Provedení tašky Terran Zenit antická červená a Zenit Mars je momentálně z výrobních důvodů nedostupné. Střešní betonová krytinaTerran Zenit je skutečn... celý popis\nVyberte colorsystém EVO ClimaControl\nVyberte CARBON antická červená MARS MOON ONYX GRANIT\nProvedení tašky Terran Zenit antická červená a Zenit Mars je momentálně z výrobních důvodů nedostupné.\nStřešní betonová krytinaTerran Zenit je skutečně unikátní betonovou taškou, která je charakteristická hladkým profilem. Jako všechny tašky Terran je vyráběna ze speciálního barevného betonu.\nA to ve třech povrchových provedeních:\nPovrchová úprava betonové střešní krytiny Terran Zenit Colorsystem :\nPovrchová úprava betonové střešní krytiny Terran Zenit EVO:\nPovrchová úprava betonové střešní krytiny Terran Zenit ClimaControl: lepší komfort bydlení.\nInovativní řešení, kdy povrch odráží UV záření, které způsobuje přehřívání podkroví .\nDoprava střešní krytiny Terran Zenit :\nCeny jsou uvedeny pouze u základní tašky - dodáváme kompletní sortiment k tašce Terran Zenit. Proto zašlete poptávku - zpracujeme nezávaznou nabídku: v aktuální ceně pro vaše konečné rozhodnutí. Realizace možná až po vzájemném odsouhlasení zpracované nabídky.


Poslanec Kott tvrdošíjně odmítá odstoupit – Novinky.cz\nPoprvé od svého incidentu, kdy musel před deseti dny kvůli opilosti předčasně opustit jednání Sněmovny, se objevil v úterý mezi svými stranickými kolegy poslanec ODS Petr Kott. Při jednání klubu byl opětovně vyzván ke složení svého poslaneckého mandátu. Sněmovna jedná o stanovisku vlády k návrhu euroústavy, jímž se zabývá mezivládní konference EU.\núterý 7. října 2003, 12:20 - PRAHA\nReakce poslance Kotta byla stejně odmítavá jako ta, kterou svému klubu vzkázal prostřednictvím médií již během minulého týdne. "Opět jsem opakoval, že mandát nesložím. Rozhodující bude dnes večer jednání místního sdružení ODS v Doksech. Budu-li vyloučen ze strany, pak samozřejmě budu vyloučen i klubu. Pokud ne, pak se bude muset změnit jednací řád klubu," řekl Kott novinářům a dodal, že neuvažuje o přestupu do žádné politické strany, ani do žádného jiného poslaneckého klubu.\nŠéf US-DEU- Petr Mareš se odmítl vyjádřit k tomu, zda by Kotta přijali do svého poslaneckého klubu. Podle Mareše je to předčasné, neboť teprve se bude rozhodovat o jeho vyloučení z ODS.\nBude další referendum\nVláda premiéra Vladimíra Špidla (ČSSD) předloží návrh zákona o obecném referendu, který by lidem umožnil i to, aby se vyjádřili k návrhu evropské ústavy. Špidla to uvedl na mimořádné schůzi Sněmovny, která se sešla z iniciativy opoziční ODS. Jediným bodem schůze je stanovisko vlády k návrhu euroústavy, jímž se nyní zabývá mezivládní konference Evropské unie (EU).\nZ vyjádření premiéra vyplynulo, že vláda nepřipraví speciální zákon pouze pro referendum o evropské ústavě. Takový zvláštní zákon zatím parlament přijal pouze jednou a občané ČR na jeho základě rozhodli letos v červnu o vstupu země do EU. Zákon o obecném referendu by naopak umožnil pořádat všelidová hlasování o různých věcech. Zákon o obecném referendu patří k tradičním programovým bodům ČSSD.\nReferendum o euroústavě dosud nejhlasitěji prosazovala opozice. Její zástupci už ve dvou sněmovních výborech prosadili doporučení, aby dolní komora vypracovala ústavní zákon o referendu, v němž by občané o přijetí evropské ústavy rozhodli.\nEuroústava umožňuje z EU vystoupit\nŠpidla označil parlamentní opozici za nesourodou, ale tvrdou. Hovořil také o úzké spolupráci ODS a KSČM. Právě tyto dvě strany mají k evropské politice vlády největší výhrady. Z vládních řad dosud zaznívala spíše neochota nechat na občanech, aby o návrhu ústavy rozhodli. Někteří koaliční politici své váhání odůvodňovali tím, že euroústava je příliš složitý dokument, který by lidé mohli jen obtížně nastudovat.\nŠpidla ve Sněmovně prohlásil, že ústavní smlouva neznamená přesun kompetencí na nadnárodní instituce, ale snaží se nalézt i v rozšířené Evropě efektivitu a více demokracie. Podle Špidly je národním zájmem Česka to, aby Evropa po rozšíření neztratila svůj integrační tmel a stala se demokratičtější a efektivnější v integrujícím se světe. Špidla vyzdvihl, že se Česko podílí na formulování všech evropských dokumentů. Ani evropská ústavní dohoda nebyla podle něj formulována bez účasti Česka.\nKe Špidlovým argumentům se připojil i ministr zahraničí Cyril Svoboda (KDU-ČSL). Stejně jako Špidla upozornil, že ústavní smlouva umožňuje vystoupit z EU. Poukázal na zájem malých a středních států EU posílit jejich roli. Zdůraznil, že "integrace posílí naši suverenitu" a že se posílí i role národních parlamentů.\nMandát, s nímž se Česko účastní mezivládní konference EU o euroústavě, která začala o víkendu v Římě, schválila vláda před týdnem. ČR chce prosazovat třeba zachování Evropské komise, kde má každý stát plnoprávného zástupce. Bude také bojovat o týmové rotační předsednictví v radách ministrů, které zajistí všem členským zemím rozšířené EU plný podíl na činnosti unie.


Zámek Duchcov zve školáky a předškoláky na další cestu kolem světa s Casanovou a za antickými hrdiny – Novinky.cz\nPočet zhlédnutí: 178 Článek od uživatele Marian Hochel\nZámek Duchcov zve školáky a předškoláky na další cestu kolem světa s Casanovou a za antickými hrdiny\nBěhem jarních dnů uspořádala správa zámku Duchcov se svými partnery výchovně-vzdělávací a zážitkové programy pro školáky a předškoláky. Účastnily se jich stovky dětí, úsměvů a dobré nálady bylo na rozdávání. Vzhledem k velkému zájmu zámek připravuje jejich pokračování na podzim. Je se na co těšit.\nCesta kolem světa s Casanovou\nFOTO: Petr Brůna\núterý 16. května 2017, 19:14\nSpeciální komentované prohlídky nové stálé expozice Okouzleni antikou na téma Hrdinové a válečníci antických bájí byly určené pro žáky základních a středních škol.\nŠkoláci se dozvěděli mnoho zajímavostí o největších válečných konfliktech ve starořecké mytologii, o bájných hrdinech a jejich dobrodružstvích, o podobách antických hrdinů a válečníků v proměnách času, i o tom, jak antičtí hrdinové znovu ožili ve šlechtických divadlech na scénách hradů a zámků, nebo dokonce jak inspirovali reprezentativní šlechtický portrét.\nExpozicí s tematickým zaměřením provedli zvídavé školáky a jejich pedagogy odborníci z Národního památkového ústavu a z Ústavu pro klasickou archeologii Filozofické fakulty Univerzity Karlovy. Správa zámku již oznámila, že prohlídky pro školní kolektivy zopakuje v pátek 22. září v 10, 11, 13 a 14 hodin. Vstup na tyto prohlídky je nutné si rezervovat předem, a to nejpozději do 15. září.\nV sobotu 23. září bude speciální komentovaná prohlídka expozice Okouzleni antikou určena pro širokou veřejnost, a to v souvislosti s navazujícím představením barokní opery Henryho Purcella Dido a Aeneas, které uvede Kulturní centrum Duchcov v rámci Letních tónů Duchcova. Napínavý příběh o trójském princi Aeneovi a královně Didoně zinscenuje ve Valdštejnském sále duchcovského zámku Severočeské divadlo z Ústí nad Labem a Konzervatoř Teplice.\nNa dvě stovky dětí z mateřských škol, které dorazily na zámek Duchcov na Cestu kolem světa s Casanovou, měly o zábavu postaráno (a někteří odvážlivci i docela nahnáno!). Vždyť průvodcem letem světem jim byl samotný dobrodruh a věhlasný světoběžník Giacomo Casanova, nejslavnější obyvatel duchcovského zámku, knihovník pana hraběte Josefa Karla Emanuela z Valdštejna.\nMalé zvídavé turisty, ze kterých se vyklubali neochvějní cestovatelé a dobrodruzi, vynalézavý Giacomo v podání Petra Stolaře z Divadla V Pytli zavedl na další světové kontinenty, zdolal s nimi řádu nečekaných nástrah a překvapení, zažili spoustu zábavy i poučení, ale hlavně – všichni se ve zdraví a s úsměvy vrátili zpět na zámek Duchcov do Valdštejnského sálu. Odtud se vypravili na další dobrodružnou cestu, tentokrát za ukrytým zámeckým pokladem. A že si na něm pěkně smlsli, o tom vůbec nepochybujte.\nSpráva zámku děkuje všem odvážlivcům a těší se na další poznávací cesty. Pro předškoláky, kteří se nemohli zúčastnit, nebo by se chtěli na dobrodružnou cestu vypravit znovu, již avizovala další termín, a to opět v podání Petra Stolaře a Divadla V Pytli. Vyráží se v pátek 20. října v 9 hodin. Vstupenky je nutné rezervovat si předem, a to nejpozději do 10. října 2017.


Eva Cosmetics Whitening Pen - bělící zubní pero 5 ml + Bělící zubní pudr Mentol 55 g ZDARMA + 2 měsíce na vrácení zboží\nWhitening Pen - bělící zubní pero je profesionální bělící přípravek na zuby, vyvinutý na základě nejnovějších poznatků v oblasti stomatologie a bělení zubů. Velmi rychlé a bezpečné vybělení zubů a těsných prostor mezi zuby a mezer až o 4 odstíny. Použití přípravku není podmíněno přípravou u zubního lékaře. Lze jej používat kdykoliv a kdekoliv, pokud chcete mít viditelně zářivější úsměv. Doporučená doba užívání je 20 minut denně po dobu 14 dní, nebo 2x20 minut denně po dobu 7 dní. Naneste gel štětečkem na zuby nebo části zubů, které chcete bělit. Zamezte kontaktu gelu s dásní nebo rty, mohlo by dojít k jejich podráždění. Pokud k takovému kontaktu dojde, setřete tento přebytečný materiál. Gel zaschne zhruba 30 sekund po nanesení na zub. Při nanášení gelu otevřete ústa tak, aby nedošlo ke kontaktu rtů a gelem před jeho zaschnutím. Po zaschnutí dosáhne koncentrace aktivní účinné složky s\nOšetřující emulze Intime s mírně kyselým pH je určena pro ošetřování a mytí intimních partií. Je vhodná také pro těhotné a kojící ženy. Obsažené složky v intimní emulzi Intime obnovují přirozenou pH rovnováhu sliznice intimních partií a zvyšují její odolnost proti zánětům a kvasinkovým infekcím (mykózám). Emulze pro intimní hygienu Intime, která je vhodná i pro těhotné ženy, při dlouhodobém používání upravuje celkový stav a funkci poševní sliznice, dále dochází k výraznému omezení recidiv zánětů a mykóz v intimních partiích (například po návštěvách koupaliště či sauny, při cestování, antibiotické léčbě, chemoterapii apod.).\nStránka: předchozí 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 ... 15 ... 16 17 další\nAllnature Mandle s kokosem a skořicí 250 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nAllnature Mandle uzené 100 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nMandle patří obecně mezi nejoblíbenější a nejdostupnější druhy ořechů. Jsou vynikajícím zdrojem vitamínů, minerálních látek, vlákniny, bílkovin i nenasycených mastných kyselin. Nyní jsou dostupné ve variantě s uzenou příchutí, která je výborná jen tak na pochutnání nebo jako rychlá svačinka. Mandle jádra (90,9 %), slunečnicový olej (5,5 %), kouřové aroma (3,6 %).\nAllnature Pekanové ořechy BIO 500 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nBIO pekanové ořechy jsou podobné vlašským ořechům, oproti nim mají však sladší a jemnější chuť. Obsahují množství zdravých tuků a až 10 % bílkovin. Obsahují různé vitamíny (A, B) a minerály - draslík, vápník, zinek, fosfor a železo. 100% jadra pekan ořechů BIO.\nAllnature Pekanové ořechy BIO 1 000 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nAllnature Slunečnicové semínko BIO 1 000 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nAllnature Xylitol moučka 500 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nXylitol se řadí mezi alternativní sladidla. Xylitol, známý také pod názvem březový cukr, se přirozeně vyskytuje v různých druzích ovoce a zeleniny. Má velmi nízký glykemický index a je proto vhodný i pro diabetiky nebo pro osoby, které drží redukční dietu. Xylitol se velmi dobře rozpouští ve vodě a má sladkou, osvěžující chuť. Oproti klasickému cukru má však o zhruba 40 % méně kalorií. Neškodí zubům. Naopak má schopnost neutralizovat kyselý zubní plak a pomáhá zuby mineralizovat. Xylitol se hodí na vaření, pečení a slazení teplých i studených nápojů. Neobsahuje GMO. 100% xylitol prášek.\nAllnature Xylitol moučka 1 000 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nAllnature Mandle Raffaello 100 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nMandle patří obecně mezi nejoblíbenější a nejdostupnější druhy ořechů. Jsou vynikajícím zdrojem vitamínů, minerálních látek, vlákniny, bílkovin i nenasycených mastných kyselin. Nyní jsou dostupné ve variantě s bílou čokoládou a sypaným kokosem, která je výborná jen tak na pochutnání nebo jako rychlá svačinka. Cukr (36,63 %), mandle (24,75%), kakaové máslo (18,17 %), sušené mléko plnotučné (9,79 %), kokos (5 %), laktóza (3,5 %), sušené odstředěné mléko, arašídový olej, vanilkový extrakt, jogurtové sušené mléko (0,07 %), emulgátory (sojový lecitin) zasklívací prostředky (arabská guma), konzervační látky (disiřičitan sodný).\nAllnature Mandle Raffaello 250 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nAllnature Mandle Raffaello 500 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nAllnature Mandle Raffaello 1 000 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nAllnature Arašídové máslo s bílou čokoládou 920 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nArašídové máslo s bílou čokoládou - Vylepšili jsme naše už tak skvělé arašídové máslo vysoce kvalitní bílou čokoládou, aby byly uspokojeny i ty nejnáročnější a vybíravé jazýčky. Očekávejte jemnou konzistenci, snadno roztíratelnou na pečivo nebo na domácí flapjacky. S touto kombinací snů se můžete doslova ponořit do světa nových a neprobádaných chutí, či naplno využít svoji fantazii a vyzkoušet upéct arašídovo-mléčné sušenky a muffiny. Důležité navíc zůstalo zachováno - vysoký obsah vitamínů E, B1 a B3, koenzymu Q10, kyseliny listové a minerálů, tak, jak u kvalitního burákového produktu očekáváte. Jemně namleté arašídy 75 %, bílá čokoláda 25 % (cukr, kakaové máslo, sušené mléko plnotučné, sušená syrovátka, laktóza, emulgátory: sójový lecitin, polyglycerol-polyricin-oleát; vanilkový extrakt Bourbon Madagascar).\nAllnature Kešu krém 920 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nMilujete kešu ořechy? V tom případě vám nesmí uniknout sametově jemný Allnature Kešu krém výjimečných kvalit a mnoha chuťových tónů. Je radost mazat ho na oblíbené křupavé pečivo nebo ho jen lízat na lžičce. Přidávat ho však můžete i do koktejlů, smoothies a pomazánek. A protože je náš kešu krém čistě přírodní, bez aditiv, zachovává si všechny hodnotné nutriční benefity - zdravé tuky, bílkoviny a vitamíny. 100 % jemně namleté kešu ořechy.\nAllnature Lískooříškový krém 500 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nNesmí ve vaší kuchyni chybět lískové oříšky? Vyzkoušejte z nich vyrobený, jemně vyšlehaný krém mnoha kouzelných chutí. Použili jsme jen ty nejčerstvější lískové ořechy, upražili je a rozemleli. Výsledek je doslova delikátní a plný hodnotných bílkovin, nebo třeba vitamínů B1, B3, vitamínu E a pro naše buňky důležitého koenzymu Q10. Navíc má lískooříškový krém nejvíce vlákniny ze všech ořechových krémů a k tomu spoustu nenasycených tuků rostlinného původu. Využití lískooříškového krému je široké.\nAllnature Pistáciový krém 920 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nLahodný krém z nejkvalitnějších pistácií je přímo revoluční dobrotou mezi ořechovými krémy. Je zpracován bez přidaných konzervantů nebo cukrů a díky tomu si zachovává všechny tělu prospěšné látky, které jsou v pistáciích bohatě obsaženy. Pistáciové oříšky totiž obsahují minerály draslík, hořčík, měď a vápník, vitamíny z řady B, vitamín A, E a také spoustu zdravých tuků i antioxidantů. Mohou tedy pomáhat při tvorbě červených krvinek a kolagenu, nebo redukovat množství cholesterolu v krvi díky fytosterolům. Pistáciový krém je cennou potravinou a perfektním doplňkem nejen v kuchyni sportovců. 100 % jemně namleté pistácie.\nAllnature Arašídové máslo jemné 50 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nArašídové máslo je bohatý zdroj bílkovin a zdravých tuků, je jemně mleté, vysoce kvalitní 100% arašídové máslo. Obsahuje nenasycené mastné kyseliny, vitamíny, minerály a sacharidy. V arašídovém másle dále nalezneme vitaminy E, B1 a B3, koenzym Q10, kyselinu listovou, hořčík a fosfor. 100 % jemně mleté arašídy.\nAllnature Erythritol 250 g + 2 měsíce na vrácení zboží (Allnature)\nErythritol je jednou z nejlepších variant náhradních sladidel z cukerných alkoholů. Sladivost erythritolu je podobná jako u klasického cukru, neobsahuje ale téměř žádné kalorie. Co víc, má nízký glykemický index, nezvyšuje hladinu cukru v krvi, je tedy vhodný i pro diabetiky.


Co dělat? Odcházející nestor britské žurnalistiky mladým novinářům | 25. 12. 2021 | Britské listy\nCo dělat? Odcházející nestor britské žurnalistiky mladým novinářům\nKonec jedné velké novinářské éry\nJon Snow: Ze všeho nejvíc zůstaňte sami sebou. Mějte oči otevřené. Mějte otevřené uši a udržujte si živé emoce. A pokud vás zasáhne to, co vidíte, slyšíte nebo cítíte, prozkoumejte to.\nKrishnan Guru-Murphy: Myslíte si, že když se budete držet těchto myšlenek, změníte nějakým způsobem svět? Při vší skromnosti, nemyslím teď vás, ale myslím tím, že když budete dělat tyto věci, budete mít nějaký dopad? Je tento život hodnotný a bude mít nějaký dopad?\nJon Snow: Je to hodnotný život. Ovlivňujete jednotlivce. Někdy ovlivníte dav. Je nás potřeba. Lidstvo nás potřebuje.\n“We’re needed, humanity needs us.”@jonsnowC4 shares his advice for young journalists, and discusses whether journalism can change the world. pic.twitter.com/3sserSjMVP\n— Channel 4 News (@Channel4News) December 24, 2021\nKrishnan Guru-Murphy: Vy to o sobě neřeknete, ale nepochybuji o tom, že jste změnil svět nejrůznějšími způsoby, ať už jde o věci, jako je právní poradenství, nebo o to, že jste o něčem informoval s lidskostí, nebo že jste někomu dal prostor. Tyhle věci opravdu něco mění, ale jak vás znám jste příliš skromný na to, abyste to řekl.\nJon Snow: Ale to ne.\nKrishnan Guru-Murphy: Ale kdybyste přesto mohl změnit svět. Co byste udělal?\nJon Snow: Myslím, že každá společnost se musí podívat sama na sebe a zjistit, jestli dává každému tu nejlepší šanci, jakou může dostat. Myslím, že to musí být naše ambice. Není dobré , když společnost dává šanci jen hrstce lidí. A zneužívá k tomu ostatních. Musíme být ostražití. A využívat to, co vidíme a co slyšíme, víte, ve prospěch komunity, které sloužíme.\nKrishnan Guru-Murphy: A když se podíváte na vašeho právě narozeného nového syna, máte naději? Pro jeho generaci?\nJon Snow: To je složitá otázka, že?\nKrishnan Guru-Murphy: Je to složitá otázka.\nJon Snow: No, mám naději. Myslím, že jdeme správným směrem. Aspoň o tom mluvíme.\nGaza děkuje Jonu Snowovi\nA lovely tribute from Palestinians in Gaza to @Channel4News’ @jonsnowC4 on his...


Auto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE - slovensky-shop.cz\nAuto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE\nZpět na kategorii Cadenza\nAuto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE informace a recenze\nRecenze Auto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE SIXTOL z obchodu\nVíce podrobností, technické údaje a specifikace Auto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE si přečtěte naleznete níže či přímo na stránkách e-shopu TorriaCars.sk. Toto zboží si můžete koupit za skvělou cenu již od 36 €. Zobrazit více info zde >>>\nNakupujte v česku snadno ze slovenského e-shopu TorriaCars.sk produkt ze sekce Cadenza.\nNakupoval: v Cadenza SIXTOL\n- produktové značení 2990101102810\n- produkt je z kategorie Cadenza\nNázory k Auto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE od uživatelů\nPřčtěte si nejvíce komentářů k výrobku Auto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE, aby jste měli jistotu, že kupujete přesně to co chcete a splní to vaše očekávání. Komentáře píší zákazníci, co produkt vyzkoušeli nebo koupili. Máte zde tak zaručenou zpětnou vazbu k Auto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE. Bude si tak jisti, zda je nákup správná volba.\nHeuréka nabízí srovnání Cadenza, kde naleznete produkty od stovky e-shopů. Stačí si jen vybrat a vyfiltrovat dle preferencí ke značce SIXTOL.\nDoprava Auto koberce Kia Cadenza 2013- Černé, textilní, EXCLUSIVE\nAuto koberce Kia Cadenza 2013- béžový, textilní, PREMIUM\nAuto koberce Kia Cadenza 2013- šedé, textilní\nAuto koberce Kia Cadenza 2013- černé, textilní


„Knihu nenahradí nic…“ říká profesorka Helena Haškovcová | Lékařská knihovna\nU příležitosti převzetí státního vyznamenání Medaile l. stupně za zásluhy v oblasti vědy\na školství, které prof. PhDr. RNDr. Heleně Haškovcové, CSc. udělil 28. 10. 2019 prezident republiky Miloš Zeman, jsem ji požádala o krátký rozhovor.\nFOTO: Archiv prof. RNDR. PhDr. H. Haškovcové, CSc.\nÚvodem našeho rozhovoru si našim čtenářům dovolím paní profesorku představit. Prof. PhDr. RNDr. Helena Haškovcová CSc. je bioložkou a filozofkou, profesorkou lékařské etiky. Absolvovala Přírodovědeckou fakultu UK (RNDr.) a Filosofickou fakultu UK (PhDr.). Od roku 1990 pracovala v Ústavu lékařské etiky na 3. lékařské fakultě Univerzity Karlovy, kde iniciovala vznik oboru lékařská etika jako samostatné lékařské disciplíny v ČR. V tomto oboru se také jako první v ČR roku 1992 habilitovala a o rok později byla jmenována profesorkou. V současnosti působí na Fakultě humanitních studií UK v Praze, kde je garantkou doktorského studijního programu Filosofie – Aplikovaná etika. Spolupracuje také s řadou vědeckých a odborných institucí. Mimo jiné je i garantkou oboru Lékařská etika v programu celoživotního vzdělávání lékařů, které organizuje Česká lékařská komora. Ostatně za tuto činnost získala v roce 2916 Cenu prezidenta České lékařské komory.\nZískala řadu dalších vyznamenání a ocenění. V oblasti knižních titulů jmenujme alespoň Cenu Českého literárního fondu za nejúspěšnější knihu roku Rub života líc smrti (1975), Cenu Českého literárního fondu za nejúspěšnější knihu roku Spoutaný život (1976) a Cenu nakladatelství Grada – za spoluautorství knihy Paliativní medicína (1999).\nPři zadání jména Helena Haškovcová do vyhledávání v potrálu Medvik je výsledkem úctyhodné číslo 317 publikovaných článků, 28 monografií, 95 recenzí, 10 kapitol v knize, 9 příspěvků ve sbornících a registrovány jsou i 2 tituly elektronických knih. Tento výčet není jistě zcela vyčerpávající. Mezi nejžádanějšími jejími tituly v Národní lékařské knihovně v posledních pěti letech, se mezi první desítkou objevuje Lékařská etika, Fenomen stáří, Thanatologie: nauka o umírání a smrti, Informovaný souhlas: Proč a jak?, Sociální gerontologie, aneb, Senioři mezi námi a Ošetřovatelství: ideály a realita v ambulantní péči.\nJejí monografie Fenomén stáří, Spoutaný život a Rub života – líc smrti byly již v době svého vydání bestsellery a patří do zlatého fondu literatury lékařské etiky, geriatrie a thanatologie.\nU vašich publikací vždy dbáte na vysokou citační kulturu a student či čtenář nachází kromě vysoké hodnoty odborného textu i bohaté odkazy na prameny. Můžete prozradit našim knihovníkům, kteří jsou čtenáři časopisu Lékařská knihovna, jak vznikal váš hluboký vztah k badatelské práci s literárními prameny?\nSvou odpověď rozdělím na dvě části. Za prvé: moje maminka pracovala jako bibliografka v Národní knihovně v pražském Klementinu. Protože jsme měli velmi malý byt a v Klementinu se mi líbilo, tak jsem už od 7. třídy základní školy, „hodila“ školní tašku domů a běžela (opravdu pěšky) do práce k mamince. Tam jsem viděla, jak se excerpují novinová periodika a zpracovávají, tehdy ještě obyčejným psacím strojem, katalogové lístky. Ty se pak abecedně řadily a tato činnost na mě byla občas delegována. Později už jsem pomáhala mamince s řazením hesel do slovníku, který vydala. Pamatuji si, že u každého autora bylo uvedeno jeho plné jméno a příjmení, pak šifra, pod kterou psal a do kterých časopisů nejvíce přispíval. Řazení však bylo i podle šifer a časopisů. Dodnes si některé vybavuji, např. Antonín Jaroslav Liehm = ajl atd. Tato „obyčejná“ práce se mi později velmi hodila. Naučila mě hledat a nacházet validní informace a pobyt v kreativním prostředí vzdělaných knihovníků měl vliv na moji celoživotní lásku ke knihám a obdiv ke knihovníkům. V současné době navštěvuji hojně Národní lékařskou knihovnu a jsem šťastná, když mohu pobývat i v jejím Zdravotnickém muzeu.\nZa druhé: v roce 1966 jsem pobývala jako tzv. pomocná vědecká síla několikrát týdně v Ústavu biologie a genetiky ČSAV v Praze Krči. Tam jsem také vypracovala svou diplomovou práci. Než k ní ale došlo, musela jsem se, nejen já, ale i další angažovaní studenti, naučit všechno: přestýlat pokusné myši, dávat jim napít a najíst, pomáhat laborantkám a pak i vědeckým pracovníkům, buď s laboratorními pracemi, nebo s vyhledáváním aktuálních časopiseckých statí. Měla jsem možnost vidět, jak to dělají dnes a denně už skuteční vědci. Byla to učednická škola badatelství. Mými největšími vzory a rádci byli především: legendární lékař a imunolog profesor Milan Hašek, tehdy ředitel ústavu a spoluobjevitel imunologické tolerance, a MUDr. Karel Nouza, můj školitel a autor (spolu s C. Johnem a M. Haškem) českého imunologického názvosloví a příslušné knihy. Myslím si, že na vědecké cestě je nejdůležitější, aby se mladý badatel setkával s osobnostmi zvoleného oboru. Při vší úctě ke knihám, vše v nich najít nelze a předávaná osobní zkušenost je nezastupitelná.\nDovolím si ještě položit otázku vztahující se k Národní lékařské knihovně, jejíž jste dlouhá léta uživatelkou. V současné době se hodně diskutuje role knihoven ve vztahu k Průmyslu 4.0 (čtvrtá průmyslová revoluce), což je označení pro současný trend digitalizace a s ní související automatizace výroby a změn na trhu práce, které s sebou přinese. Myslíte si, že vliv moderních technologií (internet, digitalizace, digitální a virtuální služby, kybernetizace), tolik užitečných v naší knihovnicko- informační profesi, nepotlačí nebo dokonce nenahradí dosud existující tradiční přímou knihovnickou službu „u pultu“? Může umělá inteligence nahradit lidskou komunikaci?\nOdpověď je jednoznačná, knihu nenahradí nic. Skutečností je, že moderní technologie pomáhají a jmenovitě Google a Wikipedie mohou pomoci k rychlé orientaci v základních a někdy i chybných datech. Problém spočívá v tom, že je i studenti vysokých škol používají bez dalšího, tj. knižního nebo časopiseckého ověření. To vede k povrchnosti a neschopnosti nalezené informace hierarchizovat. Není divu, že úroveň seminárních, ale i diplomových prací klesá. K dovršení všeho lze na internetu najít firmy, které za dostupné peníze nabízejí, že seminární práci nebo diplomku napíši na objednávku. Tento druh byznysu se mně velmi nelíbí. Jedinou obranou je odhalení takto podvádějícího studenta. To je možné ale jen tehdy, když oponent hodně čte validní, tedy knižní zdroje a všímá si i mluveného projevu studenta. Pak rozpor mezi stylistikou textu vyrobeného na zakázku a slovním vyjádřením studenta rozpozná.\nV každém případě je mi líto, že nemálo studentů nezažije radost související s hledáním náležitých dat, a že jsou ochuzeni i o pravidelné setkávání se vzdělanými knihovníky „u pultu“ a o příjemné badatelské prostředí většiny českých knihoven.\nDěkuji za vaše vyjádření a dovolte mi, jménem knihovníků Národní lékařské knihovny, pogratulovat vám k vysokému ocenění vaší práce a popřát vám dobré zdraví a hodně tvůrčích sil do dalšího vědeckého, literárního a společenského působení. Těšíme se na vaše další knihovnicko – informační zadání a návštěvy.\nDěkuji vám všem za milé blahopřání, potěšilo mě. Já vám naopak děkuji za kvalitní a přínosnou práci. A nebojte se! Do Národní lékařské knihovny určitě nepřestanu chodit, stejně jako do městské knihovny v Kdyni. V obou se vyskytuji pravidelně.\nLESENKOVÁ, Eva. „Knihu nenahradí nic…“ říká profesorka Helena Haškovcová. Lékařská knihovna [online]. 2019, roč. 24, č. 3-4 [cit. 20.10.2021]. Dostupné z: https://casopis.nlk.cz/archiv/2019-24-3-4/knihu-nenahradi-nic-rika-profesorka-helena-haskovcova/. ISSN 1804-2031.


Semináře – Středočeské krajské sdružení\nStředočeské krajské sdružení > Semináře\nVýměny průkazů rozhodčích – testy\nTak jako minule budou výměny průkazů podmíněny v Středočeském kraji úspěšným vyplněním testu, odkaz níže. Je o rozhodčí pro pušku a pistoli kterých je v kraji drtivá většina. K úspěšnému složení testů je potřeba 23 správných odpovědí z 25. Pokud…\nDůležité, Informace KS, Semináře\nTrenérská škola – licence B, A\nČSS vypsalo školy pro trenéry při FTVS. Stahujte dokument pro více informací.\nZde můžete stahovat plakáty se střeleckými polohami ve formátu zip.\nVážení, Středočeské krajské sdružení pořádá seminář rozhodčích v disciplínách ISSF Pu Pi. Seminář se bude konat 30.4.2017 to je v neděli od 10 hod ve škole v Brandýse nad Labem ulice Palachova 337. Seminář se koná pro seznámení se změnami…


Často kladené dotazy - Fakulta multimediálních komunikací Často kladené dotazy - Fakulta multimediálních komunikací\nQ: Pokud student nesplní předmět z povinně volitelného bloku „B“, může si v následujícím roce zvolit jiný předmět?\nA: Ne, student si musí zapsat nesplněný předmět v následujícím roce.\nQ: Musí si student zapsat znovu nesplněný předmět z volitelného bloku „C“?\nA: Ne, student si může zvolit jiný jakékoliv předmět z bloku volitelných předmětů.\nQ: Může student studovat současně se svým plánem i předměty z vyššího ročníku?\nA: Ne. Doporučujeme dodržet skladbu předmětů studijního plánu a oboru v daném ročníku.\nQ: Co musí student předložit, když žádá o ISP?\nA: Žádost o ISP podává student na studijní oddělení. Žádost obsahuje zdůvodnění, proč student žádá o ISP, vyjádření vedoucího ateliéru nebo ředitele ústavu a příslušný formulář pro každý předmět, kde vyučující doplní studijní úkoly pro jednotlivé měsíce semestru, včetně specifikace jejich průběžného hodnocení a formy komunikace s vyučujícím. Formuláře jsou na webu FMK (Student FMK > Formuláře pro studenty). Student žádost podává na studijní oddělení fakulty. O žádosti rozhoduje děkan.\nQ: Kdy student žádá od ISP?\nA: Student předloží do 14 dnů od zahájení výuky v daném semestru na studijní oddělení žádost o ISP včetně příslušného formuláře. Udělení ISP se nepředpokládá v 1. roce obou stupňů studia a není možné jej udělit v kombinované formě studia.\nQ: Platí ISP i pro zkouškové období?\nA: Ne, ISP je stanoven pouze na období výuky.\nQ: Kdy může student konat SZZ?\nA: Student bakalářského programu musí splnit alespoň 180 kreditů v předepsané skladbě studia. Student navazujícího magisterského programu musí splnit alespoň 120 kreditů v předepsané skladbě studia.\nQ: Kdy nejpozději lze vykonat SZZ?\nA: Poslední část SZZ lze vykonat nejpozději v roce, v němž ode dne zápisu studenta do studijního programu uplynula doba rovná dvojnásobku standardní doba studia (standardní doba studia pro bakalářské studijní programy je 3 roky a pro navazující magisterské programy 2 roky).\nQ: Může konat student jednotlivé části SZZ v jiném roce?\nA: Ne. Obě části SZZ musí student konat v daném akademickém roce.\nQ: Kdy se koná opravný termín SZZ?\nA: V případě, že student neuspěje u SZZ, může SZZ opakovat v termínu opravném. Opravný termín je zpravidla zařazen na období SZZ následujícího roku.\nQ: Pokud student neupěje u SZZ, může být až do vykonání opravné zkoušky SZZ studentem?\nA: Ano, ale pozor na překročení standardní doby studia, kdy student platí poplatek za delší studium. V takovém případě doporučujeme přerušit studium s nástupem do letního semestru, ve kterém student bude konat opravnou SZZ.\nQ: Musí se student přihlásit na opravnou SZZ?\nA: Ano, přihláška se podává na ústav nebo ateliér. Formuláře jsou na webu FMK (Student FMK > Formuláře pro studenty).\nQ: Jaký druh stipendia může student získat?\nA: Pokud student splní podmínky stanovené Stipendijním řádem UTB, může získat ubytovací stipendium, sociální stipendium, prospěchové stipendium či mimořádné stipendium.\nQ: Má nárok na sociální stipendium student Slovenské republiky nebo zahraniční student?\nA: Ne. Dávky státní sociální podpory náleží při splnění stanovených podmínek pouze fyzické osobě, jestliže osoba a osoby společně s ní posuzované jsou na území České republiky hlášeny k trvalému pobytu podle zvláštního právního předpisu, jde-li o státní občany České republiky, nebo mají na území České republiky trvalý pobyt podle zvláštního právního předpisu, jde-li o cizince.\nQ: Má student nárok na sociální stipendium, studuje-li souběžně na dvou vysokých školách?\nA: Pokud student splní podmínky pro přiznání sociálního stipendia, vyplácí se tento příspěvek pouze jedenkrát, a to na dříve zaevidované škole.\nQ: Pokud je student na zahraniční mobilitě v rámci UTB, a měl na FMK nárok na ubytovací stipendium, náleží mu stipendium i po dobu pobytu v zahraničí?


Státy EU kašlou na fond pro Afriku? Má zbrzdit proud migrantů, chybí ale 1,2 miliardy eur | EuroZprávy.cz\nStáty EU kašlou na fond pro Afriku? Má zbrzdit proud migrantů, chybí ale 1,2 miliardy eur\n25. června 2018, 10:20 — Autor: EuroZprávy.cz / ČTK\nLucemburk - V Lucemburku dnes jednají ministři zahraničí a obrany zemí EU. Šéfka unijní diplomacie Federica Mogheriniová vyzvala, aby členské země EU rychle doplnily potřebných 1,2 miliardy eur (přes 30 miliard Kč) do speciálního fondu, který unie využívá ve snaze zmírnit migrační proud z Afriky.\nUnijní svěřenecký fond pro Afriku vznikl na konci roku 2015 s cílem přispět ke zlepšení situace v afrických zemích a tím k odstranění důvodů, kvůli nimž se ekonomičtí migranti vydávají na cestu do Evropy. Fond má nyní k dispozici skoro 3,4 miliardy eur (přes 87 miliard Kč), především z Evropského rozvojového fondu (EDF) a dalších unijních nástrojů.\nČlenské státy zatím slíbily jen asi 420 milionů eur (10,8 miliardy Kč) a ve skutečnosti přispěly částkou méně než 380 milionů (9,8 miliardy Kč). Původní představou přitom bylo, že státy ze svého dorovnají částku, kterou do fondu přispěje komise ze společných unijních peněz.\nMigrace jako časovaná bomba? Pád Merkelové může mít nedozírné následky\n"Myslím, že by bylo užitečné, kdyby si státy uvědomily, že tato část naší práce vyžaduje dostatečné prostředky," poznamenala Mogheriniová. O záležitosti se podle ní mluvilo i v neděli na minisummitu 16 zemí bloku k migraci. Diskuse o této záležitosti byla podle Mogheriniové pozitivní.\nV neděli se skupina států EU začala v neformálním kruhu připravovat na čtvrteční řádný summit unie, který bude částečně právě o migraci. Mogherinová dnes uvedla, že na tomto jednání hodlá představit některé své návrhy na další posílení "vnějšího aspektu" evropské odpovědi na migrační krizi.\nTémata: Mogherini, Federica | EU | uprchlíci | afrika | EuroZprávy.cz\nKrálovské klenoty ukradl mladý Švéd, soud dnes nad ním vynesl verdikt\n22.02.2019 14:32 Dvaadvacetiletý Švéd byl dnes odsouzen ke čtyřem a půl roku vězení za krádež historických…\nNa Slovensku se bouří farmáři, vysypali hnůj před ministerstvem\n22.02.2019 13:35 Skupina nespokojených slovenských farmářů dnes v Bratislavě vysypala hnůj před budovou ministerstva…\nLabouristé jsou rozbití, Corbynovi utekl další poslanec. Špatná zpráva…\n22.02.2019 13:16 Otřesy uvnitř dvou největších stran na britské politické scéně dnes neustávaly, když opoziční…\n"Pouštní dohoda" nebude. EU odmítá na summitu s arabskými státy řešit…\n22.02.2019 13:04 Britská premiérka Theresa Mayová na okraj nadcházejícího summitu zemí Evropské unie a Ligy…\nZačal summit EU o migraci: Debata bouřlivá, pozornost se obrací k Africe\nEU rozjíždí rozsáhlý plán pro Afriku. Zastaví vlnu uprchlíků?\nVyloďovací centra pro uprchlíky? Severoafrické země smetly plán EU\nSpalničky se šíří jako "mor", ministr Vojtěch chce plošně očkovat…\nSlovensku došla trpělivost s Poláky, zavádí mimořádná opatření do dovoz…\nRodiče více dětí mají vždy jedno raději než druhé. Nový výzkum rozboural…\nVymyslel si napadení? Kauza herce Smolletta otřásá Amerikou, pustil se do…\nPři požáru v Dalově zemřelo dítě, evakuovaní mají nové ubytování\nTohle tady nebylo přes dva roky! Meteoroložka vysvětluje, na co si dát dnes a o víkendu pozor\nKadeřávková se pustila do exmilenců: Nechci vás ani za milion! Lepší holku už nepotkáte!\nHlasovalo 1658 čtenářů. Výsledky\nPeugeot neuhlídal fotky nové generace 208! Agresivnější prcek přináší…


Mýto začne platit i na silnicích prvních tříd. I ve městěch! – Transport Minutes\nMýto začne platit i na silnicích prvních tříd. I ve městěch!\nAdmin 31/12/2019 Stránka navštívena: 383\nStránka navštívena: 384\nDoba čtení příspěvku:4 Minut, 5 Sekund\nOd nového roku musejí řidiči nákladních aut platit mýtné i na 870 kilometrech silnic I. tříd.\nJe to scénář, s nímž se většina měst a obcí nechce smířit. Ministr dopravy Vladimír Kremlík navzdory slibům svého předchůdce prosadil, že se platba mýtného od nového roku rozšíří i na 870 kilometrů silnic I. třídy.\nPro státní kasu to má jen v roce 2020 znamenat 1,6 miliardy korun navíc, pro mnoho sídel v Česku zase strach ze záplavy kamionů. „Největší obavy spočívají v tom, že tranzitní doprava bude hledat objízdné trasy po silnicích nižších tříd a také úseky prvních tříd, které zpoplatněné nejsou,“ uvedl předseda Svazu měst a obcí František Lukl (NK).\nJako starosta Kyjova přidává konkrétní případ ze svého města, které leží na silnici I/54. „Zpoplatněná nebude, zatímco paralelní I/50 ano,“ řekl Lukl.\nV praxi to znamená, že kamiony jedoucí od česko-slovenského hraničního přechodu Strání – Moravské Lieskové mohou pro cestu do Slavkova u Brna směrem na D1 volit dvě výše uvedené silnice. Vzdálenost je stejná 80,8 kilometru. Pokud řidiči zvolí zpoplatněný úsek, prodraží se cesta o stovky korun. „V některých úsecích je možné, že budou řidiči hledat objízdné trasy,“ uznal dokonce mluvčí asociace nákladních dopravců ČESMAD Martin Felix, přesto větší zajížďky nepředpokládá.\nTřeba Bučovicemi na Vyškovsku ležících na I/50 denně projedou až dvě tisícovky kamionů. Obce na paralelní silnici v čele s Kyjovem mají proto strach, že se mnoho aut přesune na nezpoplatněnou silnici. „Může to být velký problém,“ zdůraznil Lukl.\nPodobných míst v Česku je víc. Ministerstvo dopravy však větší potíže nepřipouští. „Plošné problémy neočekáváme. Jednotlivé potíže jsme připraveni řešit,“ uvedla mluvčí Ministerstva dopravy Lenka Rezková.\nPokud někde kamiony nezpoplatněné úseky zaplaví, prý zareaguje. „Termíny neznáme. Probíhá diskuze, vše budeme řešit příští rok,“ vzkázala Rezková.\nMýtný systém sobě\nTaké dopravci však zpoplatnění „jedniček“ snášejí těžko. „Hlavní problém? Bude se vybírat i tam, kde se to ekonomicky nevyplatí a mýtný systém bude financovat z větší části sám sebe místo infrastruktury,“ dodal Felix.\nZda má ministerstvo pro řešení zapeklité situace pro dopravce i obce nějakou jasnou vizi, zatím neuvedlo. Ve hře je zpoplatnění dalších úseků silnic I. třídy. Také proto nyní některé kraje měří intenzitu dopravy na inkriminovaných silnicích. Data pak mohou porovnat s novými čísly po zavedení mýtného. „Pokud nás Ředitelství silnic požádá, můžeme po novém roce dodat velmi přesná čísla o tom, kolik nákladních aut zpoplatněnými silnicemi projede,“ ujistil mluvčí provozovatele mýtného systému Miroslav Beneš ze společnosti CzechToll.\nČást obcí také volá po zákazu kamionové dopravy pro silnice II. a III. tříd. Ve hře leží návrh změny zákona od poslankyně a hejtmanky Karlovarského kraje Jany Mračkové Vildumetzové. „Je trochu škoda, že jdeme českou cestou a nepoučíme se v zahraničí. V Německu existuje jednoznačné pravidlo, že tranzitní doprava se nedostane na úseky nižších tříd nebo že mohou řidiči použít jen nejkratší vzdálenost mezi sjezdem z dálnice a místem, kde vykládají zboží,“ popsal Lukl.\nPodle dopravců i části obcí však takový zákaz přinese další komplikace. „Je to neekologické. A způsobí to další zdražení, protože se objeví objížďky dlouhé desítky kilometrů,“ namítl Felix.\nNula od nuly pojde?\nZdeněk Peša (NK) z Boskovic na Blanensku, které už nyní trápí kamiony ve městě, vidí problém v těžké vymahatelnosti. „To, co stát vybere na daních z mýta na silnicích prvních tříd, bude třeba investovat na dopravní policii, značky a opravy poničených silnic. Nula od nuly pojde,“ kritizoval už dříve.\nNový satelitní mýtný systém od prosince provozuje konsorcium společností CzechToll/SkyToll. Přechod se obešel bez výraznějších problémů. „Máme zaregistrováno 380 tisíc aut v systému, což je asi 83 procent z očekávaného počtu. Ke dvacátému prosinci jsme na mýtném vybrali asi 640 milionů korun,“ vyčíslil Beneš.\nZpoplatněnými úseky denně projede okolo sto tisíc nákladních aut, celníci, kteří mají na starost pokuty, řeší jen několik desítek přestupků za den. Ministerstvo dopravy si přechod na nový systém pochvaluje. Očekává, že díky provozním úsporám a zpoplatnění nových úseků jen za rok 2020 získá o 2,5 miliardy víc.\nAbsurdita ve městě\nPřímo v Brně při výjezdu z velkého městského okruhu dál na sever města se podařilo ministerstvu dopravy zavést mýtný systém, tak že kdo vyjede z tunelu pod Královým Polem a zamíří směr Královo Pole a Řečkovice, nebo na Lesnou, bude muset za tuto cestu platit. Ve výsledku se tak stane, že většina řidičů aut bude toto objíždět po okolních komunikacích a opět se více ucpe město, které už tak je většinu času ucpáno stojícími auty za uzavírkami, nebo nehodami, kterých je v Brně nespočet.\nNejlepší to budou mít ti, kteří budou potřebovat od přestupního uzlu v Brně a to Králově Poli jet na sever po R43 směrem na Svitavy. Vybafne a to doslovně na ně mýtný systém, hned po najetí na výjezd z velkého městského okruhu a to budou přitom stále v Brně. Stane se tak pro řidiče dodávek a nákladních aut nutností objíždět tento paskvil doslovně okolními ulicemi a skrze obce, kde se výrazně zhorší kvalita života, díky množství aut.\nTags: česko ministerstvo dopravy mýto\nPrevious: Konec linky přes tři kraje – do Dačic se nedostanete\nNext: Autobus v Jedovnické ulici narazil do svodidel. Při nehodě se lehce zranilo dítě\nStránka navštívena: 208\nStránka navštívena: 200\nStránka navštívena: 152\nCelkem návštěv: 42 612


VIDEO: Orlando Duque skočil do Amazonky z pětatřicetimetrového stromu - iDNES.cz\nByl to famózní pohled, stál v koruně obřího stromu, pod sebou měl deštný prales a také největší řeku světa. Pak skočil dolů. Elitní světový skokan do vody Orlando Duque se vydal na hranice Kolumbie, Peru a Brazílie, aby se tam vrhl do Amazonky z pětatřicet metrů vysokého stromu.\nVIDEO: Skočil z 35metrového stromu do Amazonky\nNa svém kontě měl skoky z mnoha exkluzivních míst, do vody skákal například z newyorské Sochy svobody či kodaňského Operního domu. Skákal z útesů, starověkých monumentů i moderních staveb. Nyní se kvůli své vášni ponořil do nitra amazonského deštného lesa.\nJeho návštěva byla dobře načasovaná, pro skok z výšky potřeboval alespoň pět metrů hlubokou vodu – a současné období dešťů mu ji v řece, která je svým průtokem největší na světě, poskytlo. Že neskákal do stojaté vody, nevadilo. "Je tam proud, ale nijak rychlý," vysvětloval před akcí.\nNebál se přitom zvířat jako kajmani, krokodýlové či moskyti, ale ryby vandélie obecné, která se může dostat do mužského přirození a parazitovat v těle.\nSetkání s bájemi opředenou rybou ho nečekalo, dostalo se mu však fascinujícího pohledu z vrcholu gigantického stromu, který si s pomocí průvodců z místního kmene vyhlédl a na němž mu tým vybudoval provizorní odrazový můstek.\n"Pohled byl překrásný. Bylo to velkolepé, myslím, že si to nedokážete představit," prohlásil po úspěšně a bezpečně provedeném skoku.


Masivní postele jsou kvalitní, stylové a pohodlné - Bydlení21.cz\nDětské pokoje\tInteriérové prvky\tLožnice\tNábytek\tVybavení bytu\tby Bydlení21.cz\ton 23. 7. 2013 add comment\tpostele 1244 views\nPostel je zcela jistě základním nábytkem, bez kterého se neobejde žádný rodinný dům, byt, ale ani chata či chalupa. Trávíme v nich třetinu života, to je dost dlouhá doba na to, abychom jejich výběr nepodceňovali. Je potřeba si uvědomit, že kvalita může výrazně prospět našemu zdraví a to ať již tomu fyzickému, tak i psychickému. Dalším aspektem jsou pochopitelně trendy. Žijeme v 21. století, takže nikoho z nás nepřekvapí, že máme určité požadavky a nároky také na vzhled vybavení bytu, tedy samozřejmě i nábytku, ke kterému neodmyslitelně patří ve významné skupině i postele!\nMůžete je zakoupit v nejrůznějších variacích. Tato oblast se může pochlubit opravdu velmi pestrou nabídkou, je tedy zajištěno, že si na své přijde naprosto každý. Velký boom zažívají postele z masivu. Jsou stylové a působí vysokým komfortem. Vyznačují se prvotřídní kvalitou a dlouhou životností, budete s nimi spokojeni ve všech směrech. Na druhou stranu jejich pořizovací cena není nikterak přehnaně vysoká, takže pokud se vám líbí, vůbec nic vám nebrání v jejich pořízení. Patříte-li však mezi náročnější, můžete sáhnout i po vysoce luxusních, ručně vyráběných postelí. Záleží zkrátka pouze a jen na vašem vkusu!\nMasivní postele jsou k mání v několika standardních velikostech i typových variací. Hodí se v závislosti na konkrétním modelu do ložnice, ale třeba i do dětského pokoje. Díky svému dokonalému provedení až do nejmenších detailů představují oblíbenou skupinu postelí, která je v našich moderních obydlích stále více rozšířená! Budete-li mít dobrou postel, nezapomeňte ani na adekvátní rošty a matrace!\nA kde nakoupit? Obchodů s nábytkem je nespočet, ne všechny vám však poskytnou spojení kvality, komfortu a rozumné ceny. Přidáte-li k těmto třem požadavkům ještě časovou flexibilitu a pohodlnost, doporučíme vám e-shop Maxi-postele.cz, zde si jistě vyberete!


Teknosolv 1621 | Ředidlo pro rozpouštění látek v lakovém benzínu\nŘedidlo na ředění barev a laků rozpustných v lakovém benzínu. Teknosolv 1621 je ředidlo slabého zápachu s dobrou rozpouštěcí vlastností. Prodlužuje do... celý popis\nŘedidlo na ředění barev a laků rozpustných v lakovém benzínu.\nTeknosolv 1621 je ředidlo slabého zápachu s dobrou rozpouštěcí vlastností. Prodlužuje dobu manipulace s barvou. Barvu řeďte dle návodu na nátěrové hmotě.\nPro čištění natěračských pomůcek lze nahradit českým ekvivalentem S6006.


Starší komentáře ke článku - Kam jít studovat? - Interval.cz\nStarší komentáře ke článku: Kam jít studovat?\nDatum vložení: 21.10.2002 1:25:34\nPěkný článek, jasný a stručný, řekl bych, že přichází právě včas. Jen mi trochu chybí odkaz na souhrnný přehled VŠ oborů (dá se nalézt na několika místech). A také bych čtenáře rád upozornil na to, že s informatikou se mohou setkat i na jiných fakultách, kde tyto obory navíc bývají specializovanější a často poskytnou větší objem praktických dovedností při zachování teoretického přehledu ;-)\nDatum vložení: 9.12.2002 10:55:06\nChtěl jsem nejprv opravit autorovi informace o Slezské univerzitě v Opavě, pak jsem ale došel k závěru, že informace jsou tak zmatlané, že bude lepší, když se o této univerzitě budete informovat někde jinde.\nDatum vložení: 21.10.2002 6:53:05\nŠkoda, že si autor nedal práci s výhledáním opravdu všech významějších škol. Nemyslím si, že kupř. Plzeň či Liberec s jejími IT fakultami a osobnostmi (v Plzni např. Herout) jsou tak špatné, že o nich nestojí psát...\nDatum vložení: 21.10.2002 14:47:58\nJa se pridam, ten clanek je dost neobjektivni, protoze samo programovani pro internet se principielne nelisi od jakehokoliv jineho programovani. (viz. treba PHP je proste skriptovaci jazyk a existuje urcite mnoho jinych - namatkou MATLAB :-) )\nNevim presne z jakeho duvodu autor pominul ZCU, kde se programovani na ruzne urovni uci na vsech technickych fakultach a na spickove urovni na Fakulte aplikovanych ved, a kde je mozno si vybirat predmety i z nabidky jinych fakult, takze strojar muze, za urcitych predpokladu absolvovat predmety, ktere jsou vypsane pro informatiky (a naopak)\nDatum vložení: 21.10.2002 16:49:54\nZdravím kolegu z KKY ;-). Máš samozřejme pravdu, jen bych to s tím pozitivním hodnocením úrovně FAV tak nepřeháněl. Kvalitu školy podle mě může člověk hodnotit až po několika letech praxe nebo z pohledu zkušeností ze školy jiné.\nDatum vložení: 22.10.2002 9:30:21\nPo pravede receno, tak na KKY uz mam jen e-mail :-) a zivim se, jak jinak, programovanim webovych aplikaci :-)\nDatum vložení: 22.10.2002 10:05:28\n.... jako správný absolvent KKY :-)))). Tak přeju hodně štěstí v nelehkém boji s absolventy IVT ;-).\nAutor komentáře: Martin Va5echa\nDatum vložení: 21.11.2002 11:34:10\nPo nekolika letech praxe uz na studovane skole nesejde.\nDatum vložení: 21.10.2002 16:13:10\nAD Herout. Od toho jsem se ucil Cecko a je fakt dost dobrej! :)\nhttp://www.matousek.zde.cz\nDatum vložení: 21.10.2002 19:42:15\nNeúplnost není jenom v tom, že nejsou uvedeny všechny fakulty.... to bych i pochopil, protože je jich poměrně dost.\nZásadní problém je v tom, že když už píše o Universitě Tomáše Bati, tak naprosto ignoruje obor inženýrská informatika, který se vyučuje na fakultě technologické.......\nDatum vložení: 22.10.2002 14:27:08\nPřesně tak, nezapomínejte na Liberec!! Máme tady na Technický univerzitě jeden obor speciálně zaměřenej na IT - obor manažerská informatika (5 let s roční řízenou praxí). Ale abych pravdu řek, první dva roky stojej za prd (teda co se nějakého toho počítačového vzdělání týče)! Prvák: 1. semestr Word, Excel a vychytávky v nich:o(, 2. semestr Visual Basic for aplications (Excel, Word) - blbost! 3. semestr Packal:o) a až ve 4. semestru konečně něco lepšího - Databázové systémy. Pak následuje roční praxe a až potom v posledních dvou letech to bude konečně za něco stát... Jinak v prváku mi největší problémy dělala matematika (na 3. pokus - obchodka:oD) a kupodivu ekonomie. Mě osobně ekonomie moc nebere a bohužel naše škola je na ni doslova závislá:o( Pokud se sem rozhodnete jít, tak vás ale v jednom potěším - super koleje Harcov!!!:o)))\nDatum vložení: 22.10.2002 16:36:10\nZapomínáte, kolego, že zatím ještě stále absolventi středních škol (o základních nemluvě) často nezvládají ani ten Word a Excel, přestože se třeba opravdu chtějí zabývat informatikou (což není jen o programování). I těmhle lidem se musí dát šance. V době doufejme blízké se tyto základní věci posunou někam na základní školy (rozšíříme trivium na čtení-psaní-počítání-počítače ;-) a pak se VŠ budou moci soustředit na to, co opravdu mají dělat. S tímto problémem se potýkají všude na světě, takže naše situace není o nic horší než třeba v USA nebo EU.\nDatum vložení: 22.10.2002 17:20:50\nProč by k zabývání se informatikou měl někdo umět Word a Excel? Sám je zvládám jen na velmi elementární úrovni, ovšem prakticky je nepoužívám a nainstalované jsou jen na jednom z počítačů, na kterém pracuju. A veškeré peníze, které vydělám, vydělám sezením u počítače, přitom si nedokážu představit, k čemu by mi Word a Excel mohly být dobré :-)\nPamatuju si, že na střední škole jsem se musel učit ovládat i T602 a hádejte, k čemu to je dobré teď?\nDatum vložení: 22.10.2002 19:06:33\nProč by k zabývání se informatikou měl někdo umět Word a Excel?\nProtože tyto dva programy jsou v současnosti nejrozšířenými kancelářskými nástroji. Pokud dokážete nainstalit UNIX a na něm pracovat v OpenOffice nebo v čemkoli jiném, tak Word a Excel nepotřebujete, jenže to většina světa neumí a asi v dohledné době umět nebude ;-) BTW: Podívejte se na požadavky EU pro zaměstnance ve státním sektoru, uvidíte, z čeho se požadují certifikáty ;-)\nMimochodem, T602 jsem se nikdy neučil, k té jsem si prostě jen sedl. K čemu je mi teď dobrá? Kupodivu k tomu, že chápu systém značkovacích jazyků a získal jsem skušenosti s redakční prací ;-)\nDatum vložení: 22.10.2002 19:14:44\nProč by k zabývání se informatikou měl někdo umět Word a Excel?\nProtože tyto dva programy jsou v současnosti nejrozšířenými kancelářskými nástroji. \njenom bych si dovolil doplnit, že tohle není argument pro to, aby se Word a Excel učil na vysoké škole. Pokud by se to už mělo někde učit, pak asi tou nejsprávnější volbou, vedle školících center, by mohla být základní či maximálně střední škola.\nDatum vložení: 22.10.2002 20:55:13\nPokud by se to už mělo někde učit... ...základní či maximálně střední škola.\nA přesně to jsem i napsal v jednom z předchozích příspěvků, jenže zároveň jsem tam také napsal, že tyto školy ještě svou funkci nestačily naplnit, proto je VŠ prozatím musí suplovat. ;-)\nDatum vložení: 22.10.2002 22:01:18\noukej, oukej ;-) těch příspěvků je tu velká spousta, trochu se v nich vyznat už dá práci ;-) souhlasím s tím, že ZŠ a SŠ toho zatím moc nenadělaly, nicméně, pokud to budou VŠ suplovat, tak se to tím nevyřeší. Protože se může lehce stát, že si všichni zvyknou na to, že se "to učí na vysoké" a tímpádem ZŠ i SŠ nebudou vyvíjet v tomto směru žádnou iniciativu :-( Toho se trochu bojím. Ale to už je trochu o něčem jiném.\nDatum vložení: 23.10.2002 22:41:43\nJá osobně budu zanedlouho maturovat a musím říct, že moje výuka inf na gymlu se kancelářskýma blbostma zabývala tak do kvarty (devítky), od tý doby prográmko, poslední 2 roky delphi. Nemyslim si že by to byla zase až tak špatná výuka ze strany ZŠ/SŠ.\nAutor komentáře: kimirsen@centrum.cz\nDatum vložení: 26.10.2002 23:03:44\nno tak tos chytl fajn skolu ja jsem maturoval na "prestiznim" maticnim gymnasiu v ova. bohuzel ne z ivt. to nam zakazali. nebyl dostatek oducenych hodin. pouze prvak a kdyz jsme to chteli v ctvrtaku jako seminar, tak nemeli lidi co by ucili. jinak klasik. prvak word & exel a ybytek lidi q2. a co se tyce kvality vyucujicich. radeji mlcim. 1/2 dobreho profesora na 3 az 4 lamy. no ted jsem na vut fekt a pristi rok zkusim fitku. proste i tak to chodi. :-(\nAutor komentáře: jAsPEr\nDatum vložení: 30.1.2003 8:55:53\nA jeste bych nesouhlasil s tim, ze nemuzeme po studentech informatiky na VS chtit, aby meli pocatecni znalosti. Kdyz nevim ze mozek ma dve hemisfery nebo ze pater se sklada z obratlu, taky nemuzu chtit studovat doktora. To je proste fakt\nDatum vložení: 19.8.2004 14:05:04\nIMHO toto neni zadny argument studium informatiky nezavisi na zadnem excelu a wordu i kdyz se treba v zemich EU pozaduje ECDL, tyto zkousky zvladne i naprosty analfabet a kdyz uz chcete studovat informatiku je jasny ze za par hodin budete praci ve wordu zvladat i kdyz jste ho nikdy pred tim nevideli :-). nehlede na to ze je to sprosta propaganda microsoftu, takze tohle rozhodne ne, to je to same jako v visual basicem, tfuj takovej nehoraznej jazyk. :-)\nna vysoke skole word a excel nema pri studiu informatiky co delat to se ma ucit na strednich skolach\nDatum vložení: 23.10.2002 10:47:07\nNepotřebuju Word ani Excel ani žádný podobný alternativní program - a znám dost programátorů, kteří nic takového také nepoužívají. Jsou to opravdu kancelářské aplikace, se kterými pracují sekretářky, manažeři a podobní - určitě ne programátoři. A prohlásit o sekretářkách, že se zabývají informatikou, bych si netroufl :-)\nDatum vložení: 30.1.2003 10:35:08\nsouhlas, my jsme za komancu meli na ZS praktickou vyuku a vareni, kancelarske baliky patri na stejnou uroven, napr "Kancelarske prace" :o))\nDatum vložení: 22.10.2002 17:34:10\nano, ano, informatika není o programování. (Ale bez toho programování se na druhou stranu neobejdete :-) A co se týká Wordu a Excelu - dle mého názoru je to věc, která by se na VŠ učit neměla. Myslím si, že to není ten správný typ předmětů vhodný pro univerzitu. Tyhlety kursy bych ponechal soukromým školícím střediskům. VŠ nemají učit konkrétní aplikace, ale mají naučit principům. A teprve potom, když znám princip, jak to funguje, neměl by pro mě být problém to umět aplikovat.\nDatum vložení: 22.10.2002 17:27:42\nna svou obhajobu bych chtěl říct, že jsem se opravdu snažil systematicky projít všechny vysoké školy, měl jsem k dispozici nejmenovaný seznam vysokých škol, o kterém jsem si myslel, že je úplný. Ano, připouštím, že se mohlo stát, že mi nějaká škola unikla. Ale i přesto předpokládám, že ty hlavní univerzity jsem neopomněl. Zaměřoval jsem se na ty, které přímo nabízejí informatický obor na informatické fakultě. Je jasné, že je spousta dalších fakult, které taky v nějaké míře nabízí informatické předměty. Například jsem vyloučil všechny pedagogické fakulty, byť je jasné, že i tyto fakulty nabízí učitelské studium související s informatikou či výpočetní technikou.\nDatum vložení: 22.10.2002 23:32:52\nNechci působit jako plzeňsky patriot, ale to snad nemyslíte vážně? Už nějaký ten rok trávím na tamní FAV, což je už od začátku fakulta zaměřená především na informatku. I když zde můžete studovat matematiku či mechaniku, většina lidí sem stejně jde kvůli IT. Proto tvrzení, že všechny významné "IT" fakulty jste zmínil, mne přijde poněkud zcestné.\nDatum vložení: 16.3.2003 19:10:12\nTaky nechapu jak autor mohl zapomenout FAVku. Jak sem mel sanci zjistit tak je to jedna nejlepsich vysokych skol co se pocitacu tyce.Mam kamarada na FJFI a nase skola je co se tyce programovani proste o hodne lepsi. Delame tu "realne" veci a ne v podstate jen teorii (FJFI). Uz od druhaku je polovina predmetu programovani&HW a od tretaku vsechny. Myslim ze tahle skola je nejlepsi volba pro ty, kteri se chteji neco naucit a ne jen mit titul a v podstate nic neumet :)\nDatum vložení: 31.3.2003 15:30:11\nFJFI neni snad ani o programovani... Pekna ptakovinka. FAV je zas sama matika.\nTed jsem na VSE - informatika a pokud prezijete celoskolsky zaklad, tak to je dobra skola - hlavne kreditnim systemem a moznosti volby zamereni...\nDatum vložení: 21.10.2002 7:59:31\nTěžko budete na informatických fakultách hledat předměty typu "Základy práce ve Wordu"...\nUniverzita Hradec Králové, FIM, obor Informační management - předmět jménem Aplikované informační technologie - megaopruz\nAutor komentáře: Jan Kudr\nDatum vložení: 22.10.2002 8:15:15\nJako aktualni student MFF-UK mohu dolozit...\nUAS002x1a Praktikum z aplikačního software - Excel\nUAS005x1a Praktikum z aplikačního software - Word\nUAS006x1a Praktikum z aplikačního software - příprava dokumentů v HTML\nUAS007x1a Praktikum z aplikačního software - Powerpoint\nmisto praktikum si napiste Zaklady -> tady je to ekvivalentni...\nDatum vložení: 24.1.2003 15:24:10\nNo jo, ale podle toho UA...soudim, ze se jedna o prednasky na ucitelskych oborech....\nDatum vložení: 30.1.2003 20:52:32\nTie praktika si vsetci aj tak davaju len kvoli tym kreditom ;-)\nAutor komentáře: jmeno a tak\nDatum vložení: 14.3.2003 19:05:42\ntenhle predmet je megaopruz jenom kvuli tomu, ze to uci totalne debilni zamindrakovane kravy, ktere si zakladaji na tom, ze jsou asistentkami a uci na vysce.\nMyslim, ze pro kazdeho programatora je znalost excelu nutnosti, protoze si v nem muze leccos namodelovat apod. Kdyz uz clovek nedela programatora, ale projektuje a/nebo projekty ridi, tak zase vyuzuje word, aby byl schopny vyplodit pekny a odpovidajici dokument pro zakaznika, popr. ostatni cleny tymu. To, ze se uci opice od ms, je zcasti blbost ostatnich firem, z casti monopol ms. asi tak.\nAutor komentáře: tomashv\nDatum vložení: 6.4.2003 17:56:15\nNa modelovani pouzivam UML a mam k tomu docela dobry nastoje. Na pekne dokumenty pro zakazniky pouzivam radsi specialni prezentacni nastroje. Word a Excel jsou mi k nicemu a dost dobre nechapu, proc se TOHLE uci na VS, to uz muzou jako predmet zavest rovnou psani na stroji, popr. tesnopis.\nDatum vložení: 21.10.2002 9:29:17\nA co ostatní předměty. Třeba matematika nebo jazyky, na jaké jsou úrovni? Zvládne je člověk, který z nich třeba nematuroval? Děkuji za odpověď.\nDatum vložení: 21.10.2002 14:28:35\nTo zalezi na skole a na tom co po Vas chteji. Na Informatice obecne se setkate v 1-2rocniku predevsim s matikou, takze maturita je vyhodou.\nDatum vložení: 21.10.2002 14:31:46\nZ mych zkusenosti, tak jazyky nebivaji obecne na prilis vysoke urovni, ale da se vybrat i tezsi kurz, zato matika byva dost tvrda.\nDatum vložení: 21.10.2002 16:53:39\nMatika rulezz, pokud ji neumis tak te vyhodej...\nmatfyz, fel, fap.... vsichni te prudej s matikou, nejvic matfyz, pak fel (6+2 matik).... samy libovosti.... Takze esli nema nekdo bunky na matiku tak at na to kasle a jde na Ekonomku (ten velkej gympl :) )\nJazyky jsou v pohode, dalsi neprijemny je aspon na FELu elektronicky predmety a TEM (Teorie elektromagnetickeho pole - zavazny predmet)\nProste lahudky... umrtnost tak 50-70% (aspon za mych let)\nDatum vložení: 22.10.2002 12:17:27\nta je taky povinna a jsou dve. obe jsem delal na dvakrat ;) tak tak\nfakt krize. pocitacovy predmety si uzijete mozna od ctvrtaku dal.\nKdo chce jenom programovat, at na VS nechodi. Ale musi se pripravit na to, ze programovani zvladne cvicena opice a ze to je v IT v podstate ta nejhrubsi nadecinina (programator = delnik). Programatorovi dela analyzu nekdo jinej, kdo je nad nim, ma hlubsi znalosti a vyssi plat. A na takovyhle pozice se prijimaji pouze lidi s VS. Jako budeme my, kteri jsme na VS vydrzeli a nebyli jsme odlakani kratkodobym ziskem ;))))\nAutor komentáře: Gympl\nDatum vložení: 22.10.2002 15:06:58\nOna matika na ekonomce taky nic moc :-( - zalezi kde ses.\nDatum vložení: 18.2.2003 9:12:23\nTak to sorry ale matika na ekonomce a matika na FELu to je nebe a dudy. Ostatne chci kazdyho varovat - pokud si myslite ze kdyz umite trochu s pocitacem nebo i trochu programovat tak ze pro vas je FEL to nejlepsi, tak aby ste se nedivili! Programovani je tam v prvnich dvou semestrech a pak az ve ctvrtym. Potom zalezi na jaky obor vas vemou (a to informatika opravdu byt nemusi!) Krom toho kybernetika je haluz (teorie obvodu atd). Vubec pro cloveka ktery v zivote nevidel tranzistor( a vi jenom ze jsou v procesoru) je FEL opravdu peklo na zemi. Proste se tesim az rozdelej FEL na dve fakulty a informatici se zbavej hegesaren typu teorie elektromagnetickeho pole (to jsem vcera zrovna udelal, ale byla to klika), teorie obvodu, elektronika (pocitat zesilovace, fuj. ucit se fyziku polovodicu,fuj).\nZase na druhou stranu, vyuka programovani je skvela. Zalezi opravdu jen na Vas zda mate o to zajem. Prostor pro Vase napady tam urcite je.\nRozhodne si myslim ze stoji za pokus projit na FELu nez se ucit programovat na ekonomce!\nVtipek na zaver - Vite co by se stalo kdyby prestali vyrabet boty PRESTIGE? Ne? Pulka FELu by nemela v cem chodit :))))\n(Bohuzel to neni vtip, ale hola pravda)\nDatum vložení: 21.10.2002 10:07:25\nTen seznam je opravdu chudy, jenom na Ostravske Univerzite je vice oboru bakalarskeho, magisterskeho, distancniho, ucitelskeho typu tykajici se Informatiky.\nDatum vložení: 21.10.2002 11:39:54\nProgramovani HTML vas budou ucit leda na naky "srack0vy" skole.... (souhlas s autorem - vicemene)\nPASCAL vas budou ucit mozna na ekonomce, C++, Java to sou jazyky se kteryma se setkate...\nOrientace Bakalarskych studijnich progamu je jenom formalitka, stejne vsichni delaj stejny predmety... a vetsinou predmety uplne na nic...\n(vim co rikam... 5 let na CVUT FEL)\nDatum vložení: 21.10.2002 11:41:26\nTedy nemelo to vyznit prilis negativne, spis jako z pohledu cloveka co je na vs delsi dobu a na tyhle naivni informace se kouka trochu zhora :)))\nVsak to poznate :)\nDatum vložení: 21.10.2002 12:12:06\nJá tedy už mám vysokou školu za sebou, studoval jsem obor, jehož výuka probíhala společně na FELu a na UK, a nemyslím si, že mně tam ničemu nenaučili. Určitě ne tomu, čím se živím, nebo co dělám ve svém volném čase, ale ty věci, které nás učily mi umožnily získat určitý nadhled a zorientovat se v celém tom zmatku. A vím o čem mluvím, několik let jsem to učil ;-)\nDatum vložení: 21.10.2002 16:48:43\nS tim neda nez souhlasit, to je bez debat, me snad take necemu naucili... :) Ale je vesele se procitat takovymi "naivnimi" texty:)\nCo ze se dela na VS nejcasteji? Sedi se u netu, chodi do hospod a klubu a az nekde na konci je chozeni do skoly (no zezacatku se tam muselo kazdy den, to je fakt...)\nAutor komentáře: zaty\nDatum vložení: 7.1.2003 17:17:50\nNaprosta pravda, aspon z me vlastni zkusenosti. Prave ted ve skole sedim u netu a vecer dem nekam do hospody vycistit si hlavu pred zkouskovym :)\nDatum vložení: 21.10.2002 17:39:14\nUvodni kurz programovani na MFF UK - Pascal :-) A to bylo tak pred tremi lety, jestli si vzpominam...\nDatum vložení: 21.10.2002 23:49:43\n---> To taky udelam!\nMno, na vejsce by vas meli naucit neco o informacni architekture, o pouzitelnosti, o spravnych tocich informaci, distribuovanych a sitovych systemech a podobne. Programovaci jazyky vznikaj a zanikaj, ale spatni programatori dostavaji tituly jak na bezicim pasu porad.\nDatum vložení: 22.10.2002 3:05:20\nTak to mi vyprávějte! Ale největší škodu dělají ti, kteří se tyhle systemové věci učili před padesáti lety a od té doby veškerý vývoj zdárně ignorují. Mám nahrávky jednoho takového, který své přednášky opakuje slovo od slova přinejmenším posledních sedm let ;-)\nDatum vložení: 22.10.2002 8:17:33\n... rozhodne nevim, ale MFF bych prirovnal s FEL za nejlepsi faktulty, kdyz se nekdo chce ucit programovat - MFF rulez!!! Jinak behem 1. rocniku se nedostanes k programovani niceho jineho nez Pascal a na konci Delphi... Az od druheho rocniku teprve C/C++...\nDatum vložení: 18.2.2003 9:20:19\nNo na FELu je ted posledni rok pascal! Od pristiho roku se zaklady ucite na Jave! FEL uz nakoupil buildery od Borlandu :) C/C++?? No ani to moc ne. Jak kdy zalezi na domluve s cvicim. Nektery Vas nechaji programovat v cem chcete, ale chtej aby to umelo co pozaduji...\nAutor komentáře: sdfsdf\nDatum vložení: 26.4.2004 22:50:20\nNa FELu je to Java v předmětu algoritmizace v 1. semestru, v 2. si můžete vybrat C++/Java !\nDatum vložení: 2.12.2003 17:06:42\nČus, prosimtě co to je za tu školu "MFF" a "FEL". můžeš mi prosimtě poslat jejich www adresu.\nAutor komentáře: sparkie\nDatum vložení: 22.10.2002 11:56:21\nno sam jsem na VSE - Informatika (bakalářský prog.)\na předměty jako Základy práce na PC (kde tě učí ztučnit písmo a podobný sračky) je celoškolsky povinný :-((\nale taky si na informatice musíš vybrat jeden programovací jazyk (JAVA nebo PASCAL) který chceš studovat a z toho pak vychází další předmět Systémový inženýrství, můžeš si tu vybrat předměty zaměřený na PHP, MySQL, LINUX, nebo prostě i jenom teoretické plánování aplikací,\npro lidi, který baví ekonomika a compy (jako já:-)) tak je to dobrá volba, matika se dá zvládnout (i z obchodky:-)\na k osobnostem, myslím že Kosek (PHP) a Ševčík (makroekonomie) mluví za vše (nebo za VŠE:-))\nDatum vložení: 22.10.2002 13:18:56\nNa VSE jsem studoval (dokonce dvakrat;-) a ryzi "informaticke predmety" a la programovani stoji celkem za ... nic. Je to dano hlavne specializaci skoly, absolvent by se "zelezem" pracovat vubec nemel. Nanejvys tak vejit do kanclu, ukazat prezentacku v Powerpointu a zas vypadnout a nechat programatory z FELu at to oddrou :-). Programovat se clovek nejlip nauci doma a v klidu. Ale stresove situace s odevzdavanim projektu, kdy se na vas vsichni vybodli a delate pres noc priblble diagramy a jako zbesili se snazite vypotit ctyricet stranek alespon trochu souvisleho textu... to ziskate jen v praxi nebo VSE :-). Jinak souhlasim s tim, ze se na skole najdou velmi dobri ucitele a to jak z te starsi, tak i "soucasnejsi" generace.\nDatum vložení: 23.10.2002 15:21:56\nProgramování není nejsilnější stránkou VŠE, to je naprosto jasné. Jenže je tu něco jiného, mnohem podstatnějšího: spojení ITC a businessu, možnost získat znalosti z financí, bankovnictví, cenných papírů, finančního řízení, účetnictví v kombinaci s IT poznatky od povětšinou skvělých odborníků (namátkou pánové Dohnal, Jandoš, Kosek, Koubský, Učeň ,Voříšek, Zelený). Myslím, že taková kombinace studia je pro praktické uplatnění o dost lepší než kombinace IT a elektrické obvody (FEL) nebo IT a vopruzmatika (MFF).\nDatum vložení: 8.11.2002 1:19:59\nNo jo vše je proste škola pro ty by na normální vejšce neměli šanci. Naučej vás tam konkrétní věci (html + php + mysql) což je ted sice dobrý, ale za pár let to bude úplně k ničemu protože přijdou mnohem sofistikovanější systémy atp. A tam už se ti logický uvažování nabytý vopruzmatikou bude hodit. Ale v rozsáhlejších aplikacích je to nezbytný už ted. Na FELu (na MFF určitě taky) tě zkrátka naučej myslet, protože ten zbytek už je pak hračka.\nBTW: vopruzmatika se probírá na FELu taky dost mohutně\nDatum vložení: 31.3.2003 15:44:42\nSouhlas s tema projektama ;-)) Taky vas to tam nauci se i jinak otacet - shaneni testu, prednasek, vsude fura lidi (holek ;-) - na FJFI byly asi tak 4 (+-3) )\nKousek pode mnou nekdo chvalil Jandose - to je magor.\nJa bych vyzved buildera Zeleneho a databaznika Chlapka, prednasky tedlech panu mi neco daly. Jo a samozrejme Kosek (XML) a Smejkal (informaticke pravo)...\nJinak celoskolske predmety jsou hnus a pokud narazite pri souborce na psychopata, tak muzete vyletet i z blbe matiky...\nAutor komentáře: Jaromir Pesout\nDatum vložení: 22.10.2002 15:26:56\nPokud vim, tak Pascal se uci treba na CVUT a VUT (vlastni zkusenost). Na CVUT pry slibovali Javu, ale pak z toho seslo...)\nDatum vložení: 22.10.2002 23:16:40\nBohuzel neseslo, od pristiho roku se zacina JAVou a ja si dovolim s tim nesouhlasit. Nevim, jestli mi nekdo dokaze vymluvit to, ze neni mozne ucit strukturovane programovani na JAVe, ktera je postavena na objektech. Jak je to pro studenta pochopitelne? Nebo se snad rovnou zacne objekty? Byl jsem na par prednaskach na FELu a jsou fakt zajimavy (viz. definice limity: bod, do ktereho se vsechny cleny posloupnosti soustreduji), takze nepochybuji o tom, ze si s tim zrucne poradi, ale co ti, kteri o objektech nevedi ani zbla? Podle me je takovych na FELu vetsina. BTW: Pro ty, co si nejsou jisti, jak jdou ty 4 zpusoby programovani za sebou, dodavem, ze je to: naivni - strukturovane (cykly ...) - modularni (unity v pascalu ...) - objektove (neni co dodat). Ja jsem nastesti na MFF a tam (bohudik) se neustale zacina v Pascalu. I kdyz je spousta lidi (vcetne me), kteri to jiz nekde slyseli, tak tento pristup jednoznacne schvaluji s ohledem na ty, kteri neco podobneho slysi poprve (at jich je treba jen 10 %).\nDatum vložení: 23.10.2002 13:12:20\nco se tyce toho Pascalu, taky bych te rad upozornil ze na ekonomce se uz od nej upousti - spis se jede na Javu. jinak bych rad uvedl, ze na VSE uci Pascal a Javu mimo jine jista Pavlickova - a uci to oboje fakt dobre. C++ se tady uci taky.jinak s tebou souhlasim ze vetsina predmetu je nanic..\n(vim co rikam - 1 rok CVUT FEL + 4 roky VSE + prace v oboru :-)\nDatum vložení: 8.11.2002 1:28:44\nJak můžeš vědět co říkáš, když tě z FELu vyhodili (nebo si usoudil že to pro tebe neni) už po 1. roce? To že si pak vystudoval VSE je celkem pochopitelny, pac je to takova vejska nevejska (rika se tezsi gympl). Jinak souhlasim s kolegou přede mnou, že pascal je i přes svojí úplnou zastaralost pro první kroky s programovánim dostačující a vhodnej (narozdíl od JAVY). Netvrdim, že se lidi z VSE neuplatní, ale programátoři to určitě nebudou (dobrý).\nDatum vložení: 31.3.2003 15:51:59\nProgramatorem clovek proste je - je to zpusob mysleni, takze i programator z vse muze byt dobrym.\nNemusis psat ty sve blaboly hned dvakrat....\nDatum vložení: 8.11.2002 1:28:47\nAutor komentáře: pinus\nDatum vložení: 21.10.2002 18:16:37\nVy, co se hadate, kde vas uci Pascal nebo Cecko, jste uplne mimo misu. Pascal i Cecko se naucite doma, na to nemusite chodit na VS. Pokud chcete jenom tukat kody, na VS nechodte, to je pro vas ztrata casu. Pokud se chcete naucit myslet a premyslet tak, aby ta vysledna aplikace za neco stala, tak vam VS neco da.\nDatum vložení: 21.10.2002 19:19:27\nuz sem se bal ze to tu nezazni...\nAutor komentáře: zeli\nDatum vložení: 23.10.2002 12:04:23\nPresne tak. Je velkou chybou pokud je VS obor informatika zameren hlavne na programovani. Od toho tu jsou vsechny mozne programatorske nastavby po maturite. Na dobrych info oborech se uci predevsim analyza a navrh systemu nezavisly na platforme a jazyku, pak nejaky ten prehled databazovych technologii, relacni, objektove, hiearchicke a pak je velmi dulezity matematicky zaklad programovani, tedy casova slozitost atd. Skoly ktere maji 3 semestry Pascal a 3 semestry C++ atd. zbytecne utapi cas. Jazyk se naucite a za 2 roky je vam naprd a musite se ucit dalsi. PRoto je dulezita hlavne algoritmizace a predmety kde se clovek nauci myslet systemove. Mimochodem jsem v 5. rocniku na CZU oboru informatika a ani se nezlobim ze tady nebyl uveden, protoze je mi to srdecne jedno i kdyz i tady mame sem tam schopneho profesora (Merunka (lide z FEL ho urcite znaji), Vanicek).\nAutor komentáře: vojvo\nDatum vložení: 29.10.2002 13:04:51\nNo jen bych jeste ponekud rozsiril tu skatulku potrebnych informaci o programovani. Je jedno jestli je to Pascal, C, Java, PHP, Cobol nebo Karel,\nale zakladni programove konstrukce a pradigmata (myslim ted nezavisle na jazyku) si musi osvojit kazdy, kdo chce neco tvorit, jinak tvori sice funkcni SW, ale jinak nechutný paskvil. Navíc nejsem si jist v kolika reálných firmách u nás a ve světě je striktně oddělena pozice analytik a programátor. Moje zkušenost je taková, že většinou ještě ke všemu musím dělat PR, sekretářku, hotline a tiskové oddělení.\nAutor komentáře: Hnojař\nDatum vložení: 29.12.2002 2:46:26\nNo konečně už jsem myslel že ČZU nikdo nezná! Jsem tam ve druháku. Podle mě pro hardcore informatiky je nejlepší volba FI na MU v Brně.\nJen tak pro přehled uvadim co se učí na ČZU (informatické předměty):\nprvák: výpočetní systémy\ndruhák: algoritmizace,programování,operační systémy,objektové metody\ntřeťák:oper. sys. II. Databázové sys. I + II,Systémové inženýrství a nejaky softwarový aplikace metod operačního výzkumu\nčtvrťák + páták:projektování IS I + II.,Měření a hodnoscení jakost IS,Systémová integrace\n+ volitelné předměty jako poč. sítě, internetové technologie,tvorba softwaru,jazyk C++\nAutor komentáře: Elpa\nDatum vložení: 20.11.2002 14:51:40\nAmen. Uz to tu zaznelo, ale proc to nezopakovat. Programatori jsou delnici, programuju od trinacti a programoval jsem v leccems. Ale skutecne softwarove inzenyrstvi spociva v abstraktni praci na analyze a navrhu integrovaneho systemu, ktery je stabilni, usporny a snadno rozsiritelny. Pochopoitelne bez programovacich znalosti je analytik neco jako ridic tramvaje, kterej chce ridit kamion s vleckou a mysli si, ze je to v pohode. V budoucnu se snad vymysli nejake automaty na bazi treba expertnich systemu, ktere budou programovat (kodovat myslenky lidi) samy. Takze vyrok :Skola je nejlepsi kdyz ve druhaku uci C++ a Javu: je ponekud hodne scestny. Kdo pochopil o cem je programovani, muze se tyto jazyky opravdu naucit za dva mesice uceni v nedeli odpoledne.\nPresto si ale zaprogramovat proste potrebuju. Jinak bych snad neprezil :)\nAutor komentáře: Fredy\nDatum vložení: 8.1.2003 19:10:53\nTak to máš recht. Jak Pascal tak C jsem se (na)učil sám z knih... Na VŠ teda problémy s předmětama jako je Základy programování nebo Algoritmizace problémy nemám. Akorát jen čekám až se dokopu do vyšších ročníků, kde už se probírá jak (správně) projektovat informační systémy...\nDatum vložení: 21.10.2002 23:58:50\nA cestina se na zminenych skolach vyucuje jen za uplatu??? Viz predchozi prispevky...\nDatum vložení: 22.10.2002 8:23:18\nNe ta se tam vubec nevyucuje :-) Ale pochopil's o cem je rec, ne ?\nDatum vložení: 22.10.2002 8:53:30\nInformatika se dá dnes studovat i přes internet. Osobní tip: http://www.capella.edu/gateway.aspx\nAutor komentáře: Kacka\nDatum vložení: 28.10.2002 11:44:23\nA osobní zkušenost? Studovals takhle?\nDatum vložení: 22.10.2002 17:40:31\nZaznamenal jsem tu nějaké reakce na jazyk Pascal. Myslím, že dnes už to není o tom, že by se na nějaké škole měl učit Pascal. Myslím si, že člověk, který už má nějaké elementární předpoklady pro studium na VŠ, když si sedne nad učebnicí Pascalu, tak těch pár příkazů dohromady dá a je schopen leccost naprogramovat.\nDomnívám se, že pokud se na fakultě učí Pascal, je to z jiného důvodu. Totiž, je potřeba lidi naučit algoritmickému myšlení. A to už se každý samostudiem nemusí naučit. No a právě Pascal se volí (nebo volil) pro to, že je docela jednoduchý a tudíž při výuce se lze zaměřit na vlastní principy algoritmizace (jak setřizovat data?, jak efektivně navrhovat datové struktury?, ... atd) a nemusí se příliš zabývat syntaktickou omáčkou.\nV tomto směru se mi jako programovací jazyk Java pro úvodní kurz o programování jeví jako zcela nevhodný. Jak chcete někoho učit Javu, když sotva tuší, co je to pojem "objektové programování"?\nAutor komentáře: Miguel Bain\nDatum vložení: 22.10.2002 18:57:51\nNo v postate s Vami souhlasim, ale! Podle meho nazoru ale dnes programovani neni ani tak o algoritmizaci, jako spise o sestavovani komponent (at uz to znamena cokoli). Jiste, potrebujete obcas vymyslet nejaky algoritmus a treba tu komponentu si napsat sam. Ale snaha o znovupouzitelnost kodu zpusobuje, ze nebudu znova vymyslet nejefektivnejsi setridovaci algoritmus, ale najdu si ho a implementuji treba v podobe objektu, kteremu neco poslu a on uz to nejak efektivne vymysli ...\nNa plno veci mate knihovny a plno veci bylo uz vymysleno. Ve sve praxi programatora se spise setkavam s potrebou mit prehled o technologiich a dostupnych resenich (kdo co kde resil a jak), ty potrebuji pospojovat a upravit toky dat z a do takoveho celku. Pochopitelne to berte s odstupem. Je rozdil, jestli programuji ovladace pro grafickou kartu, kde je kazdy takt navic dobry nebo treba desktopovou aplikaci, ktera ma fungovat a to tak, ze spravne.\nDatum vložení: 22.10.2002 19:12:10\nPodle meho nazoru ale dnes programovani neni ani tak o algoritmizaci, jako spise o sestavovani komponent...\nPromiňte a kdo vám ty komponenty připraví? Lidé, kteří neznají elementární algoritmizaci? Kromě toho každý program, byť sestavovaný z komponent, je zas jen o algoritmu. Pokud jej neumíte vytvořit, neumíte ani programovat. Algoritmizace se samozřejmě učí těmi nejjednoduššími metodami, protože nejde o samotný algoritmus, ale o to, aby se člověk naučil myslet určitým specifickým způsobem, což je dost obtížné samo o sobě.\nDatum vložení: 22.10.2002 21:40:31\ntak pod tohle se podepisu ...\nDatum vložení: 22.10.2002 23:32:34\nNe, samozrejme, ze ty komponenty musi nekdo naprogramovat, ale ja tvrdim, ze to nedela vetsina vyvojaru. Vetsina vyvojaru je pak pouziva.\nMozna sem se blbe vyjadril. Algoritmizaci sem myslel prave vymysleni samotneho algoritmu. Pokud to nekdo vymysli, da to k dispozici a treba v Pascalu, pak si to nekdo predela do Cecka, protoze algoritmus je stejny, zbytek je vec syntaxe. Je jasne, ze programator musi mit zaklady takoveto algoritmizace a schopnost v ramci techto moznosti premyslet.\nVemte si treba priklad, kdy se chcete naucit novy jazyk. Co znamena naucit se novy jazyk? Co se tyce syntaxe, je to jen par operatoru, nekolik ridicich prikazu, datovych struktur a typu + specialitek jazyka. Vec maximalne na odpoledne, pokud uz programujete v jinem jazyce, vec mozna na par hodin. Ve Smalltalku napr. vec nekolika minut. Jenze to neni to stezejni ohledne noveho jazyka, to stezejni je pak API, zpusob pouziti API, pouzivani knihoven atd. atd. Tedy vetsinou programovani stylem tohle pouzij takhle a tohle z toho vyleze. Pochopitelne musite vedet jak to spojit (naprogramovat celek). Nemusite znova psat knihovny pro pristup k databazi, protoze to mate hotovo atd. Nemusite znovu vymyslet algoritmy pro trideni fronty, praci s dynamickymi multidimenzionalnimi poli apod., protoze uz je to vymysleno a implementovano treba ... v objektech. Kdyz prijde do firmy programator, je sice hezky, ze vymyslel superrychly algoritmus pro bla bla, ale dulezitejsi je myslim, ze umi nalezt reseni a SESTAVIT vysledny program na zaklade prostredi, ktere ma.\nDle mych zkusenosti stravi programator az 60% casu cisteho kodovani studiem a pouzivanim rozhrani, podpurnych knihoven atd. (nemluvim o sobe :-). Zbytek pak koduje a vymysli (chcete-li algoritmizuje) to svoje (to co on vymysli), coz je podle mne v drtive vetsine sestaveni v ramci jednoducheho podminkovani, osetrovani chyb, hlidani stavu atd.\nDatum vložení: 23.10.2002 10:02:01\nNerad se zapojuji do podobnych debat, ale tohle mi opravdu neda. Dvacet let se zivim programovanim. Setkal jsem se a programoval v nekolika desitkach ruznych jazyku, respektive jejich mutaci pro cilovou platformu. To co tu odeznelo je opravdu poplatne dobe a omezenosti vetsiny diskutujicich na svet PC. Teprve prechodem na jine platformy, programovanim driveru, pripadne embedded aplikaci pochopite, co to znamena algoritmizace. Ne postup poskladani komponent, ale vytvoreni obecneho postupu pro provedeni nejake cinosti. Je bezpredmetne, co pouzijete za jazyk. Podstatny je postup, metodika. A pokud nezvladnete analyzovat a definovat datove toky, coz je opet naprosto abstraktni zalezitost, tak muzete byt sebelepsi programator, ale vysledna aplikace bude pouze shlukem kodu, ale v drtive vetsine pripadu nebude optimalizovana pro svuj ukol.\nDatum vložení: 23.10.2002 13:23:43\nI když - už vzhledem k věku - tak bohate zkušenosti jako vy, naprosto s vámi souhlasím. Programovat opravdu není o tom, kolik člověk zná jazyků, ale spíš jak obře dokáže analyzovat problém. Otázka je, jak dobře analyzovat lze naučit ve škole.\nDatum vložení: 23.10.2002 17:14:05\nNa tohle je snadná odpověď . Špičkový programátor v sobě musí spojovat schopnost analytického i syntetického myšlení, což je limitováno biologicky. Statisticky se tak dá zjistit, kolik programátorů bude špička, kolik průměr a kolik těch nádenníků. Čili výsledek je stejný jako třeba u muziky - komu není shůry dáno... ;-)\nDatum vložení: 24.10.2002 10:32:33\nA nějaký ten link na podobné výzkumy by nebyl ;-) ? A co příjímací testy na výše zmiňované IT obory, počítají s tím?\nDatum vložení: 25.10.2002 16:04:01\nLink by bohuzel nebyl, tyto informace jsou totiz tvrde placene - v Cechach se daji ziskat napriklad ze specializovane vedecke databaze Web of Science, ktera je ovsem tak draha, ze se k jejimu zakoupeni musela spojit vice nez stovka subjektu z akademicke oblasti (sparavou nasledne poverena AV CR ;-)\nCo se tyce prijimacich pohovoru, jelikoz neexistuje statem rizena ani samoorganizujicic se standardizace, berou ohled jen na to, co se zda relevantni jejich autorum ;-)\nDatum vložení: 8.11.2002 1:40:35\nJo a kdyby to eště ošetřil co do časový a pamětový složitosti, běhali by XPčka na P166 s ramkou 16MB. Ale že jenom pospojuje pár knihoven, vypadá to tak jak to vypadá.\nDatum vložení: 29.12.2002 2:58:45\nNo nevim nevim s tim naučením celýho jazyka za odpoledne to je dost přehnaný. Takový C++ se všema finesama to je na tejdny....\nDatum vložení: 23.10.2002 17:16:08\nDovolil bych si poopravit tvrzeni:\nNemuzete na vysokych skolach ocekavat, ze se neco naucite.\nDatum vložení: 25.10.2002 16:06:01\nNemuzete na vysokych skolach ocekavat, ze se neco naucite.\n...pokud o to nebudete sam mit aktivni zajem ;-)\nAutor komentáře: cermis\nDatum vložení: 26.10.2002 21:04:43\nTak jakou školu mi můžete doporučit. Chci se zabývat hlavně programováním.\nDatum vložení: 16.1.2003 23:37:21\nNa tohle je jen jedna skola - skola zivota. Na vysoke vas programovat nenauci, tam vas nauci jak se k programovani stavet. Samotne programovani je na vas - a koneckoncu, co se nenaucite vy, skola vam do hlavy nenaleje.\nAutor komentáře: x3\nDatum vložení: 15.11.2002 11:55:06\nHeheh... cetl jsem tenhle seznam pripominek pekne od zacatku a je toho uz moc, na FAVku autor clanku pozapomel - budiz, ale psat clanek o programatorskejch vejskach a nezminit se o FAVce, to mi prijde ujety... ale pokud nekdo dojde az sem, tak tady : http://www.kiv.zcu.cz/~brada/vyuka/ppi/ jsou primo stranky predmetu PPI na Fakulte Aplikovanych Ved na ZCU v Plzni... Taxetuzatimmejte... x3\nDatum vložení: 15.11.2002 12:13:48\nPokud se chcete venovat programovani, muzu FAV doporucit. Absolvoval jsem. Jednoznacna vyhoda proti FEL, MFF & Co. je v tom, ze na to, abyste delali dobrej soft nemusite umet teorii mnozin ani teoretickou elektrotechniku. MFF/FEL jsou proste skoly, ktery jsou zamereny na MATIKU/ELEKTRINU a i kdyz se tam da delat programovani, tak vas stejne budou prudit alespon ze zacatku s tou MATIKOU/ELEKTRINOU, coz muze byt neprijemny. Zaklady je dobry znat, ale to na FAV dostanete taky (kdo vi o cem je rec, tak uzna, ze 6 povinnejch matematik je sice jen zaklad, ale na softwerare solidni). A fakt nevim, k cemu potrebuje programator znat treba Duhameluv integral... zatim sem ho nepotreboval...\nhttp://www.fav.zcu.cz/\nhttp://www.zcu.cz/\nDatum vložení: 26.4.2008 21:22:30\nJsem student FELU a znam par lidi z FAV a MFF. A opravdu se mylis. Bez matematicke uvazovani opravdu kvalitni software delat nejde. POkud tedy nemyslis Html kod, jehoz tvorbu bych prirovnal ke kresleni v malovani. A k tomu ze si zatim nepotreboval integral, to je sice mozna pravda, ale tady nejde o to aby si celej zivot umel vse matematicky vyresit, jde o to aby ses naucil matematicky myslet. A proto take neprogramuji maliri, ci filozofove a nebo hudebnici na jejich prislusnych VS. A jestli chces tento zakladni princip poprit, pak bych chtel videt ty vase programy, ci systemy :-)\nDatum vložení: 11.12.2002 15:08:47\nJsem samouk a zabyvam se programovanim C++ a PHP. Proste aplikace a web. Jsem tedka v prvaku na FELu a ucime se PASCAL a elektriku a samy nezajimavy predmety.\nChci se zeptat jestli si myslite, ze se vyplati 5,5 roku studovat na skole a pak vylezt a umet to co tedka umim. Myslim pouze C++ a PHP. Nemyslim integraly apod. Prosim berte tuhle vetu s nadhledem...Dekuji\nJestli nebude lepsi spis se dale sam ucit a jit nekam pracovat a pomalu se vysplhat, pokud se bude clovek snazit. Co myslite vy co uz mate vysokou skolu?\nDatum vložení: 12.12.2002 7:27:59\nMyslím, že pokud se budeš živit sám, tak je skoro jedno jakou školu máš. Pokud ale budeš zaměstnán tak ti jisté pozice ve firmě budou bez VŠ nepřístupné.\nDatum vložení: 30.12.2002 0:45:47\nBohuzel musim souhlasit, a co se programovani tyce, tak vam vsem musim rict, ze je temer UPLNE jedno jakou skolu budete studovat. Protoze rychle zjistite, ze co se nenaucite sami, to nemate. Btw: vim i od kamaradu, co studuji primo informatiku na ruznych skolach, ze ve skolach stale pascal a spol., zbytek c++, java, phpko apod. doma nebo primo nekde jako privydelek - tam jde navic ihned o praktickou aplikaci ;)\nVzdycky, kdyz mi nekdo rikal, ze VS je jen kvuli titulu, tak jsem mu rikal, jakej je blazen a ze to neni pravda, ale po trech letech zatim musim dat za pravdu.\nNevim, jestli jsem to tady uz nepsal, ale prinosny predmety spocitam na prstech u ruky a z tech ostatnich je z celeho roku prinosna tak 1 hodina.\nFakt je, ze je to hodne o lidech a ja jsem za kazdeho kvalitniho, ktereho na vejsce potkam cim dal vic vdecnej.\nDatum vložení: 30.12.2002 0:49:36\njeste jsem jaksi opomenul resume:\nsmysl proc studovat:\n- par dobrejch predmetu\n- jakysi rozhled (spis vim, ze to existuje i kdyz o tom vim vcelku prd)\npresne podle dulezitosti v tomhle poradi (obcas se akorat prohazuji prvni, druhy, treti a ctvrty smysl studovani ;))))\nAutor komentáře: Štěpec\nDatum vložení: 6.4.2003 20:37:48\nUž se k tomu začínám také přiklánět, a to jsem teprve ve 2. ročníku na ČZU PEF obor,informatika. Takže bych se jen stručně vyjádřil k této "univerzitě".\nKvalita výuky "počítačových předmětů", kterých je jak šafránu, je dost mizerná. Co se týká výuky programování, tak na této škole bych mohl klidně sám přednášet nebo alespoň cvičit... A to nejsem zdaleka žádný expert... Celý rok se vyučuje jazyk C, přitom by se to dalo krásně probrat v jednom semestru... Skladba předmětů je úplně na hovno a když už mám možnost vybírat volitelné předměty, tak mám na výběr jen samej marketing, ekonomii - informatika veškerá žádná... Co mě zaráží je, že ekonomický obor si může vybírat předměty jako je Tvorba webů a informatici si to vybrat nemůžou... Prostě bordel nejvyššího kalibru. Takže na této škole Vás podle mě nenaučí programovat ve smyslu "splácat fungující program" natož naučit programovací techniky a metody vedoucí k tvorbě dobrého softwaru... První 3 roky na této škole je prostě jen přežívání a čekání na poslední 2 roky, kde si už student může vybrat co mu vyhovuje... To je docela blbý ne?\nDatum vložení: 26.4.2008 21:10:20\nTVUJ nazor je velice naivni. Nezobecnuj nezobecnitelne. Zkus se podivat na nejakou prednasku na CVUT FEL z Oboru kybernetika a uvidime co budes rikat potom. Ovsem jestli si z hnojarny ci z jine ekonomky potom TVUJ nazor, ze skola je pouze o titulu chapu. Ale rozmysli si to nez neuvazene odpovis\nAutor komentáře: Zdenek Kubenka\nDatum vložení: 29.12.2002 20:57:10\nbodej na to a bez na http://fis.vse.cz, tam ti uznaj matiku a podobny blbosti a mas po trech letech na Bc. vystarano s podstatne mensim naporem.\nAutor komentáře: pepprman\nDatum vložení: 9.1.2003 20:15:45\nDocela rád bych znal názor současných nebo bývalých studentů Univerzity Tomáše Bati na kvalitu výuky, její náročnost....Za nedlouho se budu rozhodovat, kam na výšku.\nDatum vložení: 18.2.2003 0:37:40\nProgramováním se zabývám jen okrajově, dělal jsem bc. studium na fakultě multimedialnich komunikaci UTB, ovšem ne grafiku, která je tam špičková (ovšem člověk musí počítat s tím, že grafika není pouze elektronická, DTP a web, ale hlavně to musí mít člověk v ruce). Každopádně grafika z UTB je podle mě cesta do špičky v oboru.\nDatum vložení: 18.3.2003 16:55:55\nMel jsem zajem o studium reklamni tvorby na UTB, bohuzel se nezadarilo. Tedka studuju informacni management na UHK a jsem celkem spokojenej. Grafice se samozrejme venuju dal, i kdyz zazemi takove skoly by se mi hodilo. Rad bych se zeptal na spickovy lidi, kteri ten obor vystudovali. Myslim nektere na urovni napr. zakladatelu Isolate.cz, mimo.cz nebo treba Aleše Najbrta.\nDatum vložení: 18.3.2003 16:56:04\nAutor komentáře: Ota Kratky\nDatum vložení: 27.2.2003 14:02:52\ndovolte, abychom Vám nabídli řadu školení programování v jazyce JAVA  a to od začátků až po J2EE.\nURL: http://www.amaio.cz\nDatum vložení: 22.3.2003 20:20:33\nNa titulek clanku je jasna odpoved - do zahranici. Dle lidi, kteri tam studovali a znam je, je to trosicku (vice) jiny pristup, opravdu neco umeji, a ne jako stáda informatiku v Cechach, coz jsou ze 75% jen dosti neschopni pocitacovi magori, kteri stejne nejvice ve volnem case hraji hry (takova byla realita na Fakulte aplikovanych ved Zapadoceske univerzity v Plzni - obory "Inzenyrska informatika" nebo podobne...). Po jejich boku jsem na koleji stravil nemalo casu... Ale rekl bych, ze za to muzou predevsim prijimacky, a stav ceskeho vysokeho skolstvi. Prednasejici a podobne jsou katastrofa, navic i ten obor je maximalne o matice a minimalne o pocitacich, a podobne. Zadna snaha o modernost a poznamenanost modernimi technologiemi, nic takoveho. Proste ubohost. Skoly k nicemu. Stejne ty lidi tu skolu udelaj a pak se museji vsechno naucit znovu, nebo jinak - znam XY programatoru v PHP a databazich, kteri nemaji zadnou technickou VS, a delaji na HPP ve velkych firmach, par z nich i jako hlavni PHPckari. Bez problemu. Zadnou takovouhle matematickou skolu nepotrebovali, a ja sam nechapu, o cem ty skoly jsou... Vlastne ted uz ani nevim o cem jsou VS v cele CR.\nDatum vložení: 9.5.2003 12:25:03\nVysoka škola není od toho, aby s tebe udělala "vysokého" programátora. Je od toho, aby tě naučila přemýšlet, studovat a dala ti teoretické základy, které pak PHP-čkářům o kterých píšeš chybí a musí to těžce dohánět.\nDatum vložení: 9.5.2003 14:15:41\nzdravim, za rok chci jit na vysku ale nemohu se rozhodnout mezi fit.muni nebo fit.vutbr ?? chci delat hardcore informatiku - programovani v cecku a ve vsem moznym..., mate zkusenosti? co by mohlo byt lepsi? tedka delam slobopr. ve zline, zkusenosti c,c++,php+mysql,pascal,java...\nAutor komentáře: SonIX\nDatum vložení: 3.12.2003 15:46:12\nStuduju druhym rokem novou fakultu FIT na VUT a reknu to takhle: Mrzi me, ze jsem si tenkrat nevybral Masarycku (prijimacky jsem udelal, ale nasledovala spatna volba...). Na Masarycce jsou vetsi moznosti a vice casu na studium.\nAutor komentáře: Fikeis\nDatum vložení: 22.12.2005 22:22:47\njdi na fit....tam tě rozhodně programovat naučí....mttě projektů třeba jako i překladač na 15tis. řádků tad. v týmu...pro programátora jasná volba - bacha assembler, fyzika aspol není vyjímkou...já tam studuji v prváku a docela magořim:(\nDatum vložení: 22.12.2005 22:22:50\nDatum vložení: 25.12.2005 13:01:32\nROZHODNE NEDOPORUCUJU fit.vutbr. Je to bohuzel fakulta, ktera pouze zije ze jmena VUT, plna nekompetentnich lidi v cele s prof. Hruskou. Neuveritelny bordel ve vsem moznem, doporucuju jit nekam jinam...\nDatum vložení: 13.5.2003 20:53:17\nTuhle školu bych doporučil, pakliže nechcete dostudovat. Totiž děkan vzal za úkol nabrat do prvního ročníku opět o 100 studentů více skoro tedy 600 ale úkolem profesorů jak jsem se dočetl v jedné směrnici, kterou jim děkan asi poslal, je doporučení je vytřídit. A kolikže studentů končí úspěchem na téte fakultě? Myslím si že do 100 a možná míň.\nDatum vložení: 5.12.2003 12:48:02\nneni lepsi dat sanci vice lidem, aby se za prvni rok ukazalo, kdo o tuto skolu opravdu stoji?\nDatum vložení: 6.12.2003 13:55:16\npo pravde.. ne. Takhle je to ztraceny rok ktery muzete stravit treba na vse. Nejhorsi je ze to ucivo samo o sobe neni tezky.. Osobne sem cekal matiku vic na mozek s tim ze kdyz se clovek nasroti tak to nejak da.. Jenze ja vsemu chapu.. a zacinam mit docela blby pocit...... ;) .Nicmene skola je super anglina lepsi nez sem cekal, a uz od zacatku si muzete vybirat jaky predmet chcete-neni problem zacit javou nebo c++ . Spis me stve povinny haskell na ktery nejspis zapomenu tyden po zkousce (po splnene ;)\nAutor komentáře: Jeniik\nDatum vložení: 6.12.2003 19:29:57\nNo za tu matiku muze clovek jmenem Kadourek, ktery se proslavil obetovanim svych uspor k tomu, aby zaloboval o zmenu ustavy a umoznil tak treti zvoleni Vaclava Havla prezidentem. A to s nim pravdepodobne nikdy nemluvil... Je to proste vzdelany odbornik, ale taky naprosto nepouzitelny kantor. Vyzadovat po studentech pri zkousce z matematicke logiky doslovne citace skript muze proste jenom blazen. Mam velike stesti v tom, ze jsem dosahl bakalarskeho titulu bez nutnosti studovat predmety tohoto muze.\nJinak muzu FI doporucit vsem, kteri si nemysli, ze informatik musi umet pracovat se triceti ruznymi nastroji bez pouziti manualu, ale spise clovek, ktery je schopen si ten manual rychle precist a pochopit... A teoreticky informatik by navic tyhle nastroje mel byt schopen vyvijet a psat k nim i ty manualy, ze...\nA z osobni zkusenosti musim rict, ze fi.muni neni tezka skola, pokud clovek neni naprosty blazen, nebo pokud neni tim nestastnikem, ktery se musi vsechno naucit spise, nez pochopit... Ja jsem toho dukazem, nikdy jsem se nepredrel a za idealni ctyri roky jsem bakalar ;-)))\nTak si ty moje "zvasty" nejak preberte... ;-)\nDatum vložení: 8.12.2003 19:41:31\nnastesti je tedka matika pisemna.. takze citace (snad) nehrozi. Nicmene mam pocit ze existuje jakysi trend zlehcovani uciva x Pritvrzovani pozadavku.. takze ve vysledku to vyjde nastejno.. jen s toho ma clovek blby pocit .. jak na tomhle sem moh vyletet.. apod.\nDatum vložení: 9.12.2003 10:52:42\novsem jak takovou vec muzete vedet dopredu, jestli tato skola splni vase ocekavani nebo ne.. podle mne se urcite lepe ukaze kdo o tuto skolu opravdu stoji a ma zajem ji dodelat za pul roku studia nez za tri hodiny prijimaciho testu\nDatum vložení: 10.12.2003 12:53:32\nTo je imho pekna zhovadilost... Prijimacky by mely byt nasazene tak aby vam bylo jasne na jakou skolu mate a na jakou ne. Zde je ovsem studium o mnoho tezsi nez prijimacky. S takovou spoustou prijatych se vam u zkousek kde casto zalezi spis na stesti nez na znalostech muze snadno stat ze zustanete pod carou- a to bez ohledu na to jak moc o skolu stojite.\nDatum vložení: 10.12.2003 16:25:58\nvidite, ja studovala na fimu v dobe, kdy jeste nebrali o tolik vic lidi, a vim o spouste lidi, kteri se behem prvaku rozhodli, ze tohle neni skola pro ne.. a u prijimacek tak treba zabrali misto nekomu, kdo by mel zajem studium dokoncit ..\nDatum vložení: 11.12.2003 0:26:39\nJe temer uuuuplne jedno kam pujdete studovat, temer vzdy bude Vas budouci uspech zalozen na samostudiu (bohuzel trpka pravda). Je nutny se pripravit na to, ze narazite na spoustu "sympatickych" lidi, kteri Vam studium budou naprosto "programove" zprijemnovat. Osobne si vazim kazdyho ucitele, ktery tedy aspon neco plodneho za ten semestr zmini.\nAutor komentáře: Renáta Dlouhá\nDatum vložení: 8.9.2008 13:55:28\nDobrý den, četla jsem vaše komentáře. Mnozí z vás tady řekli, že nezáleží, na jakou školu člověk chodí. Já se rozhoduji mezi Ostravskou u., Slezskou u. a Univerzitou Palackého v Olomouci. Předměty oboru Informatika se přece jen trochu liší, i když je to stejný obor. Poradí mi někdo? Děkuji!!!


co je out Archivy - Osobní módní stylista\nPodle mého názoru, pokud máte tyto věci ještě stále ve skříni, můžete je s klidem vyhodit. Tato hrozná móda se již určitě nevrátí. Boty na korkové platformě – nefandila jsem jim nikdy. Lodičky na skryté platformě s kulatou špičkou a zužujícím se podpatkem – nohy v těchto botách připomínají kopýtka. Tenisky na skryté platformě jsem nikdy ani nepochopila. Ty špičaté kozačky? Vidíte, jak znetvoří nohu? Značkové fejky – vyhoďte je.Raději[…]