočaře uplatňovat, ale dostáváme se k závěru, že autorem této básně nebo písně byl někdo úplně jiný. Zvláště pak ne jeden člověk, jenž by básnil tolika slohy a styly v rozmezí necelých dvou let.\nSlovník PV. Společné výrazy, vyskytující se jak v RK, ta i v PV, jsou tyto: “ty, náš, slunce, Vyšehrad, tvrdý, hrdý, i, na, skála, stati cizí, veš, v, pod, řeka, bystrý, valiti se, Vltava, jarý, po, kraj, sě (d) lo, chrastí, pochládeček, milý, tu, malý, pěti, mútný, jaký (-o), srdéčko, radost, žal, zelený, ručí, tamo, lětěti, drahý, choditi, večer, milost, velí, túžiti, lepý, tedy 45. Lexémy, jež nelze umístit do slovníku RK: ha, smělý, příkrý, postrach, čistý, slavíček, veselý, čúti, kéž, pozdný, buditi, všeliký, živok, snabzenstvie, želeti, neboščík, pomilovati, chudý, tedy 18.\nPři obdobné statistice, kterou jsme vykonali při RZ a EJ, jsme dostali, řídíce se týmiž zásadami, totiž započítáním jak hapax legomen, tak i slov z nejběžnější zásoby jazyka, výsledek, že jen asi polovina výrazů z obou památek, jež jsme zkoumali (RZ a EJ) je doložena též v RK, ač je EJ poutáno textem předlohy, což je nutno míti vždy na paměti. V PV, je vidno, je z celkového počtu 63 výrazů jen 18 zcela samostatných. Z toho plyne jednoznačný závěr: autor PV znal RK a částečně se o něj výrazově opíral, ač zřejmě čerpal i z jiných předloh.\nDůkladný sémantický rozbor všech těchto památek bude možno podat až po vyjítí chystaného velkého Staročeského slovníku; ale již nyní pozná i laik důležité významoslovné rozdíly, jež se jeví v PV proti RK na několika místech. Tak třeba “túžiti” je v RK “býti těžké mysli”, v PV má již význam dnešní. Milost znamená v RK, v MPKV i ve mnoha dalších staročeských spisech “slitování”, v PV “lásku” jako v nějakém minnesangu.\n“Pochládček” patřil asi k lyrickopeickému fondu staročeské lidové poesie tak, jako náleží třeba “červená růžička” do novějšího folkloru.\nUvedeme ještě několik pozoruhodných jednotlivostí. V RK i v MPKV čteme “žel”, v PV “žal”. Proč užil “padělatel” krátce po sobě v různých svých výtvorech jiného kořene při témže slově? “Žal” je z obou forem mladší. RK má citoslovce “aj, ajta”, ale v PV čteme “ha” s antihiátovým náslovím. V PV je výraz “postrach”, ale v RK místo toho třas, strach, hrůza, třes. Slova PV celkem běžná jako “smělý, veselý, buditi, příkrý, kéž” a další, pro něž by “padělatel” jistě naše uplatnění i v RZK, marně bychom v Rukopisech hledali.\nPozoruhodné je slovo “živok”, jež je podepřeno dobře doloženým “živůček”. Odpůrcům zde stačilo zde stačilo zjištění, že formu “živok” akceptoval Dobrovský jako základ uvedené zdrobněliny, k vytvoření další koincidence. Kolik staročeských spisů by bylo nutno odepsat jen proto, že se to neb ono slovo shoduje s konstruovaným nebo doloženým kmenem u Dobrovského! To je obdobné uvažování, jako kdyby si kriminalista řekl: A.B. byl nalezen mrtev; vinen je X.Y., protože jednak je to podezřelé individuum, jednak je nezvratně dokázáno, že měl možnost si opatřit zrovna takovou zbraň, jako byla vražda spáchána. – “Prvok” je novotvar obrozeneckých přírodovědců.\nK metrické stavbě PV. O slovním přízvuku PV není pochyby; je to přízvuk dnešní a rytmus je daktylotrochejský. Flajšhans, který cituje na uvedeném místě Máchala, tvrdí, že metrum PV je obdobné nebo shodné s básní Čulkovou “Hoj, ty náš baťuška”. Ale nikdy by o tom nepřesvědčil ani Jakobsona, jenž vždy poukazuje na naprostou rozdílnost české a ruské prosodie, ani nás, třebaže vidíme věci v jiném světle než Jakobson.\nVyznačíme-li v začátcích obou písní přízvuky (ikty), přesvědčíme se, že pouze první a šestý verš ukazuje metrickou obdobu, jinak je tu paralela zcela nereálná. Posuvný ruský přízvuk totiž častěji dovoluje, aby i závěry veršů byly ostře intonovány; a ztratí se i vnější shody, jestliže rozpíšeme PV jinak než Flajšhans, jak jsme učinili v úvodu tohoto pojednání. Připomíná-li PV v našem rozpise vůbec nějaký vzor, blížila by se ještě nejlépe kadenci hexametrů nebo elegických distich (arci přízvučných), a i to by mohlo konečně ukazovat na jakýsi ohlas českého i italského humanismu a renesance, jak se ještě zmíníme.\nZajímavá je pro nás rytmická stavba veršů PV 15-19, z nichž vysvítá, že tu zájmeno “jeho” bylo již bezpřízvučné a že plnilo funkci příklonky jako dnes. Ve starším jazyce musíme předpokládat přízvuk “jèmu” atd., zvláště v důrazových tvarech. Je to zároveň pádný důkaz pro zájméno “če”, jež jako tázací slovce mělo samozřejmě také velmi silnou intonaci; proto se udrželo v této podobě, nikoli ve zkrácených formách “čho”, “čmu” atd. Toto “jeho” a podobné tvary jsou v RZK vždy přizvukovány výše uvedeným způsobem. V PV je však “jeho” již jako příkonka. Srovnáme-li si pořádek slov na sledovaném místě, vyjde tento slovosled: slavíček …pěje …jako jeho srdéčko čuje radost, žal. Proč jsou slova “jeho srdéčko” tak daleko od sebe odtržena? Z důvodů metrických, neboť pořadí “jako jeho srdéčko radost, žal čuje” by bylo méně vhodné:\na dvě iktované slabiky by nebyly dobře únosné. Proto zde vzniklo hyperbeton, přehození slov. V RZK není ani jeden takový případ, protože jeho autoři kladli na první místo děj, srozumitelnost a smysl, autor PV již více dbal formální stránky svých veršů.\nStylistické shody a neshody PV a RZK\nOdedávna se vytýká Písní pod Vyšehradem myšlenkový rozpor: báseň, začínající hrdou apotheosou Vyšehradu, končí milým pochládečkem a slavíčkem. O tomto “mozaikovém” napodobování starých vzorů, k němuž dochází hlavně ve století 14. a 15., tedy v podivuhodné chronologické obdobě k PV, pojednal v ruské literatuře D. S. Lichačev, Poetika drevněrusskoj literatury, Leningrad 1967, str. 185, str. 185 nn. Tato neorganická koncepce básně v PV nepochybně je a jsem ochoten připustit, že lze něco takového vysledovat i v Hankově původní tvorbě; ale nikdo nedokáže něco takového pro RZK, jehož všechny básně se vyznačují vzornou myšlenkovou i formální jednotou. To platí i pro Róži, v níž nevidím logické mezery, ale jen touž myšlenku vyjádřenou třemi různými obrazy. To však zde ponechávám nestrannému esthetickému rozboru v budoucnu. Zdá se, že intimní lyrika “seděla” básníkovi PV lépe než žánr hrdinský. Tím se vnitřní rozpolcenost skladby, jejíž původce nebyl než nadání, ovšem ještě stupňuje.\nDalší rozdíl PV proti RK – kromě již zjištěné dějové chudoby – tkví v rozdílném pojetí role, která je přisouzena přírodě, jež je rámcem motivu. V RZK buď zasahují řeky, ptáci, lesy, vůbec okolní bytosti nebo předměty přímo do děje (vlaštovka v RZ, Skřivánek ve stejnojmenné písni, atd.) nebo aspoň projevují, abychom tak řekli, svou psychickou spoluúčast na příběhu. Tak i ve Slově o pluku Igorově chrání Dněpr a Don své hrdiny, vlny přenášejí poselství, tráva cítí se zármutkem poražených, strom se sklání se soucitem nad mrtvým vojínem atd. To, v čem nacházejí naši odpůrci s notnou dávkou slovní ekvilibristiky preromantismus, chápou správně obhájci a s nimi i ruští a sovětští vědci jako pozůstatky středověkého dvojnáboženství, křesťanství smíšeného s pohanstvím (Lichačev, Aničkov a další). Jindy slouží v RZK i v ruských zpěvech příroda jako vděčný objekt pro volbu metafor, metonymií, alegorií a dalších tropů. Boj, útočící hrdina, truchlící dívka atd. bývají v RZK i ve “Slově” připodobňovány k různým jevům z říše rostlinné, živočišné, “meteorologické” apod., nebo je abstraktní dění, kosmický zákon i závažná dějinná událost symbolisována alegorickou postavou. K první kategorii můžeme řadit příměry muže k útočícímu lvu, sokolu, nepřátelská vojska, stojící proti sobě, vypadají jako srážející se hory atd.; v Igoru i v RZK se jeví v tomto směru pozoruhodné shody, ale i jemné rozdíly. V druhé skupině uměleckých prostředků vystupuje třeba v Igoru “děva Obida”, personifikované neštěstí, Div jako divý muž, obraz panického strachu v lese; v RZK se setkáváme s Vesnou, Moranou, snad i Třesem a Strachem. Maně zde vzpomínám na výtku, proč nejsou v RZK jmenováni pohanští bozi, jako Perun, Veles, Svantovít, Mokoš a další. Ruští a sovětští učenci by odpověděli, že tu jde o krátkodobou renesanci pohanství v době, kdy staré kulty již nebyly nebezpečné, totiž ve 12. a 13. století, ale kdy platilo pravidlo, že jména těchto model nemají být vyslovována (D. S. Lichačev, Vydání Igora, Leningrad 1967, str. 25). Zda si to uvědomil Linda ve své Záři nad pohanstvem a na jiných místech, ponechávám k vysvětlení našim odpůrcům.\nTuto (mnohomluvnou) odbočku, jež obsahuje body zpracované jinde, jsme sem zařadili proto, abychom si lépe ověřili, jak rozdílný je duch PV proti RZK. Zde sice též létá a zpívá slavíček, ale není ani nositelem příběhu, ani soucitným druhem hrdinovým; zde si naopak jinoch sám přeje, aby se v ptáka proměnil! Takové obraty jsou běžné u nástupců a epigonů Anakreontových nebo v novější lidové písni, ale nikdy bychom nic takového nenašli ve středověké nebo i starověké hrdinné epice nebo i v začátcích lyriky.\nA trochu pantheisticky vyznívá i závěr PV, kde se láska i zármutek vztěluje do přírody, chápané universálně, ale i zjednodušeně. Místo individuálně voleného obrazu nebo určité jednající bytosti, ať skutečné nebo mythiceké, říká PV “Všeliký život jejie želie” a “vše milos budie”. Zkrátka: z PV nevane ani polopohanský animismus, ani imaginární předromantismus Hankův nebo Jungmannův, ale spíše duch patnáctého století, poplatný Petrarcovi, jeho českým napodobitelům a nástupcům, třebaže snad duch mikroskopicky zmenšený, “plešatý, zpocený, s přistřiženými perutěmi”.\nV těchto kapitolkách jsme se snažili dokázat, že PV je lyrická báseň nejspíše z patnáctého století, kterou složil někdo, kdo znal RK a snad i další staročeské skladby podobného typu, jež napodoboval. Tam, kde se mohl v předloze snadno orientovat, kde bylo lze prostě převzít archaický výraze nebo tvar, jenž nepůsobil potíže, dílo se celkem dařilo; jakmile se však octl tváří v tvář složitějším gramatickým jevům, dopouštěl se nesprávností a nedůsledností, z nichž vznikl dojem, jako by mezi jednotlivými částmi skladby byl časový rozdíl několika staletí.\nPopěrači pravosti RZK šli volky nevolky touž cestou jako básník PV: chytali se jednotlivých slovíček, sporadických odchylek hláskoslovných nebo morfologických a konstruovali koincidence chyb s únavným a unavujícím dohadováním, zda Hanka – předpokládaný, ale nikdy a ničím neusvědčený falzátor – znal to nebo ono, odkud to převzal atd. Ale i nejprostší čtenář poznal, že PV, MPKV, RZ, RK a EJ se graficky a paleograficky, lexikálně i gramaticky, slohově i metricky výrazně liší. Kdo se zabývá těmito památkami déle, rozporná, že i jednotlivé mluvnické kategorie ukazují na rozdílný původ časový a místní; kdo se propracuje i tímto objevem, rozdělí všechny tyto texty na\n1/ homogenní, totiž takové, které byly v téže době složeny i sepsány: MPKV a Event. sv. Jana,\n2/ heterogenní, které doznaly změn, především hláskoslovných, tím, že původní text byl v pozdějších dobách opsán, upraven a učiněn čtenářům nebo posluchačům srozumitelnějším: RZ a RK,\n3/ napodobivé: sem patří PV, svým způsobem i Hankova interpolace Legendy o sv. Prokopu a možná i Libušino proroctví.\nPřestože jsme se snažili rozpitvat PV velmi podrobně, zbývá zde ještě hodně práce jako pro lingvisty, tak i pro literární historiky; zvláště k pravopisu, paleografické stránce textu i k jeho zařazení do příslušné literární skupiny je nutno ještě mnoho vykonat. Bude-li Písni pod Vyšehradem vykázáno příštími rozbory, objektivně provedenými, v historii českého písemniství příslušné, zasloužené místo, získáme tím další postupný cíl k vyplnění prázdnoty v našem pojetí středověkého národního jazyka i kultury v období mezi desátým a patnáctým stoletím – a to není jediná povinnost, k níž nás nutí protirukopisné spiknutí a vše, co s ním těsně souvisí.\nV Bruntále dne 30.6.1971.\nRozdělovník: 2x p. Ing. Urban,\n1x p. Adámek,\n1x p. Dr. Kopecký,\n1x p. B. Barašík,\n1x Dr. J. Rieger.\nV době, kdy byla tato práce koncipována, ověřil si pisatel, že novodobí vydavatelé českých středověkých textů (např. V. Vážný, Alexandreis, Praha 1963) přepisují “mílo”, míle atd., tedy s dlouhou kmenovou samohláskou. V PV čteme “ochládčekmil” (nebo “míl?”). Je-li tato transkripce správná, potvrzuje se naše pravidlo, že adjektiva tohoto typu netvoří v RZK neurčitých forem v přívlastku. V RK je slova užito dvanáctkrát a ani jednou ve tvaru jmenném; výjimkou je opět PV. Byl by to nový doklad jak pro odlišnost obou textů, tak i pro pochopitelnou nevědomost autora PV o této zákonitosti.


Fotoreportáž | Listy regionů\nOznačeno jako: Blansko, Fotoreportáž, Sport Pokračovat ve čtení\nŽivé televizní přenosy v pražském Edenu z vystoupení cvičenců, zase jednou přikovalo k obrazovkám, televizní diváky, napříč republikou. Radost z pohybu, nadšení cvičenců bylo znát. Měnící se obrazce, náročné sportovní prvky, orientace v prostoru, sehranost, to vše si vyžadovalo náročnou přípravu. Takovou regionální generálkou na Prahu, byly tělovýchovné slavnosti konané 17. 6. 2018 ve Vanovicích.\nOznačeno jako: Fotoreportáž, Zajímavosti, Zprávy Pokračovat ve čtení\nNádherné, slunečné počasí, vůně udírny a dětský smích provázel v sobotu 26. 5. 2018 dětský den konaný na Suchém. Po dlouhá léta jej připravuje pro obce Suchý a Velenov místní spolek žen za spolupráce SDH obou obcí. Není divu, že patří k těm nejnavštěvovanějším. Různé soutěže a hry. Kreativní výroba ozdob z korálků, malování nebo tetování. Zkouška různých dovedností procvičila jak děti, tak rodiče.\nOznačeno jako: Fotoreportáž, Suchý, Zprávy Pokračovat ve čtení\nZní to neuvěřitelně, ale je to už 15 let, co starosta Šebetova Zdeněk Čížek poprvé vylákal Šebeťáky na cyklistický víkend za hranice Malé Hané. Letošní půlkulaté výročí zavedlo cyklisty o víkendu 19. a 20. května do vzdálenějšího oblíbeného letoviska. Doksy, Máchovo jezero a celé okolí zářily oranžově. Taková byla totiž barva triček s vtipným potiskem, ve kterých se 96 cyklistů vydalo nejprve vlaky a posléze na kolech na různě obtížné cyklotrasy. Kola a zavazadla přepravily do cílové stanice nákladní auto a asistenční vozidlo. Každý si našel trasu, která odpovídala jeho schopnostem a věku a vyrazilo se. Věkové složení bylo opravdu různorodé: od jednoho roku do 71 let.\nOznačeno jako: Fotoreportáž, Šebetov, Zprávy Pokračovat ve čtení\nOznačeno jako: Černá Hora, Fotoreportáž, Zprávy Pokračovat ve čtení\nLetošní masopustní průvod v obci Suchý opět zorganizoval spolek Ženy Suchý. Zasněžená obec a mráz, srdeční lidé a skvělá nálada provázela tuto akci. Nechybělo něco dobrého na zub. Zvláště nespočet různých druhů koblih. Pro zahřátí se rozlévala slivovice. vždyť obejít celou ves s přáním všeho dobrého a přitom na nikoho nezapomenout, zabralo rovných pět hodin.\nVe středu 24.ledna 2018 proběhlo v blanenském kině vyhlášení ankety „Sportovec okresu Blansko za rok 2017.“ Pořadatelem akce bylo okresní sdružení ČUS Blansko, ve spolupráci s JM krajskou organizací ČUS a městem Blansko. Ceny předávali osobnosti z politického a sportovního života. Na tomto společenském večeru byli vyhlášeni nejlepší sportovci a talenti v jednotlivcích, nejlepší mládežnická i seniorská družstva , sportovní akce roku, sportovec s handicapem, trenér, osobnost a sympaťáci roku.\nProhlédnout si výstavu s vánoční tématikou se vypravili lidé 17. 12. 2017 v obci Suchý. Tradičně ji v prostorách školky pořádá MŠ a spolek místních žen. Některé výrobky bylo možné zakoupit. Zájem byl o polštáře, adventní věnce, výrobky z perníku, svíce, přáníčka a spousty dalších ozdob. Podávalo se malé pohoštění v podobě vánočních perníčků nebo svařeného vína. Pro děti byla připravena dílnička. Na Suchém tak mohli lidé strávit pěkné nedělní odpoledne.\nVe Velenově patří k adventu divadlo. Místní nadšenci je odehráli v sobotu 16. 12. 2017 v tamním kulturním domě. Sál je každoročně zaplněn. Nejinak tomu bylo i tentokrát. Pohádkové představení o Zlatovlásce si nenechali ujít ani přespolní. Diváci přišli například z Valchova, Suchého nebo Žďárné. Na jevišti se vystřídalo rovných 20 herců. V pohádce se objevily netradiční prvky. Některé mužské role ztvárnily holky a naopak ženských rolí se ujali pánové.\nOznačeno jako: Fotoreportáž, Velenov, Zprávy Pokračovat ve čtení\nV neděli 17. 12. 2017 se uskutečnil vánoční koncert dechové hudby v kostele svatého Bartoloměje ve Žďárné. V podání Holóbkove mozeke zde zazněl vánoční repertoár. Vedoucí souboru pan Jiří Holub bavil zaplněný kostel jako hudebník, sólista ale i jako vtipný konferenciér.\nČtyřicet osm lidí si přišlo zakoledovat na náměstíčko v obci Suchý pod vánoční strom. Suchý se připojilo k této, vcelku novodobé tradici, už před několika lety. Jako vždy toto koledování zajišťovala paní knihovnice Růženka Kolářová. S dětmi secvičila vánoční rýmování a povídání. Spolu s nimi si dospělí zanotovali ty pravé české koledy. Děti ještě přidaly, jako překvapení, písničku o andělech. Potom už jen zamávaly na rozloučenou rozzářenými prskavkami.\nLetošní téma soutěže bylo „nadčasové“. Děti měly možnost ztvárnit Blansko ve svých představách, spřádat sny o městě, ve kterém by chtěly žít. V soutěži se objevily různé techniky zpracování. Letos se také objevilo více společných prací. Společná činnost skupiny žáků na jednom díle a společném tématu.\nV pátek 10. listopadu panoval na Vyšší odborné škole ekonomické a zdravotnické a Střední škole v Boskovicích čilý ruch. Sešlo se zde hned několik zajímavých akcí. Jednak zde byl pro uchazeče o studium Den otevřených dveří, škola slavila 130 let od svého založení a ještě probíhal „gastroden“, kdy studenti maturitních ročníků formou vlastnoručně připravených pochoutek prezentovali svůj gastronomický um. Nejenže jejich výtvory lahodily oku, ale mohu potvrdit, že i žaludku. O zdařilé zakončení studia maturitou zde nelze pochybovat. Pro mě odmaturovali všichni.\nOznačeno jako: Boskovice, Fotoreportáž, Škola Pokračovat ve čtení\nOznačeno jako: Černá Hora, Fotoreportáž, Zprávy Žádné komentáře\nOznačeno jako: Boskovice, Fotoreportáž, Zprávy Žádné komentáře


Konference Budoucnost ekologického vinařství v Podunají - příležitosti a rizika - Svaz vinařů ČR\nKonference Budoucnost ekologického vinařství v Podunají - příležitosti a rizika\nVe dnech 11. – 13. 4. 2022 se uskutečnil video-kongres Německého svazu vinařů. Poslední den byl věnován vinařské politice a ze závěrů mimo jiné vyplynulo níže uvedené.\nNěmecko požaduje 30 procent ekologického vinohradnictví, EU požaduje 25 procent ekologického vinohradnictví - je to za současných podmínek reálné, nebo jak řekl viceprezident DWV Thomas Walz jako moderátor panelové diskuse: „Máme správný soubor nástrojů, aby bylo ekologické vinohradnictví v budoucnosti udržitelné?". Otázka, kterou se intenzivně zabývala odborná, politická i vědecká veřejnost.\nV důsledku klimatických změn se vinařství v Evropě stále častěji potýká s extrémními výkyvy počasí. Důsledkem jsou mimo jiné dlouhá období vyšší vlhkosti vzduchu. V loňském roce to vedlo v mnoha vinařských oblastech střední a jižní Evropy k závažným infekcím plísní révy, které v některých případech způsobily extrémní ztráty výnosů. „Zájem o přechod na ekologické zemědělství je v podstatě velmi vysoký. Současně se projevují rizika pro rentabilitu kvůli omezeným možnostem opatření v důsledku svázaných rámcových podmínek týkajících se aplikace přípravků na ochranu rostlin,“ říká viceprezident DWV Walz. „Naším cílem musí být zavedení ekologického vinařství, jak požaduje Evropská komise.“\nPo prezentaci perspektiv ekologického vinohradnictví Evropskou komisí a prezentaci situace v různých zemích v povodí Dunaje diskutoval viceprezident DWV Thomas Walz se zástupci odvětví, Spolkového ministerstva zemědělství a s poslankyněmi Evropského parlamentu.\nShoda panovala v tom, že rozsáhlá výsadba nových, vůči houbám odolnějších odrůd révy vinné je součástí střednědobé a dlouhodobé strategie. K tomu však musí být k dispozici dostatečné množství sazenic. Kromě toho je třeba rozvíjet také prodej vína z PIWI odrůd. Je také třeba vzít v úvahu, že výměna odrůd révy vinné trvá 30 až 40 let.\nV této souvislosti požaduje profese rozumné doplnění možností opatření v ekologickém vinohradnictví v oblasti ochrany rostlin. Toho by bylo možné dosáhnout časově omezeným povolením fosfonátů v ekologickém vinohradnictví nebo povolením vázaným na klimatické podmínky. To zároveň představuje příspěvek k optimalizaci a minimalizaci mědi. Rovněž je třeba dále zdokonalovat prognostické modely ochrany révy. Je třeba podpořit ochranu půdy a rostlin, jakož i ekonomickou a ekologickou udržitelnost vinařských podniků a životního prostředí.\nPoslankyně Evropského parlamentu Christine Schneiderová se zabývala individuálními obavami mnoha vinařských podniků i důsledky pro celé odvětví. „Bez přizpůsobení souboru nástrojů vidím nebezpečí, že přijdeme o řadu ekologických podniků. Dlouhodobé řešení spočívá ve šlechtění révy a dalších výsadbách PIWI odrůd. V krátkodobém horizontu však musíme rozšířit možnosti v ochraně révy!“\nPrezident DWV Klaus Schneider vyjádřil ve svém závěrečném projevu uspokojení: „Ekologické vinohradnictví má ve všech podunajských státech velký význam díky strategii EU pro udržitelnost. Navzdory politické vůli se počet nových ekologických podniků nezvyšuje dostatečně rychle. Existují pro to dobré důvody a jsme rádi, že se nám podařilo vypracovat konečné usnesení v tomto smyslu, na kterém se podíleli mimo jiné vinařské svazy z Německa, Rakouska, České republiky a Maďarska a také ekologické svazy, jako jsou Ecovin Německo, Ekovín Česká republika, Bioland a PIWI International. Nyní musíme s tímto usnesením oslovit politiky.“\nDWV, 14. 3. 2022, zpracoval J. Sedlo (kráceno):\nRezoluce - Společné usnesení z konference Budoucnost ekologického vinařství v Podunají - příležitosti a rizika


Autopůjčovna Learmonth - půjčovna aut Learmonth\nPůjčení auta v Learmonth\nPůjčovna aut Learmonth centrum, letiště\nAutopůjčovna Learmonth rezervační systém RentalCars má kompletní nabídku aut k pronájmu od světoznámých autopůjčoven. Systém vyhledá auta, která jsou pro vás dostupné v aktuálně zvoleném termínu. Nabídka obsahuje velký výběr vozů, od malých aut až po luxusní limuzíny, které splní i nejvyšší požadavky. Rezervační systém vám umožní porovnat ceny aut a jejich vybavení. Autopůjčovna Austrálie Learmonth nabízí kvalitní vozy světových značek. Na přání vám provozovna vybaví vůz autosedačkou pro děti, navigací apod. Zrušení rezervace můžete udělat zadarmo a žádné jiné poplatky nebudete muset uhradit. Pokud najdete na internetu možnost k pronájmu vozu v nižší ceně, zkontaktujte naše kolegy na telefonním čísle, uvedeném v horní části této stránky a určitě se budou snažit pro vás najít vhodnou alternativu, která bude odpovídat všem vaším požadavkům. Mnohým se při zmínce o dovolené ve Learmonth vybaví hlavně dovolená na pláži a relaxace u moře, ale ubytování Learmonth nabízí mnohem více.\nPronájem auta Learmonth\nAutopůjčovna Learmonth je jedna z mála v této oblasti. K půjčce auta, splňující vaše nároky, se vyplatí podívat se na nabídky všech půjčoven, což je časově náročné. Tuto službu zajišťuje jedna z největších agentur na světě, ročně více než 750.000 klientům. Porovnání cen půjčovna aut Learmonth najdete přehledně na jedné stránce. Ve 3 krocích je možné si pronajmout auto od světoznámých autopůjčoven Avis, Herzt, Budget, Europcar, Sixt a dalších. Pronájem auta Learmonth má pro vás kvalitní auta. Technický stav aut je pravidelně kontrolován a nemusíte se obávat od problémů s autem během vaší cesty. Po rezervací auta v Learmonth přes internet dostanete až 15%-ní slevu, což je u vícedenního pronájmu značná úspora vašich peněz. Půjčovna aut v Learmonth nabízí kvalitní vozy světových značek.


Stává se, že při porodu vypadne bobek? - str. 3\nStává se, že při porodu vypadne bobek?\nAhoj maminy..chtěla jsem se zeptat..stává se běžně že vypadne bobek při porodu??\nChtěla bych muže u porodu, ale tohle je trochu trapas..\ni když je mi jasný, že v tý situaci to je mamince i tatínkovi buřt.. :-o :-N\nAhoj Gedren nějaký čas jsem neozvala,alespoň jsem na Tvé příspěvky nenarazila. Tak tobě se to již hodně krátí,jak tak koukám na ten Tvůj 38tt.Mě porod děsí již teď,takže již teď vím,že půjdu do čehokoliv co mi uleví od bolestí. Jak řekla kamarádka,že ona bude již ve dveřích řvát,že chce epidurál.Každá to chceme mít co nejdříve za sebou.\nHehe, holení taky hodím na manžela, už teď to dělá rád a to si přes bříško normálně vidím 😃 , stejně až začnu rodit, protože to bude poprvé, tak rozhodně nikam nemusíme spěchat, takže už mám slíbenou něžnou péči 😃 Spíš co se týče klystýru - tzv. přirozené porody do vody, kdy si ženské většinou klystýr dát nedají a pak to všude plave a do toho se narodí miminko, no, to mi ten klystýr přijde lepší. Nehledě na to, že je v tom spousta bakterií, takže si můžou i uhnat pěkný zánět dělohy, který může skončit i nutností jejího odstranění, pro záchranu života maminky...asi je to výjimka, ale rozhodně pokud bych chtěla vyloženě vytlačit miminko do vody, tak se před tím řádně připravím. Tím samozřejmě nemyslím takové ty bolestem ulevovací pobyty ve vaně s teplou vodou v první době, tam to nehrozí 😃 Ale co se týče personálu - fakt jsou zvyklí na všechno, takže je to s klystýrem jen na vás 😃\nDrahé budoucí maminy,\njá jsem rodila skoro před 6 měsíci a šlo to tak rychle, že mi ani klystýr nestačila dát. Možná jsem i něco vytlačila, ale nevím o tom. Ptala jsem se i manžela, a říkal že o ničem neví. Stejně manžel vám nestojí či nesedí u nohou, ale u hlavy a uklidňuje vás a povzbuzuje. A určitě trapně se nemusíte cítit ani před manželem ani před personálem porodnice, oni jsou na to zvyklý a nic nedají najevo.\nlamia pokud vim, pred porodem do vody je klystyr povinny, aspon ve Vrchlabi, kde se u nas dela asi nejvic tech porodu do vody (a kde Ti pri beznem porodu klystyr fakt nenutej 🙂). Ale ani tak neni zaruceno, ze z Tebe neco nevabneho nevyjde, proto bych do porodu do vody asi nesla, to by v tom chudak mimco plavalo jak hrosi v zoo 🙂)).\nNo právě, já to vidím stejně 😃 , ale pokud vím, tak třeba na Bulovce,když fungoval CAP,tak maminky rodily do vody i bez klystýru (ehm...měli tam kvůli tomu na porodní vaně i čajové sítko...sorry za nechutné podrobnosti, ale právě proto mě to zaujalo, taky jsem myslela, že se klystýr před tímhle běžně musí)\ntěhulky,opravdu si s tím nelamte hlavu,budete mít jiné myšlenky x-)\nkdyž už jsme ale u těch nechutností - mně teda nepříjemné bylo,když jsem se po porodu měla zkusit vyčůrat na sále do mísy :-p\nRaculko, taky jsem to tak měla, když jsem tlačila, tak mi bylo uplně jedno, co se mi děje se zadkem, hlavně jsem chtěla, aby byl malej rychle venku. Ale když pode mě sestra dala mísu, s tím, že dokud se nevyčůrám, tak mě nepustěj na šestinedělí, tak to jsem těžko nesla :o))))) Naštěstí mě nestříhali, tak jsem si došla na WC sama, sice na mě koukala na exota, ale já se na povel prostě nevyčůrám a cévkovat jsem taky nechtěla 😉\nblacklucka- to ti závidím,že nejsi nastřižená 😉\nraculko: jak se může někdo vyčůrat do mísy, když třeba ani několik hodin nepije? A i kdyby, já bych se nevyčůrala ani náhodou, kdyby na mě čuměli :-|\nkacabacka- no já pila i během porodu a jak jsem cítila tlak dolů,tak se mi pořád chtělo,takže s tímhle pak problém nebyl, jde spíš o ten nepříjemný pocit :-N\nto ani náhodou, rozhodně si vynutim WC, já budu asi hodně problematická rodička :o) nenechám si nic líbit.... 😉 😎\nAhoj též vám musim říct svou zkušenost z porodu.V nemocnici se mě ani neptali jestli chci nebo nechci klistýr prostě mi ho dali,a myslim že to bylo dobře.I když sem byla pak na wc hodinu tak když sem tlačila mimčo tak tam ještě ten bobek vyšel mě trochu bylo trapně ale oni se chovali úplně normálně.S holenim to bylo dobré to jsem se oholila už doma před tim sama je to asi lepší než aby mě holila cizí ženská asi bych se i bála že mě řízne. 🙂\nnejhorší je, když člověk narazí na debila doktora, nebo pak na debilku sestru, ať se na mě těšej, to uviděj ten mazec...!!!! ]-( 😎\nAhojky, já jsem se tohoto trapasu taky velmi bála, ale nakonec to opravdu není to, co tam řešíš, navíc personál je na takové situace zvyklý. Měla jsem před přejezdem na sál, sestřička říkala, že jedeme, protože už vidí hlavičku a já ačkoliv jsem byla po klistýru se ještě omluvila a běžela ještě na velkou...🙂 Navíc když jsem tlačila, tak jsem si přes kontrakce neuvědomila, že mám plný moč.měchýř a podařilo se mi počůrat lůžko pode mnou a asi i sestřičku... :-| Ale žádnou újmu z toho neměla, postel se převlékla a mi se narodila krásná zdravá holčička, takže si s tím vůbec nedělej těžkou hlavu.🙂\nvilca: čemu se řehníš ? 😉\nTak taky přidám zkušenost z porodu, taky jsem se tohodle hrozně bála, proto jsem byla jednoznačně pro klystýr, musím říct, že ani nevím jestli uniklo i něco jiného, a vlastně mi to bylo v té chvíli úplně jedno, ani jsem si na to nevzpoměla, myslím si taky, že jsou na takové situace připraveni. 🙂\nco se týče původního dotazu a mé porodní zkušenosti, jakmile zazněl povel k tlačení, nejen že vyšlo, co zbylo po klystýru, ale také jsem myslím pana doktora počůrala. Okamžitě mě otřeli a doktor doslova zajásal (fakt!), že bezvadně tlačím 🙂\nMyslím že kdybych si nenechala dát klystýr, stalo by se to samé, ale stolice by nebyla tak tekutá jako po klystýru. Na kurzu nám porodní asistentka ukazovala, že jakmile je hlavička dítěte hluboko v porodních cestách a pak v pochvě, měl by být konečník tak slačený, že z něj může vyjít pouze to, co už bylo těsně u východu, zbytek ze střev se ven už nedostane.\nPridam taky svou zkusenost, ja jsem klystyr nejdriv odmitla, ze pockame, jestli si telo poradi samo (trochu prujem jsem mela, ale cekala jsem vetsi 🙂), no a pak najednou zaveleli "na box", prujem nikde a na klystyr uz nebyl cas, i kdyz bych ho v tu chvili i chtela (bala jsem se, ze jsem se sama nevyprazdnila dost). Nakonec ze me krom ditete nic nevyslo, ale zpetne si rikam, ze pro klid duse jsem si o ten klystyr asi mela rict vcas, protoze takhle jsem se bala uplne uvolnit, furt jsem mela strach, ze neco vyjde (a brala bych to jako svou vinu, ze jsem se nenechala vyplachnout, kdezto kdyby to vyslo po klystyru, videla bych to jako jejich problem, ze me vyplachli 🙂). Nakonec jsem teda presto uvolnila vsechny svaly, ono porodit jinak asi nejde, a bylo to v pohode, vylezlo jen dite 🙂.\nS tim curanim byla taky sranda, ja byla na zachode jeste nez jsme sli na box, pak mi natocili monitor, pak ze uz bych mohla pomalu tlacit, ja rikam, ze chci jeste na zachod, pry "vzdyt jste ted byla!" "ja potrebuju furt 🙂" "no kdyz si myslite, ze tam dojdete...ale hlavne tam proboha netlacte!!" 🙂 (dosla jsem a netlacila 🙂)\nto je zajímavý moment, co píše gedren: když jsem se rozhodovala jestli klystýr jo nebo ne, tak jsem si nakonec řekla, že mnohem lépe ponesu když se na porodním sále po... po klystýru (aneb "můžete si za to sami, milí zdravotníci" 🙂 )\nKacabacka: odpovídám trochu se zpožděním :-N Líbí se mi, jak jsi hned se vším hotová - jsi asi holka od rány a tak to má být 😃\nvilca: od rány zrovna ne, ale když se něco týká mě nebo mojí rodiny, tak dokážu bojovat a nenechám si jen tak něco namluvit nebo vnutit jinej názor, když vim, že ten můj názor je správnej. Kdyby mi ta porodnice už od začátku probíhajícího porodu nevyhovovala - přístup sester, doktorů, tak jsem schopná je tam nejdřív pěkně seřvat a pak se zbalit a jet jinam.... 😃\nJak probíhá cévkování muže jsem na invalidním vozíku a hrozí mi cévkování je to bolestivé jak přesně se cévkování provádí?Jakub Vybíral\nAhoj Jakube, jsem ženská,takže Ti z vlastní zkušenosti s bolestivostí neporadím,ale cévkování mužů jsem v nemocnici zažila často a je to asi spíš nepříjemné,než bolestivé, každopádně jde asi o zvyk, zažila jsem pána na inv.vozíku,který byl na časté cévkování zvyklý a ten to snášel bez mrknutí oka, i když měl zůženou močovou trubici a bylo to trošku obtížné...jinak cévkování může být jednorázové - jen se cévka zavede přes moč.trubici do moč.měchýře, ten se vyprázdní a cévka se opět vyndá, nebo na delší dobu - cévka má na konci zaváděném do měchýře splasklý balonek, který se po zavedení naplní vodou a drží cévku v měchýři,aby se nemohla vytáhnout. Cévkování u muže dělá lékař, očistí - odezinfikuje ústí močové trubice na penisu, na cévku a do ústí nanese gel, který obsahuje lokální anestetikum - aby se trochu znecitlivěla moč.trubice a aby bylo zavádění snazší díky kluzkosti gelu, potom prostě cévku zavede a jak jsem psala, buď ponechá a připojí na sáček na moč, nebo opět vyndá. Cévkování u Tebe bude možná trošku jiného druhu, pokud máš tzv. neurogenní močový měchýř (soudím tedy jen dle toho, že píšeš,že jsi na vozíčku),tam se pacient učí cévkovat sám opakovaně, aby si udržel kontinenci. Tedy doufám, že se neurazíš, že to tu tak píšu, pokud to nechceš probírat tady,klidně napiš do IP,ale nejsem urolog, jen medička 🙂 ,takže jsem v zásadě napsala,co vím.\nholky,moje kamoska mela klistyr a aniž by něco tušila,tak po porodu řekla sestra nekomu,at vymeni prosteradlo,ze tam je..ani o tom nevěděla.Další nestihla klistyr a nic z ní nevyšlo..takže záleží na tlačení atd.ale je to jedno i kdyby,já jdu ted s mužem,taky mě napadlo,že je to trapný,ale ...v tu chvíli jsou důležitější věci..určo 🙂\njá mám diagnozu DMO spastická kvadruparéza od narození.Mám toho už hodně za sebou tak se toho bojím.Jsem po třech opracích po operaci šlach kyčle atd.Tyto oprace mi radikálně zhoršili zdravotní stav.Při operaci šlach mi poškodili pravé chodidlo které mi otýká chladne a nemůžu s ním vůbec pohybovat a chodidlo vůbec necítím.Mám pravou nohu kratší o 10 cm.Lékař mi řekl že u mě to nevadí že to codidlo poškodili že chodit stejně nidy nebudu.Mám také velké bolesti zad nemůžu ani v noci spát.Mám také nález na magnetické rezonanci zúžený míšní kanálek sesedlé obratle a výrůstky mám vrámci svého postížení postížené i ruce.Cévkování bych sám nezvládl.Jakub Vybíral\nJakube, cévkování se neboj, nic strašného, oproti tomu, čím jsi prošel, to není. Budu ti držet palce, at to zvládněš, ale opravdu se není čeho bát. Měj se krásně, šťěstný Nový rok 2007 a dej nám pak vědět, jak jsi to zvládnul. 😉 Markéta\nAhojda, tak jsem si to tu všechno poctivě přečetla, i když to není u mě aktuální,ale do budoucna budu určitě pro klistyr, když tu nekdo psal že to uvolnuje porodní cesty tak proč ne? no a jednu hadicku do zadku taky vydrzim, hlavně když to pomuze a budu já i mímo zdravá.Hlavně holky se nepsychujte dopředu a užívejte si že jste těhu.Moje mamka rodila ségru 2,5dne, byla na kapačce atd, ségra šla napříč a mela omotanou snuru okolo hlavicky, takže hrozilo že se uskrtí..vše ale dobře dopadlo, no a já sla tak jak jsem mela a trvalo to "jen" 1,5 dne. ]-( no a když jsem mamče rikala že se divim že me po tak těžkém porodu chtěla, řekla: no vzdyt na to spatné zapomenes hned kdyz si pochováš miminko, nad tím ani nepremyslis... 😃 😃\nAhoj klistýr neni opravdu nic hrozného 🙂 A s tím že se opravdu na to špatné z porodu zapomene je pravda.Já rodila 2dny a ještě mě ručně pomáhali otvírat\n)v životě jsem takovou bolest nezažila) 😞 a opravdu i přes to jem druhý den po porodu řekla že klidně půjdu rodit zas. 🙂\nahojky, klystyr je v poho, já přežila i 2x cévkování-menší zlo, než se v bolestech vláčet na záchod 😉 personál je na ledacos zvyklý a manžel? Ten přežil nejen pohled na tu spoušť, co je mezi nohama po porodu (zaplaťpánbu, že my jsme toho ušetřené 😎 ) ale i mé zvracení v průběhu porodu, protože jsem se "předýchala" a určitě jsem se mu nijak nezošklivila, naopak, nikdy nezapomenu na tu lásku a něhu v jeho pohledu 🙂


Tvorba stránek | ITContact.cz Úvodní strana\nŠtítek: Tvorba stránek Celá ČR - vyberte okres Jihočeský kraj\n/ Tvorba stránek Firmy (nalezeno 1 230 firem)\nTvoříme moderní webové stránky na míru, za rozumnou cenu a máme vlastní stabilní webhosting na páteřní síti. Provádíme SEO - optimalizace stránek pro vyhledávače a plánujeme on-line reklamní kampaně. Spravujeme počítačové sítě. Harmony web Adresa\nChrpová 536/2b, 736 01 Havířov, Šumbark\nHarmony web - webdesign, tvorba www stránek - portfolio, tisková grafika - kompletní firemní identita Informační centrum oddílů a klubů o.s. Adresa\nViktorinova 1210/8, 140 00 Praha 4, Nusle\nSdružení dětí a mládeže, které se vedle provozování portálů pro děti a mládež zabývá též tvorbou internetových stránek, včetně poskytování webhostingu a registrace domén. Ing. Jindřich Matouš Adresa\n- Úprava již vytvořených aplikací Matěj Škraňka Adresa\nPoskytujeme poradenství v oblasti reklamy. Fotografické služby a tvorba www stránek i optimalizace pro vyhledávače neboli SEO služby. Grafické zpracování tiskovin. Miroslav Kitler - e-shop (výdejní místo) Adresa\nE-shop - internetový prodej: výpočetní technika, mobilní telefony, elektronika, pokladní systémy, herní konzole a hry, monitory, kancelářská technika, foto/video technika, projektory, navigace, atd. Servis výp.tech, administrativa síti, tvorba webových stránek, možnost náhradního plnění. Petr Stuchlý - SEO Consulting Adresa\nMichalovice 70, 412 01 Litoměřice\nTvorba internetovách stránek a e-shopů, nabídka webhostingových služeb a SEO Proclient s.r.o. Adresa\n1. ČESKÁ GRAFICKÁ spol. s r.o. Tiskárna cenin\nAutorský atelier - tvorba výtvarných návrhů a námětů zejména cenin.\nVeškerý tisk splňující nároky na zvýšenou ochranu před paděláním. 1. Jihočeské webstudio - webdesign, tvorba www stránek, e-shop Naše činnosti: tvorba www stránek, webdesign, internetové obchody (e-shop), design, redakční systém, programování, flash animace následná správa webu a další... 1. Strategy marketing & media, s.r.o. Reklamní agentura nabízí reklamní, grafické a polygrafické služby - výroba reklamy a reklamních předmětů, velkoformátový tisk, marketing a propagace. Dalšími službami jsou grafické a DTP práce, laminování, kroužková vazba, ofsetový tisk, tisk letáků a vizitek, plotrové fólie, barevný tisk a kopírová... 1. Webové Studio.cz Společnost zabývající se tvorbou profesionálních webových prezentací a projektů, internetových aplikací a cíleného pr. Nabízíme komplexní přístup, výbornou flexibilitu a velice krátké časové odezvy na zákazníkovy požadavky. Samozřejmostí je i tvorba jednodušších firemních prezentací. Naší předností ... 1.KRUH, s.r.o. Firma se zabývá činností v oborech design, grafický design, nástěnné malby, tisk, agenturní a výstavní činnost v oboru výtvarného umění a uměleckých řemesel, fotografické a grafické práce, multimediální programy a tvorba www stránek\n123 Business group Viridis Tvorba www stránek, školení a konzultační činnost v oblasti výpočetní techniky, počítačové kurzy, programování na zakázku. 16up Group s.r.o. Tvorba a vývoj software. Tvorba a správa weboých stránek. Sestavení a prodej počítačů. Počítačové kurzy a školení. Správa počítačových sítí. 2 HD, s.r.o. Společnost 2HD, s.r.o. je česká soukromá společnost, která byla založena v roce 1996. Od samého počátku si společnost klade za cíl poskytovat svým zákazníkům kompletní servis v oblasti IT v regionu severních Čech. Na základě této filozofie se společnost věnuje několika základním oblastem, pomocí nic... 3000 TECHNOLOGY s.r.o. Komplexní IT řešení pro vaší firmu. Webdesign, webhosting, správa sítí. Komplexní profesionální služby v oblasti tvorby internetových prezentací, e-shopů, katalogů a jiných aplikací, reklamních bannerů a CD prezentací. Poradenství a příprava demo verzí bez poplatků.\n3M-Company | Tvorba www stránek a SEO | Ústí, Bílina Tvorba www stránek pro Vaši společnost. Nabízíme komplexní služby v oblastech webdesign, SEO optimalizace pro vyhledávače a webové aplikace. Dále nabízíme tvorbu moderních internetových obchodů. Ústí, Bílina 3R.COM s.r.o. Databázové informační systémy, komplexní služby v oblasti návrhu a tvorby webových stránek, umístění stránek na internetových serverech (webhosting) , e-mailové služby, registrace a správa domén, registrace v internetových vyhledávačích 4People Webdesign 4People Webdesign, tvorba internetových stránek, optimalizace pro vyhledávače 4shop - Zbyněk Velecký Nabízíme profesionální služby v oblasti internetu - pronájem / prodej obchodních systémů (e-shop) již od 350 kč / měsíc, webhosting od 60 kč / měsíc, webdesign, tvorba webových stránek, redakční systémy, tvorba webových aplikací na zakázku. 6media spol. s.r.o. Grafické a tiskařské studio. Tvorba webových a interaktivních prezentací, stejně tak veškerých tiskovin. Prodej spotřební elektroniky. A A Lab Společný internetový projekt několika zkušených mladých lidí ze spříbuzněných oborů. Fotografky, grafici, překladatelé a webdesignéři - tvůrci internetových stránek a aplikací. Celá ČR. A A Lab - webdesign Tvorba internetových stránek a aplikací (diskusní fóra, katalogy, obchody, chat, databáze, portály, atd), webová propagace, multimédia, interaktivní hry, přenos zvuku a videa. Celá ČR. A PRODUCTION, s.r.o. Realizace kompletních mediálních kampaní, veškerých tiskovin, realizace venkovních reklam, dodávky veškerých reklamních předmětů, katalogových i speciálů, realizace POS a POP materiálů. Tvorba www stránek. A S I N SPOL.S R.O. výroba audiovizuálních děl, pronájem audiovizuální techniky, tvorba internetových stránek A-B Spektrum, počítačové a vzdělávací kurzy, s.r.o. Počítačové kurzy zaměřené na využívání počítače v administrativě. Školení Microsoft Office - Word, Excel, Access, Powerpoint,Outlook. MS Project. Specializované kurzy Tvorba WWW stránek, Excel - programování maker, Corel Draw. Efektivní výuka, zkušení lektoři. Školení ve firmě zákazníka, online výu... A.I.S. Internet Tvorba www stránek, internetové aplikace, internetové databázové projekty pro firmy a organizace, tematické portály, specializované weby, internetová grafika, hosting na serveru AbaComp s.r.o. AbaComp s.r.o. je ryze česká společnost, založená v roce 1994. Zaměřujeme se na poradenství a implemetaci metodiky projektového řízení (PRINCE2), zavádění systémů kvalitního řízení projektů (ISO 10006) a činností související s filosofií řízení kvality (ISO 9001). Další činností je vývoj a implem... ABM Morava s.r.o. Výrobce a dodavatel značkových počítačových sestav, serverů, dodavatel kompletního portfolia počítačového příslušenství a spotřebních materiálů. Poskytovatel Internetu a profesionálních servisních služeb, Outsourcing, bezpečnost, tvorba Internetových stránek a aplikací. Abri Design - www,e-aplikace,e-marketing Produkujeme profesionální webdesign (tvorba moderních www stránek) a dalších aplikací. Levný webhosting, e-shop (internetový obchod), e-marketing, seo optimalizace a propace výrobků a služeb. Grafické práce (corporate identity, loga, bannery, tiskoviny). Vše za přijatelné ceny Absolutne.net Zabýváme se tvorbou internetových stránek pro drobné podnikatele i velké společnosti. absolutno webdesign Webdesign, tvorba www, tvorba www stránek ,SEO Optimalizace, prezentace, zpragování grafiky, ABSOLUTNO Webdesign, grafické návrhy, tvorba .htaccess, internetové stránky, bannery, tvorba bannerů. absolutno.webdesign Webdesign, tvorba www, tvorba www stránek ,SEO Optimalizace, prezentace, zpragování grafiky, DTP, absolutno.webdesign, grafické návrhy, tvorba .htaccess, internetové stránky, bannery, tvorba bannerů. ABTERA s.r.o. Prodej svítidel, správa IT, prodej počítačů a notebooků, tvorba webových stránek, prodej světelných zdrojů pro veřejné osvětlení. !! pracujeme nonstop !! ABweb.cz - webdesign služby Nabízíme kompletní webdesign služby z oboru: tvorba www stránek, internetové obchody, komerční reklamy na internetu, SEO optimalizace pro vyhledávače. Realizujeme programování aplikací dle požadavku, redakční systémy CMS, databázové programy, e-shopy - internetový obchod sestaven na míru i s napojen... ABzone, s.r.o. Registrace internetových domén, hosting, internetové obchody Ace IT s.r.o. Hlavní činností naší společnosti je tvorba www stránek. Velké zkušenosti v oboru a profesionální přístup jsou zárukou spokojeného zákazníka. Web bude splňovat standardy CSS, W3C, XHTML a SEO pro lepší umístění v internetových vyhledavačích. Další alternativou může být přestavba stávajících webových ... ACHAB reklama - propagace DTP studio\nsazba a příprava tiskovin\ngrafické návrhy a přípravy\nveškeré propag. služby\nřezaná a tištěná grafika\nVideo reklamy pro velkoplošné obrazovky ACONTE, s.r.o. Zajišťujeme externí správu počítačových sítí, PC, serverů a ostatních zařízení, poskytujeme kompletní outsourcing IT. Tvoříme www stránky rychle a na profesionální úrovni, ke stránkám poskytujeme i webhosting a mailhosting a zajišťujeme i registraci domén, překlady www stránek a jejich SEO optimaliz... Active computers - Marek Peller Tvorba internetových stránek - webdesign, optimalizace pro vyhledávače - SEO, počítačová grafika, dodávky počítačů, periferií a příslušenství, správa sítí, servis počítačů a další služby z oblasti IT. Activesoft tvorba stránek Liberec, webdesign, e-shopy, weby, grafické práce ACTUAL NET marketing s.r.o. Internetová agentura poskytuje efektivní internetový marketing pro podnikání na internetu. Naše hlavní služby jsou: webdesign, tvorba www stránek, zakázkové e-shopy, SEO optimalizace pro vyhledávače, PR, Facebook marketing, PPC reklama a její správa. Adam Chromý - Adamna.net tvorba WWW stránek a online aplikací, grafika design, programování (C,C++,Java,Delphi) na zakázku za 280Kč/hod., celé WWW stránky za 4 480 Kč! Adam Štrauch Poskytujeme hosting webových aplikací napsaných v jazyce Python nebo PHP, konfigurace serverů, programování webových aplikací a tvorba webových stránek. Adam Tesař - Freaks.cz Tvorba www stránek, e-shopů a redakčních systémů. Grafické a propagační práce. SEO optimalizace a reklama. Adam Vérosta Go1.CZ poskytuje profesionální kompletní internetová řešení v oblasti webdesignu Naše zaměření je tvorba www stránek, internetových obchodů, redakčních systémů a jiných www aplikací.\nProdukty (nalezeno 168 produktů)\nWebdesign, tvorba stránek Pro Vaši společnosti vytvoříme kvalitní novou prezentaci, nebo přepracujeme stávající do nového grafického stylu.\nPokud Vaše firma používá vlastní firemní styl (corporate design), vytvoříme samozřejmě prezentaci tak, aby zapadala do tohoto stylu. Lokalita: Tišnov\nTvorba www stránek Jednoduchá www stránka či vysoce funkční web Vám podpoří rozvoj firmy. Lokalita: Plzeň 1, Severní Předměstí\nTvorba internetových prezentací Bez kvalitních internetových stránek se v dnešní době obejde jen málokdo. Bez nadsázky se dá říci, že kvalitní internetové stránky jsou základním stavebním kamenem každé moderní firmy. Lokalita: Praha 12, Kamýk\nTvorba www stránek Kvalitní webové stránky jsou v současné době již nepostradatelnou součástí firemní prezentace a jednou z klíčových forem zviditelnění firem na trhu. Dodáme Vám grafický návrh včetně html a css šablony, případně kompletně zrealizuji Vaše webové stránky, vč. redakčního systému. Lokalita: Přerov\nTvorba www stránek a eshopů Nabízíme vám jedinečnou možnost jak prezentovat vaší firmu v celosvětové informační síti, kterou je právě internet. Lokalita: Praha\nTvorba www stránek - prezentační weby a informační portály Pro firmy i instituce realizujeme www stránky různých rozsahů. Od analýzy potřeb, návrhů koncepce řešení, marketingové strategie, grafických návrhů až po nasazení multijazyčného redakčního systému, školení obsluhy, nastavení statistik a určení e-marketingových kritérií, které je třeba sledovat. Lokalita: Ostrava, Vítkovice\nTvorba dynamických www stránek Nabízíme tvorbu www stránek - dynamických (včetně grafického návrhu, animací a reklamních bannerů) s vlastním administračním rozhraním pro snadnou aktualizaci webu (redakční systém). Lokalita: Loučeň\nTvorba grafiky Nabízíme i grafické řešení Vašich internetových prezentací, stránek a eshopů. Veškerá grafika je vytvářena na míru a podle představ klienta. Nepracujeme s žádnými prefabrikovanými vzory a templaty, takže každý si může zvolit přesně to, co mu pro jeho propagaci nejlépe vyhovuje. Lokalita: Smiřice\nWebdesign - tvorba www stránek Spojení designérského studia a vývojářského týmu specializovaného na vývoj internetových aplikací, dovoluje poskytovat široké spektrum služeb internetového studia. Vyvíjíme vlastní redakční systém Publis, aplikujeme nejnovější technologie a trendy, flashové animace a java aplikace. Lokalita: Praha 3, Vinohrady\nTvorba webu Webové stránky patří dnes k hlavní formě reklamy a prezentace firmy. Kvalitní webová prezentace Vám přinese mnohem více zákazníků než-li inzerce v novinách. Naše firma nabízí vytvoření www stránek od jednoduchých prezentací až po rozsáhlé stránky s redakčním systémem. Lokalita: Kosmonosy\nWebdesign a tvorba www stránek Design se Vám musí líbit - návrh pro každého našeho klienta zpracováváme tak dlouho, dokud není absolutně spokojen. Lokalita: Brno-střed, Staré Brno\nWebdesign a tvorba www stránek Webdesign (návrh www stránek) a tvorba www stránek (internetových prezentací) pro instituce, firmy, veřejný sektor (města a obce) a soukromé subjekty. Naším hlavním cílem a výhodou je schopnost zajistit pro klienty komplexní dodávku souvisejících služeb, počínaje konzultacemi, návrhem a vývoje atd. Lokalita: Ostrava, Mariánské Hory a Hulváky\nTvorba WWW stránek Vytvoříme vám nové atraktivní www stránky, které zaujmou vaše klienty a přilákají nové zákazníky, nebo vám upravíme váš stavající web - např. k vám přivedeme více návštěvníků pomocí optimalizace pro vyhledávače (SEO). Lokalita: Liberec-Vratislavice nad Nisou, Liberec XXX-Vratislavice nad Nisou\nTvorba dynamických www stránek Dynamické stránky obsahují aktivní prvky, které využívá návštěvník (mapy, formuláře), a tím jsou vhodnější pro interaktivnější obsah, na rozdíl od stránek statických. Lokalita: Praha 9, Vysočany