Revoluci nelze ukrást | | A2 – neklid na kulturní frontě\nRevoluci nelze ukrást\nS Jiřím Přibáněm nejen o revolučním roku 1989\nProfesora práva Jiřího Přibáně jsme se ptali, zda podle něj existovaly i jiné možnosti dějinného vývoje po takzvané sametové revoluci, hovořili jsme o pravo-levé politické orientaci generace, která ji rozpoutala, a mluvili jsme i o falešném rousseauovském soucitu s těmi, kteří z ní vyšli jako „poražení“.\nJak jste prožíval listopad 1989?\nAsi jako naprostá většina lidí, tedy jako výjimečný stav společnosti, vlastní mysli i emocí. V pátek 17. listopadu jsme si na demonstraci říkali, že se konečně i Češi jako téměř poslední národ tehdejšího východního bloku probudili ze spánku. V neděli jsme shodou okolností se ženou skončili v hledišti Činoherního klubu, kde se právě zakládalo Občanské fórum, a to už bylo jasné, že se vše dává do pohybu. Když jsem však jel v pondělí ráno 20. listopadu na právnickou fakultu, nevěřil jsem, že by se i konformističtí a konzervativní studenti práv dokázali připojit ke stávce. Dokonce jsem v té hektické době říkal mým přátelům z lékařské fakulty, s nimiž jsem tehdy vydával studentský časopis Emko, ať u právníků s ničím nepočítají. O to víc jsem byl překvapený, když jsem vstoupil do budovy a tam už plamenně řečnil kolega z katedry dějin státu a práva Radim Seltenreich a studenti měli připravený stávkový výbor. Když jsme šli odpoledne demonstrovat na Václavské náměstí, bylo jasné, že ať už se stane cokoli, od revoluční změny přes vnitrostranický převrat až po vojenský puč, současná situace a mocenské poměry definitivně končí. Že se nakonec z tohoto výjimečného stavu vyvine tak hluboká a zásadní politická a sociální revoluce, to v dané chvíli nemohl vědět nikdo.\nByl jste ještě na studiích?\nV té době jsem už nebyl student, ale celý rok 1989 pro mě znamenal společenský i osobní převrat. Končil jsem školu a na jaře mi na PF UK nabídli roční studijní pobyt na oddělení sociologie, v létě jsem se ženil a s mou ženou jsme poprvé mohli vyjet na dovolenou do Bavorska, kde jsem při návštěvě knihkupectví zažil „konzumní šok“, když jsem se nemohl rozhodnout, které čtyři knihy si pořídím za svůj tehdejší měsíční příjem přepočítaný na sto marek koupených od veksláků. Ten pocit, když jsme se vraceli domů, pašovali exilovou literaturu v rezervě a potom jsme na noční silnici vyladili Hlas Ameriky se zprávami o sestavování první nekomunistické vlády v Polsku a otevřených hranicích v Maďarsku, kterými prchali běženci z NDR, byl nezapomenutelný. Bylo jasné, že svět se mění před našima očima, a jen v Československu se zdálo, že se nic neděje. Ještě 8. listopadu, tedy den před pádem berlínské zdi, když jsem měl v Karolinu při doktorské promoci děkovnou řeč, která nebyla nijak odvážná a pouze jsem se v ní namísto poděkování straně a vládě zmínil o humanistických tradicích naší univerzity, za mnou přišly sekretářky z fakulty a šeptaly mi do ucha, jak to byl odvážný projev! Z dnešního pohledu to může vypadat směšně, ale šlo o běžný vzorec chování, přetrvávající až do konce komunistického režimu. Na počátku roku 1990 mi potom na fakultě nabídli řádné místo asistenta.\nJaké bylo vaše tehdejší očekávání?\nObrovské i neurčité, nespoutané i nejisté. Byl jsem mladý absolvent, který se chtěl dál vzdělávat a studovat, ale současně jsme museli připravit zcela nový program studia sociálních věd pro právníky. To představovalo samo o sobě obrovskou výzvu. Málo jsme tehdy spali, hodně psali a ještě víc četli. Obrovská pomoc, která našim univerzitám přicházela ze zahraničí, od stipendií až po výbavu knihoven, je dodnes nedoceněná. Pokud jde o politická očekávání, od začátku bylo jasné, že toto není typicky moderní revoluce, jakou byly například americká a francouzská revoluce na konci 18. století nebo bolševická revoluce v roce 1917. Nikdo v ní nehledal novus ordo seclorum, tedy začátek nové epochy. Naopak šlo o přijetí politické, ekonomické a sociální formy, jak existovala na druhé straně železné opony. Ústavní demokracie, tržní ekonomika a lidská práva obohacená o rozměr evropského sjednocení, to byly hlavní referenční body. Nezapomínejme, že v té době bylo Polsko vyčerpané vleklou ekonomickou a politickou krizí a maďarská i východoněmecká ekonomika byly ve stavu faktické insolvence. To nebyla stagnace, ale státní bankrot, který by tehdy bylo možné řešit jen drastickými zásahy do životní úrovně. Československo na tom nebylo o mnoho lépe, protože ani zde ekonomická legitimizace normalizačního knedlíkového socialismu dávno nefungovala.\nExistovaly podle vás i jiné možnosti dějinného vývoje než ten, který následoval?\nVždycky existují jiné možnosti, horší i lepší. Pokud si někdo myslí, že rozpad Československa nikdy nemohl skončit občanskou válkou, jak se to stalo v někdejší Jugoslávii, ať se podívá na dnešní nacionalisty a jejich slovník i program. Zrovna tak mi vadí řeči o tom, že ekonomickou reformu nešlo dělat jinak a lépe. Alternativy vždy existují, přestože politici tvrdí, že ne! Nezapomínejme, že revoluce roku 1989 skončily až po neúspěšném vojenském puči v tehdejším Sovětském svazu v roce 1991. Alternativní vývoj v případě, že by ten puč byl úspěšný, bychom si také jistě dokázali představit – nejspíš by vedl k vytvoření mnohem izolovanějších geopolitických celků. Pokud se ale ptáte na ideologické podloží historických alternativ, tak to se skutečně rokem 1989 vyčerpalo, protože se definitivně rozpadl marxistický obraz revolučně sdílené spravedlnosti, pro kterou lze obětovat „buržoazní svobody“. Hlavní poučení z roku 1989 pro Západ i Východ spočívalo v tom, že svobodu lze získat i ztratit, ale rozhodně ne obětovat.\nVždy si v této souvislosti připomínám píseň Democracy od Leonarda Cohena, která vznikla na počátku devadesátých let a začíná verši o tom, že demokracie přichází skulinou ze vzduchu a že z nocí na Tiananmenském náměstí, z ohníčků bezdomovců a utrpení na ulici přichází i do USA. To je píseň naší generace devětaosmdesátníků – nejsme ani nalevo, ani napravo, jsme sentimentální i sebeironičtí a víme, že jsme byli svědky něčeho velkolepého, co vzápětí zmizelo, ale přesto se to každý den rodí znovu a znovu. Když jsem Cohena a jeho píseň poprvé slyšel naživo v Royal Albert Hall, symbolicky 17. listopadu 2008, a navíc dva týdny po zvolení Baracka Obamy, byl jsem neskutečně dojatý a zároveň jsem se musel tomu dojetí ironicky smát, protože jsem věděl, že to zase všechno zmizí a že tu skulinu nemůže vyplnit žádný politik nebo básník. V tomto smyslu mě revoluce poznamenala na celý život.\nŘíkáte, že vaše generace není napravo ani nalevo. Nebyl tento postoj ovšem spíš výrazem pravicové hegemonie po roce 1989? Většina vaší generace přece stála po revoluci deklaratorně napravo – a stojí pořád.\nKdyž odmítnete státně autoritářský socialismus, neznamená to ještě, že jste napravo. Tváří listopadové generace je Jiří Dienstbier zrovna tak jako Marek Benda a mezi mými vrstevníky a spolužáky je dost právníků, kteří profesně i občansky vystupují proti sociálním nespravedlnostem a ujímají se takových případů často pro bono. A s tím, co je nalevo a napravo, máme v postkomunistických zemích přece paradoxní zkušenosti – například voliči postkomunistické levice mají hodnotové a politické preference blížící se voličům extrémní a populistické pravice v jiných částech kontinentu. Navíc třeba v Polsku nebo Maďarsku se hned v druhých svobodných volbách k moci dostali postkomunisté, takže s tou „pravicovou hegemonií“ to není tak jednoduché. I v České republice vládly od roku 1998 koaliční vlády vedené sociální demokracií. Spíše než o rozdílu mezi pravicí a levicí bychom asi měli hovořit o převládajících sociálních představách, oněch „social imaginaries“, podle kterých se svoboda automaticky spojovala s tržní ekonomikou, politickou demokracií a lidskými právy a které po roce 1989 skutečně převládaly a ovlivňovaly ekonomickou, politickou a sociální transformaci u nás i v dalších zemích bývalého východního bloku. Zcela jsme přitom ignorovali známou skutečnost, že kapitál se bez politických svobod obejde.\nMyslíte si, že lze v nějaké souvislosti říct, že takzvaná sametová revoluce byla ukradena? A pokud ano, komu a kým?\nRevoluce je ostře střeženým majetkem celé obce, takže ji nelze ukrást. Lze ji ale zprivatizovat, jak jsme toho byli svědky v devadesátých letech, a lze ji roubovat na různé ideologické výklady, jak jsme toho svědky dnes a denně. Všimli jste si, jak se v poslední době „osud polistopadového vývoje“ roubuje na nacionalisticky konzervativní výklady posledních třiceti let? Jak se nám najednou tvrdí, že naši svobodu nejvíc ohrožuje kulturní úpadek Západu a obzvlášť Evropská unie? Porevoluční vývoj představuje samozřejmě sociální kocovinu, která po takovém vzedmutí musela přijít. První ranou byl rozpad federace, druhou divoká privatizace a s ní spojená korupce, která nakonec vedla k rozpadu politického systému a rostoucím nerovnostem v celkově prosperující zemi. Nyní přichází třetí rána, protože nové oligarchie potřebují stabilizovat sociální prostředí, aby zajistily nabyté majetky a privilegia. Hlavní překážku představují nezávislé instituce jako policie, státní zastupitelství, soudy nebo veřejnoprávní televize a rozhlas, a proto se sem soustředí jejich útoky. Přesně podle scénáře z Maďarska nebo Polska tak dnes i u nás dochází k pokusům obsadit tyto instituce loajálními figurkami, které pod fasádou legality, nezávislosti a odbornosti budou obsluhovat státní stroj ve prospěch mocných. Jenže naštěstí žijeme v demokracii, kde neplatí poučka o „moci bezmocných“, ale naopak se proti každé moci, byť by byla sebevětší, už předem formuje jiná moc, která jí bude čelit. Vidíme to i v dnešní situaci, kdy stačí výměna na postu ministra spravedlnosti k tomu, aby vyšlo půl milionu občanů do ulic. To je síla, se kterou musí počítat každý politik v této zemi, a proto se nebojím, že by někdo mohl takzvanou sametovou revoluci ukrást – nanejvýš toho, že by nám začala být ukradená. To bychom ale byli zcela ztraceni.\nZa ukradenou ji označili studenti záhy po listopadu, protože se jim vypořádání s komunisty zdálo málo revoluční. Americký historik James Krapfl zase naznačuje, že revoluce byla ukradena dělníkům, kteří ve svých tehdejších proklamacích rozhodně nežádali kapitalismus.\nS každým výročím se tato témata vždy objeví a potom zase zmizí. Je to spíš takový folklór některých bývalých revolucionářů – dnešní společnost je příliš komplexní na to, aby se její problémy daly vysvětlit jednoduchým odkazem na minulost, natož tím, že někdo zradil či ukradl cosi tak základního, jako je revoluční převrat. Krapflova reflexe je ale mnohem hlubší a zaslouží si pozornost, protože ukazuje zvláštní dynamiku pozdního komunismu i postkomunismu. Polské Solidaritě se podařilo rozbít oficiální legitimizační schéma, podle kterého je komunistický režim diktaturou v zájmu dělnické třídy. Najednou se dělníci masově zorganizovali do odborů, postavili se proti režimu a ten proti nim nakonec musel poslat tanky a jejich vůdce pozavírat úplně stejně, jak to v té době dělaly latinskoamerické vojenské junty. Čteme-li požadavky Solidarity z roku 1980, dnešním pohledem bychom je řadili spíš k radikální levici. A Krapfl zcela správně poznamenává, že dělníci v průmyslu byli prvními oběťmi ekonomické transformace, která na ně dopadla velmi tvrdě. Byl to ovšem ten samý proces, který v západní Evropě nastal již v sedmdesátých a osmdesátých letech a v ekonomické sociologii se označuje jako nástup postindustriální společnosti. V západní Evropě se stávkovalo a ve východní části proběhla revoluce, načež se v globalizující se tržní ekonomice tíha industriální výroby přenesla do Číny, Indie a dalších zemí.\nRok 1989 lze nahlížet perspektivou vítězů a poražených. Vy jste krátce po listopadu udělal až závratnou akademickou kariéru. Považujete se tedy za vítěze?\nTato perspektiva je příliš zjednodušující, protože jediní poražení byli při revoluci stoupenci a představitelé komunistického režimu. V přeneseném slova smyslu ale nakonec revoluce svou vlastní silou porazila nás všechny. Po roce 1989 jsme krátce žili v iluzi, že se naplnily dějiny a vytvořila se konstelace, ze které budou všichni lidé na celém světě mít jen prospěch. Jako by se naplňovaly kosmopolitní sny lidstva. Svoboda projevu se zdála neomezená a roh hojnosti se zdánlivě nabízel všem, i když ne každému stejně. Jako první padla právě tato iluze, která nemohla vydržet srážku s realitou.\nZa vítěze se tedy určitě nepovažuji, spíš za příslušníka generace, která měla na rozdíl od našich rodičů nebývalé historické štěstí. Po roce 1989 se otevřelo zdánlivě neomezené pole možností, aspoň pokud měl člověk v kapse čerstvý diplom a domluvil se anglicky. Naproti tomu naši rodiče jako by za nás odnesli celé dvacáté století. Většinou se narodili těsně před nacistickou okupací nebo během ní, dospívali v době komunistického převratu, v plné síle prožívali rok 1968 a v okamžiku, kdy už v životě neplánovali nic kromě důchodu, přišla revoluce. Říkáme jí sametová, ale pro ně ta revoluce byla především zpožděná.\nPřinejmenším transformace ale své poražené měla – Romy, kterým bílá majorita nejprve vnutila státní paternalismus a pak jim ho sebrala bez náhrady, obyvatele bývalých Sudet, kde socialistické rovnostářství alespoň tlumilo dopady dějin, a našly by se i další příklady, včetně seniorů. Na to poukazuje třeba nedávný výzkum Rozděleni svobodou. Nemyslíte, že bez této perspektivy jen těžko porozumíme konfliktům, které štěpí společnost?\nSamozřejmě, ale transformace je něco jiného než revoluce! Revoluce je odvržení starého režimu, které má všeobecnou podporu a znamená, že se nelze jednoduše vrátit ke starým pořádkům. Revoluce nediktuje transformaci, transformace si však vytváří různé interpretace revoluce. Na rozdíl od revoluce je transformace sociálně mnohem složitější proces, v němž jedni získávají výhody, zatímco postavení druhých se zhoršuje ekonomicky, sociálně, politicky nebo ekologicky. Romové jsou klasickou ukázkou toho, jak vakuum po státně represivním paternalismu může zaplnit nejistota na straně jedné a vyhřeznutí dlouhodobých institucionálních a dalších forem rasismu na straně druhé. Nezapomínejme, že komunistické věznice i zvláštní školy byly přeplněné Romy, zatímco mezi vysokoškoláky byste jich nenašel ani tucet. Když si někdo vysvětlí svobodu jako možnost dát průchod rasovým předsudkům a násilí, zatímco policejní a státní aparát je v porevoluční anomii neschopen nebo neochoten zakročit, nastane přesně ta situace, jaká postihla romskou menšinu. Takto bychom mohli pokračovat i v dalších vámi zmiňovaných případech. A týká se to i praxe osobních exekucí, kterou já sám považuji za zcela skandální.\nAle zkusme se zamyslet nad něčím mnohem podstatnějším, totiž nad tím, že ono „rozdělení svobodou“ současně znamená možnost proti takovému rozdělování a sociálním nespravedlnostem aktivně vystupovat a hledat jejich řešení. Absolutně integrovaná je jen utopická společnost, jejíž ideál v politické praxi vždy znamená despotické řešení a „spojení nesvobodou“. Naproti tomu svoboda v demokracii znamená i boj proti sociálnímu vyloučení a dělení společnosti. To je základní rozdíl mezi politikou jako údělem a úkolem. Babiš, Zeman a další sice hovoří o blahobytu, ale současně zdůrazňují, že právě oni se o to postarají a ochrání vás, a tak je vaším údělem přijmout místo v jejich nacionálně kolektivistických představách. Myslím, že naším úkolem je popisovat, o jakém politickém rozdělení svědčí právě tyto představy. Když někdo sype peníze z helikoptéry, nemá smysl se ptát, jestli to je „levicové nebo pravicové“, ale musíme se tázat, na jaká pole je sype a jaké výhody z toho má.\nNení ale dichotomie neoliberalismus s exekucemi versus hayekovské nevolnictví, jak o něm mluvíte, právě symptomem černobílého vidění, jež je vlastní naší transformaci?\nVaše otázka přesně vystihuje skutečnost, že se o revoluci a transformaci, pokud těmto procesům chceme porozumět, nemůžeme bavit v jednoduchých ideologických schématech. Hayek byl taková alfa a omega inženýrů z někdejšího Prognostického ústavu, kteří z něj na počátku devadesátých let udělali karikaturu, když vytvořili modlu „trhu bez přívlastků“, v němž každá exekuce je legitimní, protože všichni aktéři mají stejné podmínky a jejich chování determinuje ekonomický kalkul a účelová racionalita. To je samozřejmě ideologický nesmysl a blábol potvrzující, že Hayeka četli stejně, jako jejich soudruzi četli Marxe. Zatímco například Hayekovo Právo, zákonodárství a svoboda totiž ukazuje, že i konzervativci mají sklon k utopickému myšlení a idealizacím, jeho práce Cesta k nevolnictví z roku 1945 patří bezesporu mezi nejvýznamnější díla politické filosofie minulého století. Protikladem svobody tu není stát, ale utopie řízené společnosti, ve které vládne byrokratický rozum. Ten text patří do dlouhé řady kritických studií moderního instrumentálního rozumu a neporozumíme mu bez znalosti Weberovy sociologie, ale zrovna tak i Trockého kritiky byrokratického totalitního panství, Burnhamovy obhajoby manažerství nebo Zamjatinovy dystopické novely My. Trh a stát proto nelze vnímat jako ideologickou dichotomii a sociální instituce, které jsou v neustálém konfliktu, ale jako paralelně se vyvíjející a vzájemně se ovlivňující součásti naší sociální reality. Představa, že trh je racionálnější než stát, a proto nabízí legitimnější způsob organizace společnosti, je stejně tak nebezpečná jako představa, že státní moc může organizovat a řídit veškerý společenský život. Ale myslím, že dnešní česká společnost už se tohoto černobílého vidění světa, které bylo typické pro ranou fázi porevoluční transformace, zbavila. Nanejvýš funguje u zbytku někdejších politických elit oné doby.\nPád východního bloku byl hodnocen jako vítězství demokracie. Jak je možné, že se dnes vcelku běžně mluví o její krizi a že autoritářství sílí nejen v bývalém východním bloku, ale i na Západě včetně Spojených států amerických?\nVýchod se přiblížil Západu, ale zrovna tak Západ Východu. To je jeden z důsledků revolucí roku 1989 a globalizace. Touha po vládě silné a pevné ruky roste všude úměrně slabosti a neschopnosti liberálních elit řešit nerovnosti. Velebili jsme svobodu, ale zapomněli jsme, že moderní politické ideály jsou tři, a to volnost, rovnost a bratrství. Protože globalizace přinášela volné příležitosti a nad rovností se všichni ušklíbali jako nad nějakým pozůstatkem marxismu a starým politickým harampádím, nelze se divit, že dnes ji leckterý politik prosazuje opět v balení nacionálního sbratření. Dnešní populismus spočívá v příslibu bratrství, protože demokraté selhali a rezignovali na sociální spravedlnost a solidaritu. To je obecný jev, i když má zvláštní formy. Dnešní rozdíl mezi Východem a Západem ovšem spočívá v tom, že Západ má pružnější a stabilnější instituce, zatímco „u nás na Východě“ máme za sebou teprve tři desetiletí zkušeností a instituce jsou stále příliš mladé, takže každou personální výměnu a každé volby prožíváme jako mnohem rizikovější. V tomto ohledu je Česká republika sice v lepší kondici než Maďarsko nebo Polsko, ale i u nás stále hrajeme o všechno.\nZvláště na levici, ale i v části liberálního tábora se až obsesivně mluví o nutnosti přiblížení se k „poraženým“ společenským skupinám. Je podobné sbližování rozdělené společnosti podle vás možné?\nNamísto těchto moralistně samochvalných slov, ze kterých zaznívá ozvěna rousseauovského soucitu, je podle mě třeba obnovit politiku sociálního občanství založeného na vzájemném respektu, ekonomickém přerozdělování a sociální solidaritě. Souhlasím s Hannah Arendtovou, že soucit je v politice nebezpečný, a myslím, že je nejvyšší čas proti politice soucitu v kýčovitě liberálním či jakémkoli jiném balení postavit politiku racionálního vyjednávání a určení toho, co nás všechny spojuje a co je nám společné nejen na úrovni národního státu, ale i Evropské unie.\nJiří Přibáň (nar. 1967) v roce 1989 absolvoval Právnickou fakultu Univerzity Karlovy, roku 1997 se zde habilitoval a v roce 2002 získal profesuru v oborech teorie, sociologie a filosofie práva. Dnes je profesorem na Cardiffské univerzitě a hostoval také na Kalifornské univerzitě v Berkeley, Newyorské univerzitě, Stanfordově univerzitě a řadě dalších univerzit. Je zakládajícím ředitelem Centra pro právo a společnost na Cardiffské univerzitě.


Přidáno: 18:02:45 28.02.2017\nAnotace: Jedná se o křížence krysy a kudůka. Skalven vychází ze slova skaven, ale nechtěl jsem přesně kopírovat Warhammera. Celkem se divím, že jsem ho tady ještě nikde nenašel:)\nKudůk – krysa\nV Duté Skále, sídle trpaslíků, byli kudůci vždy porobený národ otroků. Prapůvodně zde bylo hned několik kudůčích rodin, z nichž nikdo nepamatuje, zda sem přišli s ostatními trpaslíky už jako otroci, nebo zda si je trpaslíci podrobili až zde. Jejich práva byla chabá a jejich potenciál nevyužitý. Před mnoha generacemi se jedna z těchto rodin vzepřela poslušnosti. Rod Skalvenů odmítl splnit přikazy svých trpasličích pánů a se zbraní v ruce se jim postavil na odpor. Trpaslíci razili heslo, že lepší je kapka prevence než moře léku, a proto se rozhodli potlačit tuto revolu krutě a krvavě. Aby odstrašili budoucí vzpoury otroků, pobili všechny Skalvenské muže, kteří se chopili zbraně. Celý zbytek Skalvenského rodu a to včetně starých, žen i dětí bezohledně vhodili do stok a kanálů, kde utonuli v podzemních řekách, v odpadcích, zavaleni mrtvolami svých vzdorných mužů, synů a otců. Tato potupná smrt celého rodu byla odstrašujícím příkladem pro všechny ostatní kudůky. Nikdo se již více nezmohl na odpor. Neposlušnost neexistovala.\nJenže někteří ze Skalvenů, kteří se zřítili do páchnoucích stok hluboko pod trpasličími slujemi, přežili. Nenávist k trpaslíkům je držela při životě. Prokleli je a přísahali pomstu. Z počátku je živili pouze splašky a zbytky jídla ve stoce, kterých nebylo mnoho. Museli dokonce pozřít své staré a nemohoucí v rámci přežití. Kdo ví, zda se do stok dostaly nějaké magické esence, nebo proměnu začala magická tvárnost. Snad to, že se pro pomstu modlili k zakázaným bohům, snad jejich nenávist byla tak hluboká.... na tom už dnes nesejde. Skalveny to změnilo. Přizpůsobili se. Přežili. Snad se dnes podobají krysám právě proto, že jako krysi žili, množili se a umírali. Postupem času se jim zvýraznily přední řezáky, z nehtů se staly drápy a jejich ochlupení zhoustlo. Pro nedostatek světla se jejich zrak dokonale přizpůsobil tmě. Někteří se od kudůků skoro neliší a jejich proměna je malá, ale jsou i tací, jejich výška i hmotnost se zvětšili. Vypadají jako přerostlé krysy křížené s humanoidy. Dávno překonali hranice stok a v podzemí narazili na první přirozené nepřátele - skřety. Když se dostali na povrch, dostali se do potyček i s jinými, ale na své úhlavní nepřátele, trpaslíky, nikdy nezapomenou. Jednou vylezou zpátky ze stok a pomsta bude krvavá...\nSkalveni se dožívají až 30ti let, ovšem průměrný věk dožití se pohybuje někde okolo dvaceti. Plné dospělosti nabývají již v 10ti letech. Nejen po kudůcích, ale i díky svému pobytu v nehostinných podmínkách a nedostatku vhodné potravy si vypěstovali slušnou odolnost. Po svých předcích zdědili i obratnost a vynalézavost a v některých ohledech je dokážou i předčít. Jejich síla, inteligence i charisma však utrpěli. I když se mezi nimi najdou i silnější jedinci, obvykle v boji tváří v tvář zrovna nevyniknou a raději dají přednost střelným zbraním.\nSkalven může dorůstat až velikosti B, i když většina populace (75%) jsou velikosti A. Na oba případy se počítají jiné základní parametry. Parametr v závorce je oprava k danému parametru.\nVýška: 80 – 135 coulů\nMaximální věk dožití: 30 let\nDospělost: 10 let\nVýška: 135 – 170 coulů\nSkalveni mají obvykle svého náčelníka, hejtmana či krále, v závislosti na velikosti jejich populace. Neštítí se kanibalismu ani nemají problém s incestem. Výjimečně se mezi nimi nalézají magicky nadaní jedinci. Ti se obvykle snaží přesvědčit ostatní o své moci a využít je ke svým cílům. Ačkoliv by tito jedinci jen těžko byli uznáni coby náčelníci, často se jim podaří ostatní strhnout ke svým záměrům.\nAčkoliv Skalveni nevymyslí jen tak něco nového, mohou se pokusit okopírovat některé trpasličí vynálezy, ukrást jejich návody nebo velmi nemoudře, ovšem obratně, experimentovat s alchymií. Alchymisté či podobní experimentátoři jsou spíše uzavřenou komunitou, která se snaží vždy přijít s novým způsobem boje, s novou zbraní, taktikou či vynálezem. Ačkoliv jsou jejich pokusy často neúspěšné, mnohdy fatálně, čas od času přijdou s něčím, co opravdu stojí za to.\nSkalvení samci jsou bojovníci, lovci a vládci. Samice se pohybují spíše v okolí doupat a v případě válečné výpravy na ně spadá ochrana hnízda. V boji se samcům mohou i vyrovnat, ovšem proti svému postavení se nijak nebouří a považují je za správné a přirozené. Jejich náboženství je vrtkavé a dost možná si ani nepamatují na dávné bohy jejich předků. Ačkoliv budou věřit spíše v nějaké temnější božstvo, další generace, motivována skalvením fanatickým mnichem, uctívat úplně jiné božstvo. Pokud nemají nějakého přirozeného nepřítele, bojují běžně i mezi sebou.\nSkalveni nemají žádnou rodovou zbraň, ale v boji s trpaslíky mají +1 k útočnému číslu.\nSkalvení zrak je vybavený infraviděním, stejným, jaké mají trpaslíci.\nAkiros *\t[pošta] nové 18:58:34 09.03.2017\nNo ačkoliv vím, že Drd 1.6 (a starší) jsou nevyvážené a nejsou dokonalé, hrajeme podle nich a tedy je beru jako dokonalé a vycházím z nich. Všechny úpravy, které děláme se snažíme dělat podle jejich konceptu tak aby k nim sedly. Myslím že se nám to zatím celkem daří (a je to i hlavní důvod proč sem vlkádám příspěvky, abych měl zpětnou vazbu...)\nJestliže je v pravidlech jednou definvaná charisma, Skalveni v ní nebudou vynikat. PJ to však může upravit tak, že ani mezi barbary nemusí být elfí mladík zrovna přitažlivý a proto si nemusí házet na Char, ale třeba na Sílu, což už je ale vyhodnocení situace každého...\nZvýšení KZ o 1 je zajímavé, ale nemyslím si, že by to u nich bylo nutné. Jednak mají velkou odolnost a jednak myší kožíšek je jemný:) +1 do útočnosti beze zbraně a -1 ke zbrani je spíše nevýhoda... opravdu si nemyslím že je to nutné.\nNapadla mě rodová zbraň - prak pro A a tesák pro B... jsou to málo používané zbraně, ale bylo by to logické, vzhledem k tomu že jich je hodně a není možné je vybavit kvalitními zbraněmi...\nInfravidění jsem zvolil z toho důvodu, že již v pravidlech je nemusí mít další pravidla. Navíc je to logické u podzemních tvorů. Výborný čich jsem již použil obdobným způsobem u N´golů (čekají na schválení)\nVzhledem k tomu, že Skalveni vychází jako nej rasa pro alchymisty, nemyslím si že by bylo nutné ještě vylepšovat. Ale u N´Golů, kteří nebudou zrovna obratní, by to byla dobrá vlastnost (plošbně pro celou rasu, tedy i obyčejný N´Gol má 10 resp 20% šanci na vycítění magenergie....což neznamená že ji vydí a dokáže s ní manipulovat.... ale je to při nejmenším zajímavé... asi to použiju:)\nSkalveni by mohli dostat ještě něco díky ocasu a hbytosti... bonus na iniciativu, tichý pohyb hbytost past na obratnost nebo tak něco....ale zase jen něco drobného, aby to zase nebylo moc silné. Myslím si že ta "Hbytost" +1k OČ by to plošně vyřešila....\nAkiros: +1 nové 14:23:23 09.03.2017\nTak nevyváženě tam vyloženě působí jen kroll a to podle mě úplně zbytečným brutálním snížením inteligence a vlastně i charisma. Podle mě by stačilo dát postih pouze -3/-3 a pak by byl vyváženější se součtem "pouze" -4. Přece jen nemusí být úplně tupí nemyslící bijec. A Charisma by obecně mělo vyjadřovat "sílu osobnosti" nejen krásu a věřím, že taková hora svalů s rozhodným přístupem k věci může být stejně přesvědčivá, jako uhlazený šlechtic... (babrání se v této části pravidel sem úplně nepatří, ale abych osvětlil svůj pohled) Ale u Krolla je to hrané jen a prostě k tomu, že jako válečník má zastrašení, které vychází z co nejnižšího charisma\nA stejně tak to může být u Skalvenů. Jistě nebudou žádní krasavci, vlastně jsou to krysavci :D takže z pohledu upravených pravidel, by nemuseli mít tyhle staty vůbec tak nízké, ale chápu, že jsi uvažoval v hranicích původních pravidel. Ale myslím ,že tady na servru to není potřeba. Snažíme se tu často opravovat nějaké "chyby" v systému a tak není třeba je neustále opakovat.\nAle i tahle oprava co navrhuješ už je lepší. A jak jsem psal, docela by se mi líbilo to dorovnat "netabulkovými" věcmi, jako je třeba to ze základu vyšší KZ o 1 (asi doplněné, že to platí jen pro Kožené zbroje a nižší) a +1 k ÚČ, nebo aspoň útočnosti při boji bezezbraně, výměnou za -1 k ÚČ při boji se zbraní (protože drápy)\nSice jsou to "Krysáci" a tam se tak nějak čeká, že nejsou tak silní, ale je jich hodně. Ale pokud to má být hráčská rasa, nelze používat taktiku "nás mnoho"\nJinak dal bych třeba ještě bonus na čich - na všechny ověřovací hody, kde je potřeba čich bych jim dal +10% + třeba ještě takovou libůstku, že právě skalvení alchymysta magii nevidí, ale cítí (a dostal by tak i ten bonus +10% na "vidění magie" - může to přidat krásný RP prvek, jak sklavení alchymista při prohledávání všude čenichá, místo aby ohledával.\na když už rozebírám čich, tak mě napadá, že by vlastně ani nemuseli mít vidění ve tmě, ale nahrazovat jej právě čichem. Mohl by mít větší dosah, ale zase by byl více nepřesný. Ale může vycítit, že se skrývá něco za rohem, což trpaslík nezvládne, relativně přesně sice vycítí směr, ale už ne vzdálenost atp. Přineslo by to něco nového.\nAkiros *\t[pošta] nové 11:26:33 08.03.2017\nNapsáno mými vlastními argumety se těžko oponuje:) Na soupisu součtu oprav je patrné, že jednotlivé rasy jsou nevyvážené. Nutno podotknout, že průměr jim rapidně snižuje charisma, která je podle mě u těchto hybridních ras oprávněně nízká (byť se v jejich smečce nemusí ten tvor jevit jako odporný). V případě Skalvena A bych hodnoty nechal, ale dost možná Skalven B (který byl od začátku myšlen ne jako bijec, ale samozřejmě vhodnější pro boj tváří v tvář), zde bych možná přihlédl k zvětšení síli na úroveň 7 - 12 (+-0 oprava) ale zaplatil by snížením inteligence 6 - 11 (-4) tím by si ve výsledku o +2 polepšil tedy na -5.\nAkiros: +1 nové 9:55:26 08.03.2017\nSniper - přiznám se že jsem napoprvé četl Skaven a tak jsem anotaci přeskočil a teprve až v díle mi došlo, že to není Skaven, ale Skalven.\nAkiros - touhle tabulkou sis odpověděl poměrně sám, podle mě - síla, obratnost, odolnost jsou +- stejné, ale pak začínají hodně ztrácet v inteligenci a charisma a nasbírají tam velké postihy. když vezmu součet všech oprav tak:\nkroll - 9 (už sám o sobě dost vyjímka a je to jen čistě válečnická rasa)\nSkalven A -6\nSkalven B -7\ntakže je tam poměrně velký zápor na použití v čemkoliv krom alchymisty (vlastně je to asi nejlepší alchymistická rasa) S čímž bych ani neměl problém - něco podobného jako Kroll válečník. Ale Skalven B si úplně říká o to být mlátička, ale hodnoty na to nemá. Obzvláště pokud má být postaven proti trpaslíkovi. Za mě bych viděl třeba opravu sil/odo na +2/+2 oproti trpaslíkovi +1/+3 je to ideální. Možná až tak, že bych zase vzhledem ke změně fyziologie těla dal postih -1 k ÚČ se zbraní, ale +1 k ÚČ bezezbraně (drápy)\na ten nedostatek infa o sociálním způsobu života atp. - jak jsem psal - mě to nevadí. Můžu si to donastavit jak chci.\nAkiros *\t[pošta] nové 12:01:54 07.03.2017\nPracoval jsem se všemy parametry a snažil se o nějaký kompromis.... skalven A má sílu jako kudůk, obratnost a odolnost má větší, inteligenci a charisma menší.... Pro zloděje, válečníka i alchymistu má tedy dobré předpoklady oproti kudůkovi, zatímco hraničář či dokonce kouzelník bude mizerný. Nepřipadá mi však slabý (ve srovnání s kudůkem). Nutno podotknout že rasy v Drd také nejsou zrovna vyvážené. Ale jestliže je jednou ctím jako bernou minci, pak mám dosti omezené hranice a musím balancovat mezi tím, co už je rozdáno.\nAlternativní schopnosti (např. bonus v boji beze zbraně díky drápům) mě také napadli. Např. lepší šplh, rovnováha díky ocasu, schopnost skočít dále atd... ale zase jsem si říkal, že tyto výhody jsou implemetované v těch parametrech a není třeba je dál komplikovat, méně je v mnoha ohledech pro mě více....mě osobně na celém díle bilo do oka slovo parametr, které jsem použil3x za sebou:)\nAkiros *\t[pošta] nové 11:54:26 07.03.2017\nMusím se přiznat že mi svět Warhammeru zůstaval do nedávna skrytý a neznámý. Samozřejmě jsem věděl že existuje hra miniatur. Nyní zkusím PC hry, ale vědomosti o Skavenech a jejich historie jsou mi neznámé. Vím že tam byla nějaká rohatá krysa ale nerad bych komolil jejich zázemí a herní realitu jiného světa. Já osobně mám problém přejímat, nebo alespoň přejímat plně cizí tvorbu. Nechat se inspirovat, to ano...\nVkládat sem k "rase" tuny textu nepovažuji za dobré, protože přejmout takovou rasu pak bude o to těžší. Každý si může implementovat rasu podle svého, případně se nechat inspirovat jinde.\nPochybuji, že by přišel hráč Drd s tím že chce hrát křížence krysy a kudůka. Spíše přijde s tím " hele je tam něco jako skaveni?"\nNavíc bych byl proti, aby si někdo vybral nepravidlové povolání a v mém světě k němu nebyla žádná historie, zázemí atd.. proto bych musel něco takového vymyslet a implementovat. Co se vyváženosti týče (nevým jak to bude čitelné...:\nsíla\tobratnost\todolnost\tinteligence\tcharisma\tvelik ost\nhobit\t6-8\t11-16\t8-13\t10-15\t8-18\tA\nkudůk\t5-10\t10-15\t10-15\t9-14\t7-12\tA\ntrpaslík\t7-12\t7-12\t12-17\t8-13\t7-12\tA\nelf\t6-11\t10-15\t6-11\t12-17\t8-18\tB\nčlověk\t6-16\t9-14\t9-14\t10-15\t2-17\tB\nbarbar\t10-15 8-13\t11-16\t6-11\t1-16\tB\nkroll\t11-16 5-10\t13-18\t2-7\t1-11\tC\nJeštěřan\t11-16 11-16\t10-15\t6-11\t3-8\tB\nSkalven\t5-10\t11-16\t11-16\t7-12\t4-9\tA\nSkalven\t6-11\t10-15\t11-16\t7-12\t3-8\tB\nN´Goll\t8-13\t7-12\t12-17\t3-8\t4-9\tA\nN´Goll\t9-14\t6-11\t12-17\t2-7\t3-8\tB\nopravy\tsíla\tobratnost\todolnost\tinteligence\tchari sma\nhobit\t-5\t+2\t0\t-2\t+3\nkudůk\t-3\t+1\t+1\t-2\t0\ntrpaslík\t+1\t-2\t+3\t-3\t-2\nelf\t0\t+1\t-4\t+2\t+2\nčlověk\t0\t0\t0\t0\t0\nbarbar\t+1\t-1\t1\t0\t-2\nkroll\t+3\t-4\t+3\t-6\t-5\nJeštěřan\t+2\t+2\t+1\t-2\t-5\nSkalven\t-3\t+2\t+2\t-3\t-4\tA\nSkalven\t-2\t+1\t+2\t-3\t-5\tB\nN´Goll\t+1\t-2\t+3\t-5\t-4\tA\nN´Goll\t+2\t-3\t+3\t-6\t-5\tB\nSniper *\t[pošta] nové 9:06:32 07.03.2017\nAkiros: když už jsi načal diskuzi o krátkosti... nejsem schopen dílo posoudit hvězdičkami, neboť v DrD nejsem schopen odhadnout zda je rasa vyvážená.\nZrovna u Skavenů z WH mě osobně příjde docela klíčová ona historie, povaha a hierarchie - daleko důležitější, přínosnější a zajímavější než statistiky bestie jako takové. Takže s tím co už vím, kdybych chtěl v DrD hrát skavena, tak tvé dílo použiju. Ale bez těch vědomostí nemám sebemenší důvod skaveny ve svém světě aplikovat, ani jako hráč, ani jako PJ. Rasa musí mít zázemí a zapojení, abych měl důvod ji do hry přidat a hru obohatila.\nAlternativní využití, které jsem ve svých hrách už aplikoval, byly světy kde třeba nebyly drakrodí, ale hráč chtěl hrát drakorodého. Tak jsme se domluvili že je vlastně skoro jediný svého druhu, výsledek genetického experimentu. V takovou chvíli se mi také hodí statistiky někým udělané k porovnání názoru na vyváženost.\nVe shrnutí bych tedy řekl že takto napsaní skaveni jsou zajímaví pro ty co skaveny znají, ale o použitelnosti pro neznalé silně pochybuji.\nAkiros *\t[pošta] nové 7:26:18 07.03.2017\nDíky Snipere.... jinak přesně jak píšeš. Už mám ve stejném duchu zpracovaného N´golla, což je naprosto totožně synonimum Gnolla, tedy humanoid se psí či vlčí hlavou (resp. kříženec). Ačkoliv jsou tyto "kvazi rasy" běžné v DnD, Warcraftu, Warhammeru a dalších fantasy světech, v dračím doupěti jsem je nenalezl (mám na mysli bestiář).\nDříve jsem na tyto rasy nahlížel jako na kulisu, nanejvýš CP a pokud byly obsaženy konkrétně v pravidlech (četl jsem od místních autorů několik vlastních) tak jsem jim příliž neholdoval. Ovšem stejně jako s Au Angi Angi, jakmile se tato rasa dostala do nějaké příběhové linie, začal jsem na ní nahlížet zcela jinak. Navíc se dostali pod ruku několika trpaslíků jako nepřátelé zatím pro nižší úrovně, ale není vyloučeno, že nyní stanou i po boku několika postav, tedy jsem zauvažoval na reálné možnosti za takového Skalvena hrát.\nParametry rozhodně nevnímám jako slabé. Snažím se o vyváženost a není mým záměrem dávat do hry něco co je příliž silné (již zmíněný Au Angi Angi mi například osobně přijde trochu moc silný). Parametry jsem tvořil ve vztahu k ostatním povoláním a vycházel jsem hlavně z kudůka a hobita. (mimochodem člověk má sílu 6-16, myslím, má velký rozptyl)\nNízký věk je podle mého opět jen kulisa. Jak často nám umírají postavy na stáří? A co rozdíl mezi elfí dlouhověkostí....ta je také k ničemu ve své podstatě.\nDílo má být podle mého názoru krátké a stručné a aplikovatelné plošně bez ohledu na svět, protože každý hraje ve svém vlastním a konkrétní názvy či pravidla by se tam nemusela hodit.\nKaždopádně děkuji za komentář:)\nSniper *\t[pošta] nové 15:42:46 06.03.2017\nDakeyras: že ty si nečteš anotaci díla?\n"Jedná se o křížence krysy a kudůka. Skalven vychází ze slova skaven, ale nechtěl jsem přesně kopírovat Warhammera. Celkem se divím, že jsem ho tady ještě nikde nenašel:)"\nDakeyras *\t[pošta] nové 10:55:09 06.03.2017\nTakhle jak je to popsáno je to spíše dílo do bestiáře. Nikdo nebude chtít hrát postavu, která se dožívá 20 let, je dobrá jen pro alchymisty (jinak naprosto špatný) a je k ní svět poměrně nepřátelský.\nNevadí mi mnoho nedodaných informací, které se stejně mají vázat k světu a jeho settingu, stejně jako původní pravidla nerozvíjí trpaslíky, elfy, ...\nCo dalšího bych vytknul je příliš malý rozdíl mezi Skalvenem A a B. Rozdíl ve velikosti a hmotnosti by měl poskytovat větší bonusy do fyzických vlastností než jen +1, obzvláště ,když přichází o obratnost i charisma. Takový Skalven B, je velikostí i vahou podobný člověku a mohl by tak mít minimálně jeho hodnoty. Neznám teď hodnoty kuduka, ale mohl si polepšit.\nNebo dostat více bonusových věcí, aby jeho hraní bylo více příběhové. Kupříkladu by měl hrubší kůži a základní KZ 2, výhodu na boj bezezbraně díky těm drápům, ...\nJinak podoba s Skalven / Skaven je náhodná, nebo záměrná? Rozhodně mi nevadí a není třeba bezhlavě něco kopírovat z pravidel do pravidel, jen mě to zajímá.\nVygenerováno za 0.06699800491333 sekund.


Mlýn připomínal zaniklé Horenčice - Hodonínský deník\nMlýn připomínal zaniklé Horenčice\nHorenčice /SERIÁL/ - Ves u Žeravic patřila mezi větší. Byla pustá ještě před husitskými válkami.\nZaniklá obec Horenčice.Foto: DENÍK/Markéta Evjáková\nPokud by se hledalo místo v okrese Hodonín, kde zmizlo z mapy nejvíce vesnic, na stupně vítězů by se určitě dostaly současné Žeravice. V jejich katastru byly dříve podle dochovaných záznamů minimálně další tři vsi. Jednou z nich byly Horenčice, někdy udávané také jako Hořenčice či Chornice.\nHustotu osídlení tamního katastru vzpomíná ve svém díle i historik a bývalý ředitel České vyšší reálky zemské v Hodoníně František Augustin Slavík. Při výčtu pustých obcí po česko-uherských válkách uvedl v současném okrese Hodonín tři místa, která byla nejvíce zasažena. Kromě okolí Hodonína to podle něj bylo okolí Milotic a zmíněné okolí Žeravic.\n„Horenčice jsou uváděné v roce 1358, když Racek ze Zborkovic prodal všechen svůj majetek, který tam měl, Alšíkovi, řečenému Kuželovi,“ píše ve své knize Kyjovsko historik Rudolf Hurt.\nPustá roku 1412\nRoku 1408 byly Horenčice podle něj příslušenstvím Žeravic. Tehdy je držel Aleš, řečený Kužel ze Žeravic. O čtyři roky později už se podle Hurta uváděla ves jako pustá. Podle jím nalezených záznamů k Horenčicím náležel rybník a mlýn. Jako o pusté vesnici hovoří ještě záznamy z let 1490, 1500 a 1578.\nDéle než zbytek vesnice se udržel zmíněný mlýn. Podle Hurta trval po celé 16. století. Počátkem 17. století už se o něm mluvilo jako o mlýnu žeravickém. Poslední výslovnou zmínku o Horenčicích uvádí Hurt zprávu roku 1597, kdy se o nich hovořilo jako o pusté vsi „Chornici“.\nHorenčické louky a lesy drželo v roce 1611 pětadvacet lidí ze Žeravic. Z toho, že se rozsah všech horenčických polí koncem 17. století odhadoval na téměř čtyři sta šedesát měřic, lze vyvodit rozsah zaniklé vesnice. Podle Hurta nebyla zrovna nejmenší.\nPodle jména lze usuzovat, že ves patřila na Slovácku k těch starším. Ukazuje na to koncovka –ice. Hurt vysvětluje i možný původ jména. Podle něj je takzvaného apelativního rázu, tedy charakterizující polohu. Horenčice = obyvatelé bydlící nahoře. Vzhledem k charakteru krajiny v oblasti mezi Osvětimany a Žeravicemi s tím lze souhlasit.\nHistorie zaniklé vsi je po většinu času spojená se Žeravicemi. I v knize Žeravice – Od minulosti k současnosti se proto lze o Horenčicích dočíst. Autorka knihy Růžena Žůrková uvádí ve shodě s Rudolfem Hurtem, že Horenčice byly pusté ještě před husitskými válkami. Přikládá ale podrobnosti. „Roku 1515 byly obnoveny, ale roku 1538 znovu zpustošeny a území přidáno k Žeravicím. Nacházely se mezi Hruškovicemi (další ze zaniklých obcí - pozn.red.) a Žeravicemi při potoku od Osvětiman,“ uvádí autorka.\nTento fakt potvrzuje i Vladimír Nekuda v knize Zaniklé osady na Moravě v dobách feudalismu. Ten polohu popisuje jako severní část žeravického katastru, kde býval Horenčický rybník. Nekuda potvrzuje i pokusy o znovuvysazení vsi, jak je vzpomíná Žůrková. „Podle vkladů z let 1515 až 1535 se zdá, že byly na čas osazeny,“ píše Nekuda. Ten uvádí ještě jeden pokus o obnovení, dřívější. Už v roce 1417 měly být částečně obnoveny, když Zich z Nedachlebic bral na spolek Jana Kužela z Archlebova na zboží v dědinách Žeravicích a Horenčicích.


Všechno koření stále po ruce na závěsné polici Kuiri 1\nZávěsná kuchyňská police Kuiri 1Závěsná kuchyňská police Kuiri 1Máte své dobroty rádi pořádně okořeněné? Pořiďte si závěsnou kuchyňskou polici Kuiri 1, na které budete mít všechno koření stále po ruce a úhledně uspořádané. Díky příznivé šířce 100 cm se na ni vejdou i ty nejexotičtější kousky.\nPolice vaši kuchyň zkrášlí jedním ze 2 příjemných barevných odstínů – je na vás, zda si vyberete bílý, nebo tmavší variantu wenge. Výhodou je použité lamino, mezi jehož silné stránky patří snadná údržba a dlouhá životnost.\nVyberte si svou novou kuchyňskou polici v jednom ze 2 odstínů.\nKód produktu: 088-O-1846 218Cena za kus v základní verzi:218 Kč\nObvyklá cena v prodejnách nábytku:335 Kč\nZboží dodáme do 16.05.2017Jak získat jedinečný kousek? Vyberte parametryNákupem získáte 44 věrnostních bodů\nNaklikejte si parametry ↓Barevné provedeníbílý wenge\n-35%Horní skříňka BRW kuchyně Junona Line G2W/80/57, Bílá/Bílý lesk1 341 Kč\n-35%Spodní kuchyňská skříňka Kuiri 3 - levá1 341 Kč\n-35%Mini komplet kuchyně Kuiri 24 485 Kč\nStáhněte si montážní návod Kód produktu:088-O-1846Materiál:LTDVyobrazené provedení:bíláRozměry (š/v/h):Š 100 x V 14,5 x H 14 cm\nChci získávat exkluzivní akce, slevy a tipy e-mailem (můžete se kdykoli odhlásit). Ochrana proti SPAMu: 6 + 4 (slovy) = -35%Police Stripe dub san remo světlý / lava Stále se vám zdá, že vaše domácnost není dokonalá? Rozhlédněte se kolem sebe a nezapomeňte svoji...Dodáme do 16.05.2017795 Kč517 KčDetail zboží-29%Jednoduchá police na zeď Monita Zejí zdi dětského nebo studentského pokojíku prázdnotou? Chcete je nějak smysluplně využít? Pak je využijte k...Dodáme do 23.05.2017828 Kč592 KčDetail zboží-35%Police do skříně Geometria Jste šťastnými majiteli šatní skříně Geometria a chcete si v ní užít ještě víc úložného prostoru?...Dodáme do 16.05.20171 657 Kč1 077 KčDetail zboží-26%Malá dřevěná polička Vitalis Chybí vašem dítku nebo vám malá praktická polička, která nebude zabírat příliš mnoho místa na zdi,...Dodáme do 19.05.2017685 Kč508 KčDetail zboží-35%Police do skříně Neda O kolekci Neda jste už jistě slyšeli. Ještě aby ne, když už máte doma jednoho zástupce....Dodáme do 20.05.20171 194 Kč777 KčDetail zboží-35%Police Nordy 2 - dub sonoma Co všechno snese závěsná police Nordy 2? Díky svému povrchu snese dennodenní utírání prachu, zvládne způsob...Dodáme do 16.05.20171 646 Kč1 072 KčDetail zboží-24%Malá dvojitá polička Agneta Potřebovali byste něčím zaplnit holou bílou stěnu, ale nechcete již příliš zatěžovat interiér? Pořiďte si místo...Dodáme do 19.05.2017665 Kč508 KčDetail zboží-12%Stylová polička Fidelia z masivu Máte doma pár drobností, kterých se nechcete zbavit, ale nemáte je kam dát? Pak si na...Dodáme do 19.05.2017845 Kč746 KčDetail zboží-24%Dřevěná knihovna Bily Knihy jsou nedílnou součástí našeho života. Pokud hledáte další prostor pro uložení oblíbených literárních skvostů a...Dodáme do 03.06.20177 910 Kč6 038 KčDetail zboží-35%Závěsná polička Marino Už jste unavení z neustále reprízovaných hitů normalizačního filmového fondu? Zkuste televizi vypnout a víc zapojte...Dodáme do 16.05.20171 749 Kč1 137 KčDetail zboží-35%Police Profisimo 1 Jednoduchá závěsná police Profisimo 1 nabízí prostor pro vystavení knížek, dekorací či fotografií, zaplní místo na...Dodáme do 16.05.2017835 Kč543 KčDetail zboží-22%Jednoduchá závěsná police Masimo Máte již obývací pokoj kompletně zařízen (ať již sestavou Masimo či jinými nábytkovými komponenty), ale sháníte...Dodáme do 26.05.2017608 Kč474 KčDetail zboží


Obrazem: Zkoušky nových vagonů pro ČD v Cerhenicích končí, na jaro se přesunou do Maďarska - Zdopravy.cz\nČeské dráhy začnou nové vozy nasazovat ve druhé polovině roku na linky mezi Prahou a Chebem\nTesty nových vagonů pro České dráhy od konsorcia Škoda Transportation a Siemens Mobility jsou na okruhu v Cerhenicích téměř u konce. S cestujícími vyjedou ve druhé polovině roku. Z Cerhenic se přesunou na březen a duben do Maďarska, kde se bude testovat jejich „soulad“ s maďarskou infrastrukturou. Oznámily to dnes České dráhy. Poprvé také ukázaly fotografie interiéru vozidel.\nČeské dráhy objednaly 50 vagonů u konsorcia Siemens-Škoda v létě 2018. Vozy se svařovaly a lakovaly v závodě Siemensu ve Vídni, dokončení probíhá v továrně Škody Vagonky v Ostravě. Vozy vycházejí z platformy Siemens Viaggio Comfort, známé jako railjet. Budou po pěti sestaveny do 10 netrakčních souprav, které budou spojeny podobně jako vysokorychlostní vlak. To umožní cestujícím průchod soupravou. Na rozdíl od railjetů jsou ale vlaky na obou koncích ukončeny standardním rozhraním UIC pro osobní vozy a otevřenou čelní stěnou.\nSoupravy bude možné spojovat do delšího a průchozího vlaku, nebo k nim připojovat jednotlivé osobní vozy a vytvářet tak vlaky s různou kapacitou a službami. Do průchozích vlakových souprav bude možné připojit další vozy 1. a 2. třídy, restaurační vozy, vozy pro přepravu jízdních kol nebo třeba řídicí vozy. Hodnota kontraktu činí necelé tři miliardy korun.\nČeské dráhy začnou nové vozy nasazovat ve druhé polovině roku na linky mezi Prahou a Chebem, a to přes Ústí nad Labem a Chomutov i přes Plzeň. Každá pětivozová souprava bude mít zhruba 330 míst k sezení. „Tyto vlaky disponují nejmodernějšími prvky na současném evropském trhu. V rámci projektu byla například poprvé ve střední Evropě využita technologie výroby oken, která umožní snazší průchod signálu mobilních telefonů do soupravy se zachováním tepelně-izolačních vlastností skel,“ uvedl šéf Českých drah Ivan Bednárik.\nVozy s nejvyšší možnou provozní rychlostí 200 km/h budou postupně schváleny pro provoz v České republice, okolních státech a Maďarsku. „To kvůli možnosti potenciálního využití i pro mezinárodní linky,“ uvedly dnes dráhy. Původně přitom počítaly s novými vagony pro expresy Metropolitan z Prahy do Bratislavy a Budapešti, nakonec ale dospěly k závěru, že by kapacitně nestačily. Budou je proto posílat do Chebu.\ntagyČeské dráhy seznam Siemens Mobility Siemens Viaggio Comfort Škoda Transporation Top\nÚplně si neumím představit jak je táhne ESO.\nkdy taky konečně někdy něco přijde k nám na severní Moravu. Furt jen Čechy, Čechy a Brno, ale do oblasti, kde žije nejvíce lidí v okruhu asi 30km v celé republice nikdy nic, fakt zmrdi toto 😀\nVzdyt vam tam jezdi kazdou chvili Pendolino, Jancura, Leos, polsko-rakouska a polsko-slovensko-madarska EC. Co si stezujete? Komfortnich vozu a rychlych vlaku mate vice nez je kdekoliv jinde v CR\nasi má mindrák 😀 nejspíš mu nejde o reálný stav\nDiskusní příspěvek hodný na mainstream typu Novinky atd…\nDříve tu byly příspěvky, ač protichůdné, tak slušné a odborně ladene…\nBohužel je to pryč…\nVy si u vás na Moravě stále myslíte, jak jste odstrkováni. Tak se někdy přijeďte podívat do Královéhradeckého kraje, uvidíte, co zde jezdí za vykopávky, a změníte názor.\nProč by měnil názor? Pocit ublíženosti je velmi příjemný a nelze nikoho přinutit, aby si ho nechal kazit fakty.\nTen interiér vypadá lépe než v Railjetech. Snad jsou ty sedačky v 2.třídě kvalitnější a během jednoho roku se neopotřebuje potah. Když jsem jel po třech letech Railjetem, sedačky úplně zbledly…\nNa Krušnohorech budou velkoprostory určitě přínosem, ještě by to chtělo kamerový systém, jako mají vozy na Hungariích. Poslední dobou u večerních spolů počínaje Mostem a konče v Holešovicích korzují neustále vlakem různá pochybná individua, někdy se ptají na cigarety, někdy chtějí peníze .. naposled před týdnem jsem v R617 vyhazoval jednoho takového z kupé v 1. třídě .. a průvodčí to pravděpodobně ví, protože naposled je většinou vidím v Teplicích..\nVelkoprostory nějak zabraňují individuím, aby chodily vlakem, případně se ptala na cigarety či peníze?\nNejvíc problémový je úsek Most – Bílina. Čórnou a vystoupí.\nVidím dobře polohovatelné sedačky i ve dvojce…? To je snad zázrak.\nzáleží jak moc jsou u sebe, aby byl prostor na to si je posunout\nPolohovatelná sedadla ve dvojce nejsou žádným zázrakem. Aspoň u nás na severu na rychlíkových linkách R14, R22 a R21 je to běžný standard. 🙂\nu GWTR a AŽD v 654 je to též standard\nNevím proč se má stroj a podvozky na 200 mají drncat někde 90 do Chebu místo Bratislavy. Prodloužit jdou přece dalšími vagony.\nDo Chebu se drncá rychleji než 90kou. ČR není jen Praha, Brno, Ostrava.\nNo moc ne. Praha Beroun 80. Pak nějaké 110ky na novém koridoru… A pak zas 90ky.\nAby jeden mohl nadávat, tak si vylže nesmysly, na které pak nadává. Jak kdyby z Prahy do Plzně nikde nebylo 140+ km/h.\nMimo Vk je na trati Praha – Plzeň – Cheb (profil I=130 mm) na kousku Vmax=140, zbytek 120-130 km (do Plzně, Ejpovice víc než 140 klasika nemá důvod jet), na Cheb podobně.\nPro klasické soupravy? Na kolika % trati.\nJen aby objednavatel i něco přispěl..\nNo přece blízko je ložisko minerálú a staví tam cizí firma novou obrovskou montovnu (na baterie a podobné ?)\nTi zaměstnanci, vč.migrantů, se musí za nákupy a zábavou, dopravovat do Prahy!\nMá to tuším jezdit do Chebu nejen přes Ústí, ale i přes Plzeň na Západních expresech, takže dvoustovkou si to může projet Ejpovický tunel 🙂\nZrovna na Cheb by se hodila vratná souprava s řídícím vozem, aby se nemusela odpojovat a připojovat lokomotiva na druhý konec soupravy v Ústí\nMohu se zeptat odkud je ta informace, že se s vagony původně počítalo na Metropolitan? Od začátku se přece mluvilo o Chebu.\nNemluvilo. Na začátku byl skutečně záměr nasadit je na Metropolitan, poté ale kvůli jejich nízkému počtu ČD rozhodlo, že pod jedním názvem nechce provozovat jiné standardy kvality.\nMnohem dříve se mluvilo, že na Krušnohory se nasadí Interpantery. Pak si na Krušnohory dělal zálusk Jančura a z Panterů sešlo. Pak přičiněním DB sešlo i z Jančury.\nJasně my můžeme všude jezdit ale ostatní jen obratem na hranicích co!?\nTady je asi něco špatně ne?Na Budapest to jezdit nemůže ,přitom vozy na Metropolitanech jsou katastrofa ,může se libovolně odebírat a přidávat vozy v soupravě a dát i jiné vozy k tomu.Když dám do každé soupravy 7 vozů a jídelák tak mám kapacitu a při 50 vozech mám 7 souprav.Metropolitanů jezdí 6 v každém směru a když Leoš dokázal vyjezdit Ostravu ,zajet přes Prešov do Košic a odskočit si i do Krakova s pěti jednotkama ,tak je problém asi jinde.Jako když byla plná huba keců ,jak Pendolino bude jezdit mezistátní vlaky hlavně Německo a nikdy to tam nepustili a hlavní… Číst vice »\nSamozřejmě, že by to mohlo jezdit na Metropolitanu, ale s 5 vozy to jaksi kapacitně stačit nebude…\nMj. Pendolino nemá nebo nemělo povolení do Německa, jestli se nepletu. Ostatní o tomhle určitě řeknou víc.\nProč nás asi Němci vždycky na hranicích zarazí, že?\nProč vždy pro nás, ČR, neplatí volný pohyb osob ani zboží a služeb (jak by v EU mělo platit).?\nJak řekli : vyhladoví nás, abychom byli poslušní.\nU Krušnohoru je velmi důležitá úseková frekvence mezi sídly právě v podkušnohoří. Charakter osídlení je tam takový, že to prostě musí stavět každý kousek, protože každý kousek je nějaké větší sídlo nebo dopravní uzel.\nLedaže by se tam zavedla nová vrstva Sp vlaků, ale pak se dost sníží počet cestujících v onom rychlíku.\nProslychá se, že s postupnou modernizací Podkrušnohorské magistrály se Krušnohorům opravdu nějaké zastávky vypustí.\nTak možná Jirkov zastávka, ne?\nAž (jestli) se přesune chomutovské nádraží blíže k centru, tak by se mohla vynechat i zastávka Chomutov-město\nAktualne se pripravuje reko Chomutov-mesto. Proste klasicka ceska koncepce 🙂 .\nRakousko je o 20% menší, ale místo 7 railejtů jich má 51 a místo moderních 50 vozů má i s opcí objednáno 700 vagonů – no aspoň budou ojetý vagony k nám, žlutý zimnici je snad neprodaj.\nHrubý domácí produkt na hlavu v Rakousku je 51460 USD. v Česku je 23078 USD. (za rok 2018) Srovnáváte dva geograficky sice blízké, ale ekonomicky velmi vzdálené subjekty.\nAno…v Rakousku neměli 41 let komunisty…\nProblém je, že ten rozdíl v dopravě je znát i po 30 letech „svobody“…\nProč 41 let? V roce 1968 mělo Československo vyšší životní úroveň ( ještě furt) než Rakousko.\ntak to bych se s dovolenim dost divil.\nA teď ceny jízdenek…\nV Rakousku jsou (minimálně na ICE a RJ) velmi drahé.\nAle tamní lidé jsou ochotni takové peníze dát, protože než dojedou do cíle, udělají kus práce (a nakonec tak dokonce vydělají)\nNení to tak hrozné s jejich kartou. A jejich platy.\nPokud vím jezdí za 1,5, 2 Kč/km ne. S jejich kartou.. Railjetem. To je špatné?\nTeď už 60.\nMůže mi někdo prosím vysvětlit proč se soutěžilo jen 10 souprav? Vzhledem k době než proběhne vyberko mi přijde logičtejší udělat výberko třeba na 30 souprav se zavazným odběrem 10 plus na 20 opce.\nPokud pak budou objednatelé ochotni si připlatit za tyto soupravy mohou jít rychle do výroby. Takto bude jen 10 souprav. Pokud by objednatele meli zájem uhradit vice souprav tak se musí zase soutežit a to je na 5 let – dva roky soutežím, 3 čekám na vyrobení. Škoda 🙂 hodily by se na mnoho relací v ČR.\nVrabci na střeše si cvrlikají, že jich bude mnohem více, navíc s řídicími a restauračními vozy.\nno kéž by se zrealizovalo alespon tech 182 vozu co se souteží už dva roky.\nVagony suprovní, ale ta fotogalerie? Už jsem ty fotky viděl v časopise ČD pro vás.\nJako náhrada za honeckery na osobáky dobrý, ale ještě by to chtělo vyrobit vagony s interiérem pro rychlíky.\nMají jezdit mimo jiné na Chebácích přes Ústí. zde tyto rychlíky plní spíše regionální charakter s pravidelnou výměnou cestujích. Málo kdo je de třeba z Chebu až do Ústí. Hlavně ať se dá egulovat osvětlení a není to nuceně osvětlené jak na operačním sále.\nA co takhle ty honeckery připojit za to do soupravy?\nSuper nápad, jsem pro\nJojo, okolo Vánoc a Velikonoc jako místenkové…😁\nUž teď se těším na první fotky, až za touhle soupravou bude „vlát“ posilové AB 349 spolu s B 249. Je to samozřejmě nadsázka, ale u ČD ? Kdo ví…\nZatím si můžete udělat plno fotek jak z Jirkova do Žatce jezdí půjčený Šukafon od KŽC.\nA platí pokutu, když tam jsou namalována nízkopodlažní vozidla?\nTo by mě také zajímalo 🙂 Možná dobrý tip pro redakci?\nNo a co? Radši si sednu do béčka, než abych se někde mačkal ve velkoprostoru jen kvůli „souladu“…\nV béčku se zout, natáhnout si nohy na protější sedačku, a číst si nebo koukat do krajiny…báječný pocit…\nV A je to ještě zajímavější, ale doufejme že brzy nereálné (vyřazení z provozu)\nže by už Bečka a jejich deriváty měly předělávky 12tižilového UIC kabelu za 18tižilový?\nA je v takej súprave 18-žilový vôbec nutný? Napadá mi tak možno selektívne blokovanie dverí, ale bez toho sa dá žiť.\nJeště přemostění záchranné brzdy,komunikace,ovládání osvětlení.Ale i bez toho se dá žít.Dokonce i bez topení a klimatizace by to jelo.\nPlánují se také někdy nové vozy s kupé?\nmyslím, že vyjma nějakých dětských oddílů v nový railjetech pro OBB nikoliv\nCož je škoda. Resp. je mi jedno jestli kupé nebo velkoprostor, ale vadí mi nemožnost regulace osvětlení v noci. V autobusech se v noci zhasíná, v letadle také, jen ve vlaku se musí svítit pořád naplno.\nJe to pravda, jet v noci/večer/ráno v přesvíceném velkoprostoru, což je naprostý standard, je nepříjemné. A i zcela zbytečné, když mnohé vozy jsou již vybaveny individuálními lampičkami. Jenže dopravci (alespoň ČD určitě) žádný systémový manuál pro průvodčí pro intenzitu osvícení nemá, jde zpravidla o libovůli obsluhy. Která na to upřímně bohužel celkem kašle.\nNepůjde o žádná dětská kupé, ale o obyčejné oddíly pro všechny cestující. Snad jen v rámci marketingu budou doporučována skupinám (pro které jsou skutečné ptředevším vhodná).\nKupé přestalo být bohužel in. Čím více míst k sedění, tím míň vozů a poplatků. Prostor žádný, sedadla nalepené na sobě a kde je místo, tam se narve jídelní stůl aby tam nebyla asi moc velká mezera. Radši stát u WC než se tam mačkat.\nJá myslím, že zase taková hrůza to není, 6 lidí na dvojkách má víc místa, než 6 lidí v kupé.\nCo je platný, že v prázdným vlaku mám plno míst volných, když mohu využít jen to těsné sedadlo a minimálně to vedle sebe. Vlak ztratil kouzlo prázdné čtyřky, která byla vždy alespoň nadějí, která většinou nevyšla. ale alespoň nadějí. Ale i v plné čtyřce se daly při troše souznění natáhnout nohy. O společenském významu čtyřky ani nemluvě, to je na celé pojednání. První pokusy o dvojky byly z úmyslu, aby každý mohl být čelem ve směru jízdy. Ještě v šedesátých letech se dělaly otočné sedačky, ze kterých se daly sestavit i čtyřky, ale pak snaha o pohodlí pasažérů vzala za… Číst vice »\nTGV ani ICE nemá kupé …\nICE1 kupé vskutku má.\nBylo by to dost vhodné. Někteří lidé odmítají velkoprostory jezdit a radši jedou autem.\nJiní se bojí v kupé.\nDámy se bojí o svou poctivost…\nTaky bych velkoprostory nerušil.\nJsem zvědav jestli se někdy dočkáme něčeho lepšího na lince R9…\nAž po soutěži, nejspíše Regiojet\nAby se ty B249 dřív nerozpadly\nkdeže, tie nás všetky prežijú 😀\nB249 jezdí na R9 zcela minimálně, navíc mimo jiné bývá do soupravy zařazován poslední dobou jeden Bee238.\nJá vím jezdím Vysočinu často ale ve srovnání s ostatními rychlíky je to muzeum, na ostatních linkách jezdí Bee 238 jako posily.\nNo jasně zase doveze ojetiny z raichu .. žlutak\nA i po tom to bude o tři třídy lepší svezení\nRozdíl mezi ojetinama : ČD vozy z Rakouska opraveny kompletně doplnění cze ,popř. Klimatizace, provedeny revize. RegioJet vyměněny podhlavniky za žluté , prelakovano, revize ?? Sprosté slovo\nAno, a že těch ČD rakouských ojetin na R9 jezdí… aneb já o voze, ty o koze.\nAha .. vy stě tu nic nepsal , takže se uklidnime a nohy v teple.\nA o 30% dražší jízdenky…\nUž ne, po té tiché emailové dohodě je kupují ČD a ani se nenamáhají je přelakovat či opravit, rovnou je šoupnou do provozu. Ale to nevadí, aspoň vím kde si užiju luxusu.\nA opraví je až průběžně. Narozdíl od RJ.\nRozhodopádně. Ale budete si muset pár let počkat 😈\nStejně je to síla, že se drážní vozidla musí složitě certifikovat pro každý stát separátně. Vítejte v EU.\nTo je zložité.\nKeď EÚ dospeje k zjednoteným normám, tak jedni kričia, že zasahuje do suverenity. To bolo kriku okolo TSI…\nA keď naopak na niektoré veci spoločný štandard ešte neexistuje, iní kričia, že to EU nedokáže zjednotiť.\nV zásade ale asi hlavne ide o staršie trate postavené podľa maďarských špecifík, kde sa bude overovať profil. EMC sa pri netrakčných súpravách riešiť nemusí.\nAle ani nevybalujte moc kufry pro případ zřícení hotelu…😁\nNebýt EU, tak by se to nemuselo schválit v každé zemi zlvášť?\nZa to nemůže EU ale drážní nacionalizmus, EU se s ním snaží bojovat ale jde to pomalu.\nJinak je to jeden z důvodů proč většin osob ale hlavně nákladu jezdí po silnici – železničáři sami snižují svoji konkurenceschopnost.\nJojo, chete jednotné evropské schválení a EU bijci okamžiě mínusují, že národ přijde o soběstačnost.\nMáte to trochu popletené. Nutnost schvalovat v každém státě zvlášť je důsledek národních norem a specifických požadavků. Naopak EU se snaží, aby se to sjednotilo, což se částečně daří díky TSI normám. Je opravdu vtipné, co všechno dokážou lidi na EU hodit. Když pak bude chtít EU sjednotit drážní normy, tak budete zase remcat, že nám zlý diktát Bruselu vnucuje nějaké TSI.\nVí někdo kam půjdou vozy z Krušnohorů?\nZe smlouvy MDČR s ČD se dá usuzovat po velké rošádě propad něčeho lepšího na R17 a částečná kultivace ještě něčeho (R9?).\nA u ABmz je jasno, všechna na Ex6_München (Praha-Plzeň) a R16. Uvolní se ABpee.\nJen doufám že ty ABpee neskončí na Vysočině\nA co bude místo ABpee na R16\nNo rozhodně nějaká 1.třída 😁\nMohli by jimi třeba konečně nahradit ty dobytčáky na lince Brno-Šumperk/Jeseník.\nTam dle smlouvy s ČD budou od GVD 2022/2023 budou nasazovat Bdmz v počtu 36 kusů. Bylo by fajn k nim přidat právě ABmz 😃\nKde se vezme 36 Bdmz když teď jsou 4,\nRekonstrukce z nějakých Bmz 232/226 😉 Aby to vypadalo že si to vymýšlím, tam lze tu smlouvu najít na smlouvy.gov.cz od smlouvy 10161584\nNa R23 a R20. Tam už to je bídný a reálně hrozí (a jakože fakt dost blízko), že o R23 Dráhy přijdou. Tenhle grafikon končí smlouva. A navíc tam by ABmz bylo lepší, postačovalo by. Tam by souprava Loko + Bmz + Bpee + ABmz byla perfektní.\nJestli je R23 Kolín- Ústí tak tam bych si docela uměl představit trojvozového Intera…\nNa děčínských rychlících by nejvíce využily svou max 160km/h samozřejmě pokud je nepotáhne řada 162. Na vysočinách z 90% nevyužijí ani těch 140. Konečné rozhodnutí padne zřejmě až bude alespoň půlka z těchto nových souprav jezdit.\nTakže na Vysočině budou jezdit Béčka do nekonečna jen proto že tam není trať na 160 už teď tam jezdí Bee 238, podle vás by mělo všechno dobrý bejt na Děčínech.\nA že na Děčínech toho dobrého teď jezdí, že? Aee předpokládám zůstanou, když se tam montovala wifina, ale ty Bee272 by chtěly aspoň z části vyměnit. Už jen kvůli délce některých souprav. Paradoxně teď tyto soupravy zajišťují většinu přeprav mezi Prahou, Ústím a Děčínem, když EC a některé Krušnohory jsou zrušené.\nNěkdy mi to přijde že na ty Bee272 došly tlumiče na náhradní díly. Někdy to jsou fakt rány.\nJestli vůz propruži až na doraz je spíš problém na straně sždc.\nJen jestli toho od padesátiletého Görlitz V nechcete trochu moc.\nNevím co to je, vozáci tvrdí že táhla, každopádně některé vozy ve 140 vydávají děsné zvuky.\nChtěl jsem tím říct, že budějovické a vysočinské rychlíky (kde jsem mimochodem narazil vždy na Beer a Bee272, ale nikdy vozy B), nejsou jediné které zaslouží změnu.\nNa budejice nikdy Beery ani Bee 272 nejezdily tam jsou jen Bee 243\nVytvořit soupravy a zjistit, že do původní směru nejsou dost kapacitní, to může jen idiot.\nNakonec budou jezdit do jakési díry. To člověku hlava nebere.\nBudapešť nebo Most, není to jedno?\nJe, akorát že Most je na druhou stranu…\nPravda, v Budapešti je k vidění více kulturního dědictví…než jeden velký, ale zároveň osamocený kostel…\n„Původně přitom počítaly s novými vagony pro expresy Metropolitan z Prahy do Bratislavy a Budapešti, nakonec ale dospěly k závěru, že by kapacitně nestačily. Budou je proto posílat do Chebu.“ Pěkná blbost: když je možno ty skupiny vozů spojovat jak spolu, tak i s jinými vozy pro osobní dopravu, tak přece doladění potřebné a nabízené kapacity nemůže dělat žádný nepřekonatelný problém! Nemám samozřejmě nic proti jejich použití i na dlouhých vnitrostátních relacích, ale cestovní doba z Prahy do Budapešti bude asi vždycky o dost delší než z Prahy do Chebu a počet přímých cestujících v té mezistátní relaci asi také… Číst vice »\nNa Budapešť se koupí stejné 9vozové soupravy jako na Hamburg.\nTo budu do BA chodit RailJety??? Neverim\nV Německu bylo 200 km/h málo…\nA jak, by mělo potom význam že koupily něco nové, když to namixuji se starým?…\npočet přímých cestujících v té mezistátní relaci asi také bude větší než v té vnitrostátní\nMyslím, že byste těžko hledal vlak, kde toto platí.\nJako mírný šotouš jsem vlakem cestu Praha-Budapešt absolvoval zhruba 6x během dvou let, před covidem, a pokaždé by na přeshraniční úsek mezi SK a HU bohatě stačil jeden vagón. Nevylučuju, že by se někdy zaplnily i dva, ale kvůli cestujícím v celé trase to nejezdí.\nJá zase dva roky před covidem pravidelně jezdil Praha – Berlín a potvrzují – přes hranici jede ve vlaku zdaleka nejmíň lidí z celé cesty.\nTo je sice pravda, ale zrovna Berlinery jsou jedna z ne mnoha linek, kde i jen mezinárodní cestující soupravu zaplní velmi solidně, kde dost možná tvoří i většinu.\nV podstatě asi ano – ale opět z mé zkušenosti se naplněnost vlaku přes hranice hodně měnila během roku.\nLeden-březen nejezdil skoro nikdo (myšleno Němci do Česka), od dubna to postupně sílilo (hodně podle hlášeného počasí pro ČR), přes léto až do září jezdil vlak plný, říjen-listopad zase skoro nikdo a pak kolem Vánoc a Nového roku to zase trochu stouplo.\nTakový běžný předkovidový výletní rytmus.\nJá jsem tam jel vlakem minulý rok a jednička byla přes hranice obsazená cca z 30%.\nJestli se nebojí spolehlivosti CZE a dalšího elektrozařízení ze Škodovky, aspoň dveře budou snad od IFE.\nUž se těším na cestování Krušnohory do Matičky.\nPřesně, už teď to není špatné a s tímhle to bude nejlepší.\nUž se ví čím to chce ČD tahat tyhle soupravy? Esa díky absenci sušičky vzduchu předpokládám že jsou ze hry?\nReply to Kačko\nNo, mně to přijde jako ideální odbytiště na 380, těch Vmax = 140 na Plzeň a Vmax=160 km/h do Ústí je na ně akorát… Na Metropolitany se pronajmou Větroni a bude.\nTo určitě ne… Možná až se vyhlásí velká soutěž o 90 loko\nPronajmou nebo koupí Vectrony. Z Chebu do ÚnL stačí 362\nA proč budou na jaře na testování v Maďarsku, když mají jezdit do Chebu?\nProtože to je ve smlouvě (možnost provozu v Maďarsku).\nČlánek jsem četl. O smlouvě se tam ale nic nepíše.\nStačí pozorně číst….. aby to potenciálně jezdilo v zahraničí, takže i v Maďarsku …\nPolohovatelné sedačky ve druhé třídě, bezdrátové nabíjení…srdce plesá. Už aby to jezdilo.\nTo bude zapomenutých telefonu 😀\nReply to ToJakub\nPresne! „Na mobily se ted chodi k nam“ – do vlaku 😀\n„Zapomenutých“… Vzhledem k plánované trase bude krádež bezdrátově se nabíjeného mobilu z dvojsedačky za cestujícím docela obvyklá.\nTo umístění opravdu není šťastné, to měli raději zabudovat do toho stolku…\nDo Chebu jezdíváme posledních cca 6x ročně za tchýní. V pátek odpoledne přes Plzeň tam, v neděli večer zpět. Zvlášť spoje kolem 17:00 – 19:00 v neděli z Chebu bývají z 80% plné studentů. Část z nich jede až do Prahy, část nahradí jiní študáci co nastupují v Plzni. Podle pozorování takto večer spíše sjíždějí na NTB seriály, než by se věnovali krádežím. Občas jedeme i přes Ústí, i tam bývá ve vlaku bezpečno. I když hlučněji (jezdívá tudy dost trempů – turistů) do Krušných hor.\nTak zrovna ve večerních Krušnohorech bych neřekl, že je 100% bezpečno. Jezdím často R617 a v zimním období, kdy je už tma, počínaje Mostem a konče v Holešovicích korzují neustále vlakem různá pochybná individua, někdy se ptají na cigarety, někdy chtějí peníze .. naposled před týdnem jsem vyhazoval jednoho takvého z kupé v 1. třídě .. a průvodčí to pravděpodobně ví, protože naposled je většinou vidím v Teplicích..\nTak teď už jen pohlídat si pořádnou údržbu, jinak to za pár měsíců/let bude dosti ošuntělé a zanedbané.


Registrace osobních vozidel: -25,6 % v prvním čtvrtletí roku 2020; -55,1 % v březnu - MotoFocus.cz\n› Koronavirus › Registrace osobních vozidel: -25,6 % v prvním čtvrtletí roku 2020; -55,1 % v březnu\nAnM , 20. dubna 2020, 11:31\nVzhledem k tomu, že od poloviny měsíce se na většině trhů odehrály omezovací a uzavírací opatření, byla v průběhu druhé poloviny března uzavřena velká většina evropských obchodů. V důsledku toho se poptávka v celém regionu minulý měsíc snížila o více než polovinu a klesla z 1.264.569 vozů registrovaných v březnu 2019 na 567.308.\nV březnu se uzavřelo všech 27 trhů EU, ale Itálie zaznamenala největší hit, přičemž registrace klesla o 85,4 % na 28.326 nových automobilů (v porovnání s 194.302 vozidly v březnu 2019). Rovněž poptávka v minulém měsíci také klesla ve Francii (-72,2 %) a Španělsku (-69,3 %). Německo zaznamenalo méně extrémní pokles než ostatní klíčové trhy, registrace však přesto klesly o 37,7 %.\nOd ledna do března 2020 se poptávka po nových autech v Evropské unii snížila o 25,6 %, přičemž dopad koronové krize z března převážil celkově. Každý z hlavních trhů EU v roce 2020 zaznamenal významné ztráty: Itálie – 35,5 %, Francie – 34,1 %, Španělsko – 31 % a Německo – 20,3 %.\nTagy: evropská unie, koronavirus, prodej osobních automobilů


Televizní seriál v Quantum Break bude mít 22 minut - Zing\nTvůrčí celek ze studia Remedy Entertainment již několikrát dokázal, že hry zkrátka dělat umí. Ať už se podíváme na akci Max Payne, hororový Alan Wake nebo právě připravovaný Quantum Break. V každém titulu Remedy přinese pro herní svět něco nového a tak trochu nečekaného. Důkazem budiž bullet-time (zpomalení času) ve hře Max Payne. Quantum Break také nabídne něco nového, mluví se o tom už dlouho. Jde o televizní seriál se skutečnými herci.\nPůvodně se mělo za to, že seriál bude vysílán samostatně v televizi. Postupně jsme se ale dozvídali detaily a od dnešního dne můžeme s klidným svědomím říct, že půjde o příběhové pozadí celé hry. Seriál totiž bude součástí hry, skládat se bude z několika scén se skutečnými herci, které se budou objevovat v průběhu vašeho hraní. Připraveno je hned několik verzí, aby seriál odpovídal tomu, co uděláte ve hře. Výkony herců tak budou úzce spojeni s vaším počínáním ve hře.\nSeriál bude mít několik epizod o celkové délce nějakých 22 minut, v závislosti na vašich rozhodnutích. Filmečky bude možné sledovat pouze při hraní, nikoliv samostatně. Pokud vás nebude příběhová vložka bavit, můžete ji přeskočit.\nNezbývá než si počkat, zda filmová pasáž bude ve hře fungovat. Dle mého názoru by hře mohla dodat šmrnc a atmosféru.\nMarek_Tvrdy : Ber to jako adventury typu Life is Strange nebo TellTale, kde se tvá rozhodnutí nějak projeví, jen s tím, že filmečky nebudou animované, ale hrané.\nTakový Need For Speed Undercover, prokládaný hranýma filmečkama, byl prostě děsněj humus Uvidíme, jak se to povede borcům od Remedy.\nNějak nechápu rozdíl mezi tímto a interaktivními filmy 90. let minulého století.\n20. 8. 2015 16:06


Koucla kratke letni tricko levně | Mobilmania zboží\nKoucla kratke letni tricko\nkoucla kratke letni tricko  •  koucla letni tricko kratke  •  koucla letni kratke tricko  •  koucla letni tricko kratke s m  •  koucla kratke letni saty  •  koucla letni saty kratke  •  koucla kratke letni topy  •  koucla letni topy kratke  •  koucla letni kratke topy  •  koucla cernobile kratke tricko  •\nKouCla Květinové bandeau minišaty s páskem Tyrkysové Velikost: 38\nKrátké letní šaty s květinovým potiskem a úzkým páskem v pase. Objednávejte o číslo menší. Pokud tedy běžně nosíte vel. 38, objednejte velikost 36 atd. Materiál: 50% Bavlna, 47% Polyester, 3% Elastan.\nDámské pyžamo Denim krátké\nBavlněné pyžamo Denim je jako stvořené pro letní horké noci. Je velmi lehké na těle a příjemné na dotek. Jednobarevné tričko s knoflíčky doplňují jemně proužkované šortky. Dámské pyžamo Úplet Tričko Šortky Stahování v pase V pase prošitá guma\nKouCla Dámský crop top s průstřihy Spring černý Velikost: Univerzální\nSexy krátké tričko s děrováním vpředu i vzadu.Velikost UNI - odpovídá XS - M. (elastické) 90% Polyamid / 10% Elastan Původ zboží: Německo.\ntričko letní chlapecké, Minoti, JERSEY 7, šedá - 98/104\ntričko letní chlapecké Minoti JERSEY 7 Chlapecké letní triko Moderní klučičí tričko s letním motivem pro opravdové drsňáky. Má krátké rukávy, kulatý výstřih a pohodlný střih. Tričko je vyrobeno z příjemného bavlněného materiálu, který dětem zajistí pohodlí po celý den. Ideální volba na letní dny plné sluníčka. Materiál: 100% bavlna\nDámské pyžamo Verdino krátké\nDámské pyžamo Verdino je jako stvořené pro letní horké noci. Je ušité z měkkého bavlněného úpletu, který je lehký a bude se vám v něm krásně spát. V jemné pastelové barvě. Dámské pyžamo Úplet Tričko Šortky Stahování v pase V pase prošitá guma\nDětský letní set tričko a kraťasy zelená Happy Velikost: 74\nPohodlný a stylový chlapecký set na léto. Set je ušitý z lehkého materiálu, dítě se v něm nebude potit. Tričko je v moderní zelené barvě. K tričku patří i krátké proužkované šortky. Barvy pro tisk i všechny použité materiály splňují normy pro dětské oděvy Složení 100% bavlna Produkty z přírodních vláken můžete prát v pračce ve studené či teplé vodě (max. do 40°C) s pracím práškem. Nedoporučuje...


Haul: Nálož knižních novinek z nakladatelství Meander\ndne prosince 01, 2020\nDnešní článek bude o novinkách z nakladatelství Meander, které mi dorazily na sklonku minulého týdne. Zároveň jej můžete brát jako tipy na vánoční dárky pro dospělé i pro děti. Meander se totiž zaměřuje na unikátní umělecky ztvárněné knihy pro děti i pro dospělé. Najdete tady prózu, básně i komiksy. U jejich knížek se budete skvěle bavit, stejně jako se rozplývat krásou a nápaditostí.\nJaromír Plachý - Dásně z básně\nBásně nečtu, až na některé výjimky, které tvoří převážně klasická poezie. Nedávno se mi dostala do ruky kniha Petra Moderého, která představuje současnou poezii a podle mě to byl děs. Ovšem Básně z dásně jsou vtipné, aktuálně trefné a navíc skvěle ilustrované. Z nakladatelství Meander mi tuto knížku poslali pro facebookové fanoušky do soutěže, ale musím se přiznat, že jsem ji skoro celou přečetla. Stačilo listovat, prohlížet, číst a usmívat se. :)\nKarina Schaapman - Dům myšek: Přístav\nDům myšek je naprosto jedinečný projekt Kariny Schaapman, která vymýšlí krátké a výstižné příběhy ideální i pro nejmenší děti. Hlavními hrdiny jsou dvě myšky - Julie a Sam, které autorka vyrobila jako skutečné postavičky - loutky, nebo spíše plyšáky. Vlastně vše, co v knížce vidíte, je skutečné. Autorka vytváří myškám kamarády, domečky, tržiště... a tentokrát dokonce i přístav, ve kterém se myšky zúčastní závodu loděk.\nMy už máme doma několikátou knížku do této série a více vám o ní napíšu v recenzi. :)\nPetr Stančík - Jezevec Chrujda krotí kůrovce\nTaké knížky o jezevci Chrujdovi z pera zkušeného autora knh pro děti a mláděž - Petra Stančíka, jsou naprosto báječné. Autor na nich vtipným způsobem vysvětluje i zcela vážné věci, jako je třeba kůrovec ničící stromy i celé lesy. Jeho texty výborně doplňují ilustrace Lucie Dvořákové. Knížka Jezevec Chrujda krotí kůrovce je opět už několikátý díl, ale vůbec nevadí, když ho koupíte jako první. Více se dozvíte opět v recenzi.\nJana Jašová - Psí dny\nPoslední knížka, kterou vám představím, jsou Psí dny z pera Jany Jašové. Určena je čtenářům a čtenářkám na prvním stupni, ale vhodná je i pro šestou, sedmou třídu. Mimochodem věřím, že líbit se bude i leckterému dospělákovi. Hlavní hrdinkou je holčina, která má problémy se svou postavou i s rodinnými poměry a navíc ji čekají prázdniny, které budou jistě nudné, jako všechny předchozí. Jenže to se pěkně plete. Tyto prázdniny totiž budou čarovné...\nPříběh je poměrně dlouhý, takže určitě nečekejte nějakou jednohubku. Doporučím ho pro děti, které už něco přečetly a čtení je opravdu baví. Text je doprovázen ilustracemi Andrey Tachezy, které jsou milé, občas vtipné a ke knize mi sedí naprosto dokonale.\nZa všechny tyto nádherné publikace moc děkujeme (já i děti) nakladatelství Meander, na jejichž stránkách si je můžete zakoupit i vy. :)\nDětské knihy Dětský svět Knihy\nMichaela 2. prosince 2020 13:36\nIlustrace a grafické zpracování všech zmíněných knih vypadají nádherně! Úplně mě to vrací do mého dětství, kdy jsem podobné knihy přímo hltala. Povedený článek:)


Kombinaci hypotéky a spořících produktů nelze paušálně odsuzovat | Peníze.cz\nLinda Fejtková | 30. 5. 2006 | 13 komentářů\nZájem o hypoteční úvěry je stále velký, což má několik důvodů. Jeden z nich je např. ten, že za byt okolo 2 miliónů Kč zaplatíte na nájemném asi 11 tisíc Kč plus poplatky, což odpovídá splátkám hypotéky s 0 akontací na 25 let. Oproti splácení hypotéky, kde se postupně jistina půjčky umořuje, se ze zaplaceného nájemného přitom nic nevrátí. Hypoteční úvěry na bydlení jsou bezesporu efektivně nejlevnější půjčené peníze.\nDalším lákadlem může být též větší variabilita hypotečních úvěrů, kterou si dnes konkurenční prostředí hypotečních bank vynucuje. Jelikož žijeme v době, kdy je leckterému občanovi (kromě většiny politiků) jasné, že by si měl spořit na důchod (moc toho asi od státu nedostane), je možnost kombinovat hypoteční úvěr s určitou formou spoření skvělou příležitostí tzv. "zabít dvě mouchy jednou ranou".\nV ČR byly populární kombinace kapitálových životních pojištění a překlenovacích hypotečních úvěrů se splátkou jistiny na konci (někdy též průběžně, což však není tak efektivní). Také je známá, leč málo využívaná možnost kombinování překlenovacího hypotečního úvěru a stavebního spoření.\nKriticky jsme o této kombinaci psali v těchto článcích:\nNovým pokusem, který udělala Raiffeisenbank (profil, názory), je kombinace hypotečního úvěru s investičním pojištěním. Banka spolupracuje s pojišťovnami Uniqa (profil, názory) a ING (PJING). Možná vás napadá, že přece taková kombinace už byla možná i dříve, např. hypotéka s investičním pojištěním s garantovaným výnosem od Credit Suisse. Je to tak, ze strany banky jsou parametry podobné, u pojištění je tomu ovšem naopak.\nRozdíl je v poplatcích\nPojišťovny jsou kombajny na poplatky, oproti bankám a investičním fondům značně nečitelné ve své struktuře poplatků (výjimkou se snaží být Aegon, ale ten zatím neumí provázat své investiční životní pojištění s hypotečním úvěrem).\nNicméně jde též o výnosnost investic, která s poplatky úzce souvisí, a to dvojím způsobem. Krom logické souvislosti, že čím vyšší poplatky tím méně se zhodnocuje, je zde fakt, že každé garantování výnosu něco stojí, tedy další poplatky.\nKde je výnos garantován? V kapitálových životních pojištěních a v investičních životních pojištěních s garantovaným výnosem. Tyto typy pojištění jsou si ve zhodnocování peněz podobné, liší se jen v možnostech likvidity a variability. Zhodnocení je poznamenané garancí sazby (ve výši technické úrokové míry - TÚM, dnes max. 2,4 %), protože za jistotu se platí. Klient samozřejmě v těchto případech nemůže strategie investování ovlivňovat, protože za něj investuje pojišťovna (ten, kdo mu výnos garantuje). Strategie investování se i u IŽP s garantovaným výnosem řídí pravidly ministerstva financí a musí splňovat totéž, co u pojištění kapitálových.\nOproti tomu běžné investiční pojištění výnos negarantuje, ale zase si pojišťovna nestrhává tak vysoké poplatky. Investiční strategii volí klient v rámci fondů pojišťovny, případně bývají k dispozici předdefinované strategie. Je zde možnost investovat do akciových fondů. Kde jinde totiž očekávat možnost zajímavých dlouhodobých výnosů? Běžné investiční pojištění je tedy podobné pravidelnému investování s možností připojištění a možností odečítat si až 12 tisíc ročně z daňového základu.\nChytrá hypotéka je krokem vpřed\nChytrá hypotéka (profil, názory) (v ING Oranžová hypotéka) se v Raiffeisenbank nazývá Stabilita Invest (profil, názory).\nMusíme Raiffeisenbank pochválit za odvážný krok k pestrosti produktů, dokonce tento produkt úrokově zvýhodnila oproti klasické anuitní hypotéce. Samozřejmě, jako každý produkt má i Stabilita Invest svá omezení a je to bezesporu produkt pro klientelu více bonitní.\nBanka takto nepůjčí více než 80 % LTV (LTV je podíl výše úvěru a odhadní ceny nemovitosti). Platí věkové omezení, minimální věk žadatele je 23 let, a maximální při splatnost úvěru je 63 let. Do 70 % LTV je maximální splatnost úvěru 25 let a nad 70 % do 80 % LTV je maximální splatnost 20 let. Platby do pojištění se musí platit přes účet v bance.\nKlient sice nemá garantovaný výnos za 20 let ve svém investičním pojištění, ale střádat si do pojištění bude celkem 125 % výše úvěru. Pojišťovna bude s bankou komunikovat při případných poklesech portfolia. Určitě bychom měli za nový produkt přiznat posun Raiffeisenbank k investičně smýšlející bance a poděkovat za tuto vlaštovku, která snad nezůstane sama.\nStabilita s KŽP až do 100 %\nMožnost kombinovat kapitálové pojištění až do 100 % LTV u nás dosud z velkých bank nabízela jen Komerční banka (profil, názory). Raiffeisenbank asi musela reagovat na ústupek investičnímu pojištění zvýhodněním kombinovaného produktu s kapitálovým pojištěním, kde je přece výplata jistiny garantovaná pojišťovnou (TÚM, maximálně 2,4 %). Zde tedy nově nabízí možnost takového kombinovaného produktu s KŽP až do 100 % LTV (dosud bylo maximum 80 % LTV). Pokud překročí klient hranici 90 % LTV, dostane sazbu navýšenou o 0,5 % a úvěry nad 70 % mají zároveň maximální splatnost 20 let. Na druhou stranu lze nově sjednat produkt do 70 % LTV až na 30 let. Ráda bych se dočkala podobné možnosti i u Stability Invest.\nV ČR dosud řada kombinovaných produktů neexistuje\nJak už bylo zmíněno, překlenovací hypoteční úvěr s investičním pojištěním bez garance TÚM není až tak vzdálený kombinaci úvěru a pravidelného investování do investičních fondů. Dosud u nás bohužel takový produkt neexistuje, určitě má však budoucnost.\nTotéž platí pro v ČR zatím ne moc známou formu překlenovacího hypotečního úvěru, tzv. "švýcarskou hypotéku". Její podstatou je splatnost až 50 let, při maximální LTV 65 %, úrokové sazbě kolem 4,5 % a s možností umořit cokoli každých 6 měsíců, kdy je splatný též úrok na půl roku dopředu, který jediný se bance splácí. Jistina je totiž odložena a záleží jen na chuti dlužníka, zda něco z částky umoří či nikoli.\nKombinované produkty samozřejmě nejsou vhodné pro každého žadatele, nicméně si nemyslím, že je lze všeobecně označit za nevýhodné. Často se při kritice směšuje odpor k pojišťovnám a pojištění (většinou pramenící z neprofesionálního chování mnoha "pojišťováků") s propočty prokazujícími tu chybně výhodnost, tu nevýhodnost kombinovaných úvěrových produktů.\nMnoho argumentů by odpadlo například u kombinovaného produktu s pravidelnou investicí do podílového fondu. Mimo jiné též proto, že u podílových fondů existuje jasná a průhledná poplatková struktura. Právě ona neprůhlednost poplatků v pojišťovnách by měla být především terčem kritiky, nikoli logika půjčky vyvažované narůstajícími úsporami. Naopak tato logika zadlužení slibuje mnohem větší variabilitu a tlumí případné dopady skokového nárůstu inflace.\nKalkulačky, propočty a křišťálové koule\nZajímavé, kolik klientů si myslí, že svůj úvěr se splatností 30 let do 5 či 10 let umoří. Přání je otcem myšlenky. V praxi však v prvních letech ušetří na auto, pak na výdaje na děti, vzrostou sice většinou i příjmy, ale též životní standardy, tedy výdaje. A když si nyní berou úvěr s pár desítkami tisíc, z čeho asi ušetří, zatíží-li je ještě měsíční splátka?\nJedna věc jsou vize a plány a druhá realita měsíčních výdajů. Úvěr je běh na 20 až 30 let. A tudíž jakékoli celkové propočty závisí na těžko odhadnutelných parametrech. Jak odhadovat úrokovou sazbu, jak výnosy investic? Jak odhadovat politickou scénu v ČR (EU), státní dotace a daňové úlevy? V horizontu 20-30 let? Těžko. Hvězdy, karty, křišťálové koule, vše mluví v hádankách. Proč asi? Překvapivě bude také záviset na nás, jaká volební rozhodnutí učiníme a koho ve vládě co napadne, či naopak nenapadne.\nBude muset padnout mnoho rozhodnutí, aby naše ekonomika udržela růst, aby skokově nevzrostla inflace, abychom předešli krizovým situacím, aby nenastal válečný stav, možná i abychom zůstali demokracií. Bez předpokladu velkých katastrof je však podle mne pravděpodobné, že budou období vyšší a nižší inflace, úrokové sazby bank budou oscilovat mezi 5 a 10 %, akcie budou mít dlouhodobý výnos 10 až 15 %, přičemž daní za vyšší výnos bude vždy vyšší riziko. Na peníze bude vždy rozumné pohlížet s ohledem na jejich časovou hodnotu a rostoucí příjmy vždy jako magnet přitáhnou i růst výdajů. Nicméně riskujeme každou chvíli i v běžném životě a možnost volby má svou sílu právě v možnosti odmítnout vysoké riziko. Naštěstí totiž, ač ve výběru optima nemáme často jasno, a tudíž se neshodneme, v odmítnutí špatných možností si leckdy dokážeme jasno rychle udělat.\nAutorka působí na www.fenix-finance.cz\nPřemýšlíte o tom, že byste využili služeb finančního poradce? Rádi byste věděli, jak dopadly námi testované poradenské firmy? Otevřete si sekci finančních poradců. Otestovali jsme pro vás společnosti: MBI, Fincentrum, AWD, Benefita, Slon, TriMan, Sophia Finance a OVB.\nJaký máte názor na "kombíky"? Sjednali jste si hypotéku v kombinaci s nějakým životním pojištěním? Jakým?\n30. 5. 2006 18:18, Martin\nPaní Fejtková,dovolte jednu otázku na tělo. Vy byste si sama pro sebe za současných podmínek na trhu vybrala kombíka? Popřípadě proč ano nebo ne.\nHypoteční banka, Hypoteční banky, hypoteční úvěr, Hypotéka, Hypotéky, Investice, Investiční životní pojištění, Kalkulačky, Kapitálové životní pojištění, Pojišťovny, Spořicí produkty, Stavební spoření, Úrok, úroková míra, úroková sazba, úrokové sazby, úroky, výdaje, Zhodnocení, Životní pojištění\nAmerická hypotéka: jak se vám líbí peníze na cokoli?\n19. 5. 2006 | Kateřina Boušová\nAmerická hypotéka existuje na českém trhu už dva roky. Víte, jaké jsou její výhody a nevýhody? Na co je možné peníze použít? Jestli je lepší než spotřebitelský úvěr? Kde si o ni můžete... celý článek\nBanky soutěží o nejrychlejší a nejjednodušší...\nIQpůjčka od BAWAG: nová, nebo jen jinak...


Na co si dát pozor při nákupu dluhopisů? :: Přinášíme vám informace, které dávají smysl\nCzechIndustry > Na co si dát pozor při nákupu dluhopisů?\nCentrum dluhopisů patří v Česku k největším a nejdéle působícím inzertním portálům s dluhopisy. Podle jeho zakladatelů se situace na trhu v průběhu let proměnila. "Dříve o dluhopisech nikdo příliš nevěděl a obava do nich investovat byla větší. Dnes už se jedná o vcelku běžnou záležitost. Investoři se také naučili emitenty sami prověřovat a rozdělováním investic více diverzifikovat riziko,“ uzavírá Mesároš. (19.8.2019)\ndluhopisy | nákup | investice


Vánoční posezení pro osamělé seniory 2019 – program a vstupenky online | KD Veselí\nVánoční posezení pro osamělé seniory 2019\nPořádá Klub důchodců Města Veselí n. L. Nutné předchozí přihlášení do 13.12. na telefonu: 381 581 155 nebo v kanceláři KD. Pro účastníky je možné zajistit dopravu.\nVelký sál KD od 13 hodin.


Zákusky – ingredience a postup - Recepty.cz - On-line kuchařka\nRecepty na zákusky – postup přípravy, suroviny a více variant receptu\nObecně si pod zákusky představujeme sladké výrobky cukrárenského typu, jejichž příprava je složitější nebo vyžaduje specifické pomůcky. Většinu typů hotových zákusků je nutné skladovat v chladu.\nMezi oblíbené zákusky patří větrníky, věnečky, špičky, kremrole, indiánci, nejrůznější typy řezů, dortíků či rolád. Mezi recepty je mnoho takových, které zaručují dokonalý zákusek přesně jako z cukrárny.\nZákusky jsou i pro větší složitost na přípravu spíše slavnostní záležitostí. Kromě cukráren se s nimi setkáte na oslavách nebo svatbách, kde jsou velmi oblíbené ve zmenšených verzích jako minizákusky.\nSvižně zpracujte mouku, vejce, 125 g másla nakrájeného na kostičky a špetku soli. Přilijte 250 ml ledové vody a hněťte, dokud se těsto nespojí. Pak... více o Kremrole podle cukrárny Myšák\nTěsto: Nejdříve smícháme všechny suché ingredience a poté přídáme ostatní ingredience. Pečlivě promícháme. Drobení: Do nádoby si nasypeme všechny... více o Řezy Raffaello (Hrnkový recept)\nSmíchejte mouku, cukr, sůl, vejce a na kostičky nakrájené vychlazené máslo. Vypracujte těsto - ideálně za pomoci nožů nebo konečků prstů, abyste jej... více o Dýňové tartaletky\nDo vaječných bílků přidejte špetku soli a vyšlehejte v hustý, lesklý sníh bez bublin. Při šlehání postupně přidávejte cukr, pak kukuřičný škrob a ocet... více o Pavlova s marakujou a mangem\nBílky dejte do suché čisté mísy robotu a šlehejte střední rychlostí. Až napění, postupně přisypávejte cukr a dál šlehejte asi 10 minut, dokud... více o Pavlova s granátovým jablkem a sušenými malinami\nTvarohová Buchta - Anďelské Sny\nSmícháme suché ingredience (mouka atd.) rozklepneme vejce a bílky odložíme Přidáme žloutky mléko a olej - zamícháme ušleháme sníh z bílků a přimícháme... více o Tvarohová Buchta - Anďelské Sny\nSmíchejte mouku, sůl a cukr. Odměřte 300 ml studené vody, přidejte sušené droždí a smíchejte. Hněťte 10 minut. Poté vytvarujte z těsta bochánek a... více o Croissanty: recept na francouzskou klasiku\nKokosový nepečený dort s marmeládou /…\nDortovou formu nebo vyšší misku či pekáček vymažeme změklým máslem. Použít můžeme i pomazánkové přírodní máslo. Vymazanou formu bohatě vysypeme... více o Kokosový nepečený dort s marmeládou / džemem\nDo kastrolu dejte mléko, máslo, cukr, sůl a pomalu přiveďte k varu. Jakmile se směs začne vařit, sundejte ji z plotny a najednou vmíchejte všechnu... více o Věnečky s mátovým krémem\nObdélníkovou zapékací formu vyložte pečícím papírem. Moje měla rozměry 20x35cm. Ingredience na těsto rukou zpracujte a natlačte na dno a stěny... více o Malinový tart s mandlemi\nTroubu předehřejeme na 200°C. Ve větší misce rozmačkáme zralé banány a přidáme med či datlový sirup. Ovesné vločky zlehka pomeleme ve food procesoru a... více o Ovesné tartaletky


(Ne)komfortní zóna #nechbroukažít - Inspirante\n(Ne)komfortní zóna #nechbroukažít\nUž nějakou dobu je nám ustavičně vmasírováváno trendy tvrzení, že musíme vystoupit z komfortní zóny, abychom dokázali a prožili něco, co vůbec stojí za zmínku. Vytesat se diskomfortem v téměř dokonalého, kvalitního a akčního tvora. Děkuji pěkně. V životě se chceme cítit komfortně, tak proč máme, „krucipísek“, z toho pocitu záměrně utíkat?\nDo jisté míry to bezpochyby pravda a nezbytnost je, ale důležité je rozeznat hranice, které už dál nepřekračovat. Lámat vždy a vše za každou cenu, dobrovolně se dokola vyšťavovat a stresovat jenom proto, že pak snad budu „super trouper“… Že si to doba, rádci a „soudci“ žádají? Hnát se za výsledky, zážitky, posouvat hranice výkonnosti a odolnosti, vlastní ceny… Hurá na to, ale s citem, prosím. Zvolna a nenásilně takové úsilí vynaložit tam, kde to skutečně bude mít smysl. Když se pobyt v nekomfortní zóně postupně přetaví v zónu komfortní, přinese obohacení, radost a růst.\nNapříklad já si už odmala v disciplíně sebemrskačství stojím dost dobře. Ovšem s přibývajícím věkem a nákladem v batohu zkušeností mám jasno v názoru a pocitu, že všeho moc škodí. Co tě nezabije, to tě posílí – jasně, nerada bych však dospěla do stádia, kdy mě to už fakt skolí a zabije. Možná je to také tím, že jsem za víc než čtvrtstoletí svazku s chronickým onemocněním opotřebovaná a přetlaky už nezvládám nejlépe, nevyhledávám je. Protože je vlastně celý život překonávat musím. Nepotřebuji a nechci být všude vidět, slyšet; nepovažuji se proto za pecivála, zbabělou tanečnici v šedé zóně, alibistku bez ambicí a chuti do života. Chci to krátké bytí na Zemi vyplnit rovnováhou, zároveň však nezakrnět a nepromarnit svůj potenciál – denně se tomu učím.\nVěřím, že tento text povzbudí ty, kterým se zdá, že žijí na podivné planetě, že jsou zahlceni nároky, podněty a vjemy stejně jako nepřeberným množstvím receptů na model „správného“ fungování a „dokonalého“ štěstí. Dobře. Je čas vystoupit z komfortní zóny. Pojďme si tedy obout boty a krůček po krůčku vyrazit. Ale jenom tam, kam nás pustí osobní radar. Až začne varovně signalizovat, že už jsme za bodem únosnosti, s klidným svědomím a beze studu zvolněme. Naše vyměřené dny jsou darem. A člověk není kůň, schváceně běžící dostihovým závodištěm pro první místo ve Velké ceně…\n– Nejlepšími lékaři jsou MUDr. Střídmý, MUDr. Klidný a MUDr. Radostný. –\n– Není nic moudřejšího než přesně vědět, kdy máš co začít a kdy s čím přestat. –\nPrevPředchozíZmění se zaměstnávání postižených?\nNásledujícíUtužovat vztahy #SchízaNext


EUROVIA CS si udržuje rentabilitu | iMaterialy\nEUROVIA CS si udržuje rentabilitu\nStavební Skupina EUROVIA CS dosáhla v roce 2013 konsolidovaného obratu 13,2 miliardy Kč. Hospodářský výsledek po zdanění činil podle mezinárodních standardů 485 miliónů korun. Rentabilita tržeb se pohybovala na úrovni 5 % před zdaněním. Skupina EUROVIA CS k poslednímu prosinci zaměstnávala 2718 lidí.\nObrat společnosti je v meziročním srovnání o 12 % nižší. „Výsledky odráží situaci ve stavebnictví posledních několika let. Jsme rádi, že se nám daří získávat zakázky v rámci městských a urbanistických projektů a udržet tak své přední postavení na českém a slovenském trhu,“ komentuje situaci Martin Borovka, generální ředitel a předseda představenstva EUROVIA CS.\nMezi významné projekty dokončené v roce 2013 patří modernizace IV. železničního koridoru v úseku Votice – Benešov u Prahy, výstavba příhraničního úseku, D1, cyklostezky Košice–Sárospatak nebo Hradec Králové–Kuks, obnova historické části obce Plzeň-Koterov nebo rekonstrukce vodárenské nádrže v Karolince.\nEUROVIA CS se nevěnuje jen obchodní činnosti. Od roku 2009 podporuje vzdělávací projekt Rozhlédni se! Nadačního fondu Kolečko, který učí děti, jak se bezpečně chovat v silničním provozu. Každý rok jím projde na tisícovku dětí z mateřských a základních škol a dětských domovů.


O katedře | Katedra filmových studií FF UK\nStudijní program Filmová studia na Univerzitě Karlově\nFilmová věda přešla na univerzitní půdu v roce 1968 z FAMU. Následovala tak po několika letech divadelní vědu, která se rovněž začala jako studijní program rozvíjet nejprve na umělecké vysoké škole (DAMU). Organizačně byla začleněna do rámce katedry divadelní vědy, později katedry hudební, divadelní a filmové vědy FF UK, ale jako samostatný studijní program se na Filozofické fakultě UK etablovala teprve v osmdesátých letech. V roce 1990 pak došlo nejprve k oddělení divadelní a filmové vědy od muzikologie a v roce 1996 institucionální vývoj oboru na univerzitě zatím vyvrcholil ustavením samostatné katedry filmové vědy, dnes katedry filmových studií.\nJde o mladý studijní program, který ve světě nabývá v posledních dvou desetiletích mimořádně na významu. Na západní univerzity pronikl na přelomu šedesátých a sedmdesátých let a příliv univerzitně vzdělaných mladých odborníků vedl záhy k prudkému rozvoji teoretického myšlení o filmu i historického výzkumu kinematografie. Mezi oběma těmito základními větvemi oboru dochází v posledních dvaceti letech k tak intenzivní komunikaci a vzájemnému ovlivňování, jaké jsou v tradičních uměnovědných disciplínách k vidění jen zřídka. Současné myšlení o filmu má výrazně multidisciplinární charakter a filmová věda se tak přirozeně konstituovala jako obor široce otevřený komunikaci se všemi společenskovědními disciplínami, do jejichž zorného pole film tak či onak vstupuje.\nOpožděná akceptace oboru na českých univerzitách způsobila zpoždění, které se však v průběhu devadesátých let již podařilo zmenšit a výhledy jsou v tomto směru více než příznivé. O studium je skutečně velký zájem – počet přihlášek dosahuje každoročně zhruba desetinásobku přijatých uchazečů.\nV současné době nabízí katedra filmových studií samostatný a sdružený (tzn. jednooborový a dvouoborový) tříletý bakalářský a dvouletý samostatný a sdružený navazující magisterský studijní program Filmová studia, interní a externí variantu postgraduálního studia programu Filmová studia, kurzy pro zájemce o studium a kurzy celoživotního vzdělávání. KFS je centrem výzkumu filmové historie a teorie, podílí se na řadě meziinstitucionálních aktivit v České republice a v zahraničí.\nKatedra filmových studií je zakládajícím a institucionálním členem České společnosti pro filmová studia. V posledních letech byly její pedagogové zapojeni do nejrůznějších grantů a výzkumných projektů, včetně mezinárodního projektu na výzkumu produkce jazykových verzí filmů po nástupu zvuku, meziinstitučního výzkum Laterny magiky, projektu na výzkum postsocialistické produkce, historie filmového festivalu Karlovy Vary či do dílčích výzkumů jednotlivých osobností českého filmu, jako byli například kameraman Jaroslav Kučera, režisér Miloš Forman nebo kostýmní výtvarnice a scénáristka Ester Krumbachová.\nPedagogové katedry jsou zastoupeni v edičních radách domácích i mezinárodních vědeckých časopisů, knižních řad a konferencích (jako například Iluminace, Cinema & Cie, Film denizen nakladatelství Wilhelm: Fink, Media Industries nakladatelství Springer, NFA, AMU, konference NECS aj.) a často zvaní na zahraniční přednášky a výzkumné pobyty (IKKM Weimar, Carleton University Ottawa, Johannes Gutenberg-Universität Mainz, Concordia University Montreal, Sapienza Universita di Roma, Institut für Slawistik Vídeň, University of Chicago aj.). Mimo členství v mnoha akademických radách přesahují i do filmové praxe a jsou experty Státního fondu kinematografie, dramaturgickými experty Filmového centra České televize nebo členy Sdružení českých filmových kritiků. Mezi jejich aktivity spadá i kurátorská činnost, lektorské úvody či dramaturgie festivalů.\nKatedra filmových studií hojně podporuje studentské projekty, které často překročí hranice výuky a stanou se samostatnými a plně funkčními platformami rozvíjejícími kritické myšlení a prezentujícími film pro širší veřejnost. Mezi nejznámější patří časopis pro moderní cinefily Cinepur, který vychází od roku 1991, internetový časopis informující o nezávislých filmech, artových snímcích, evropských produkcích a festivalech IndieFilm, organizace orientující se na filmovou/audiovizuální výchovu Free Cinema nebo muzeum českého filmu NaFilm. Katedra také, již přes dvacet let, organizuje mezinárodní festival studentů audiovizue Zlatý voči. Více informací o jednotlivých projektech najdete v záložce Studenstké projekty.\nDalší aktivity spojené s činností katedry a jejích členů:\nKatedra filmových studií je zakládajícím a institucionálním členem České společnosti pro filmová studia.\nVedoucí katedry je členkou rady Centra genderových studií.\nKatedra Filmových studií má nejen oborovou knihovnu, ale i videotéku, které mají své stálé umístění v centrální knihovně FF UK. Knihovna obsahuje jak odborné publikace z oblasti filmu a příbuzných oborů, tak filmová periodika. V prezenční knihovně KFS se archivují rovněž seminární a diplomové práce.\nVideotéka se stala součástí Centrální knihovny FF UK, slouží však pouze studentům KFS – z důvodu dodržování autorského zákona není možné absenčně půjčovat audiovizuální záznamy mimokatederním zájemcům. Obsahuje přibližně 2500 videokazet, 250 CD a 950 DVD a stále se rozšiřuje. Oba fondy se nacházejí v centrální knihovně FF UK, s výjimkou CD a DVD, které jsou v současné době umístěny na katedře.\nV případě nejasností či žádostí o individuální výpůjčku pište Kateřině Svatoňové (katerinasvatonova@gmail.com).\nÚvod > Katedra > O katedře