Chemický prvek - Chemical element - qaz.wiki\nChemický prvek - Chemical element\nDruh atomů se stejným počtem protonů v atomovém jádru\nV chemii je prvek čistá látka, kterou nelze chemicky rozložit, sestávající z atomů, které mají ve svých atomových jádrech stejný počet protonů . Počet protonů v jádru je určující vlastností prvku a označuje se jako atomové číslo (představované symbolem Z ). Chemické prvky tvoří veškerou baryonickou hmotu vesmíru.\nCelkem bylo identifikováno 118 prvků. Prvních 94 se přirozeně vyskytuje na Zemi a zbývajících 24 jsou syntetické prvky produkované jadernými reakcemi . S výjimkou nestabilních radioaktivních prvků ( radionuklidů ), které se rychle rozpadají , jsou téměř všechny prvky průmyslově dostupné v různých množstvích.\nKdyž jsou různé prvky kombinovány, mohou produkovat chemickou reakci a formovat se do sloučenin v důsledku chemických vazeb, které drží atomy složek pohromadě. Pouze menšina prvků se nachází nekombinovaná jako relativně čisté minerály původních prvků . Téměř všechny ostatní přirozeně se vyskytující prvky vypadají jako sloučeniny nebo směsi ; například atmosférický vzduch je primárně směsí prvků dusíku , kyslíku a argonu .\nHistorie objevu a použití prvků začala primitivními lidskými společnostmi, které objevily původní minerály jako uhlík , síra , měď a zlato (ačkoli koncept chemického prvku ještě nebyl pochopen). Pokusy o klasifikaci materiálů, jako jsou tyto, vyústily v koncepty klasických prvků , alchymie a různých podobných teorií v celé lidské historii.\nVelká část moderního chápání prvků je přičítána ruskému chemikovi Dmitriji Mendeleevovi , který publikoval první rozpoznatelnou periodickou tabulku v roce 1869. Vlastnosti chemických prvků jsou shrnuty v této tabulce, která je organizuje zvyšováním atomového čísla do řádků („ období "), ve kterém sloupce (" skupiny ") sdílejí opakující se (" periodické ") fyzikální a chemické vlastnosti . Použití periodické tabulky umožňuje chemikům odvodit vztahy mezi různými prvky a předpovědět chování teoretických, ale dosud neobjevených nových prvků; objev a syntézu dalších nových prvků je pokračující oblast vědecké studie.\n1.1 Atomové číslo\n1.3 Izotopová hmotnost a atomová hmotnost\n1.4 Chemicky čistý a izotopově čistý\n1.6.1 Obecné vlastnosti\n1.6.2 Stavy hmoty\n1.6.3 Bod tání a bod varu\n1.6.5 Krystalové struktury\n1.6.6 Výskyt a původ na Zemi\n1.7 Periodická tabulka\n2 Názvosloví a symboly\n2.1 Atomová čísla\n2.2 Názvy prvků\n2.3 Chemické symboly\n2.3.1 Specifické chemické prvky\n2.3.2 Obecné chemické symboly\n2.3.3 Izotopové symboly\n3 Původ prvků\n5.1 Vyvíjející se definice\n5.1.1 Klasické definice\n5.1.2 Chemické definice\n5.1.3 Atomové definice\n5.2 Objev a rozpoznávání různých prvků\n5.3 Nedávno objevené prvky\n6 Seznam 118 známých chemických prvků\nNejlehčími chemickými prvky jsou vodík a hélium , oba vytvořené nukleosyntézou velkého třesku během prvních 20 minut vesmíru v poměru kolem 3: 1 hmot. (Nebo 12: 1 podle počtu atomů), spolu s malými stopami další dva prvky, lithium a berylium . Téměř všechny ostatní prvky nalezené v přírodě byly vyrobeny různými přírodními metodami nukleosyntézy . Na Zemi se malé množství nových atomů přirozeně produkuje v nukleogenních reakcích nebo v kosmogenních procesech, jako je spalace kosmického záření . Nové atomy jsou také přirozeně tvoří na Zemi jako radiogenic dcerou izotopy pokračujícího radioaktivního rozpadu procesů, jako je alfa rozpad , beta rozpadu , spontánní štěpení , clusteru rozpadu , a jiných druhů vzácnějších rozkladu.\nZ 94 přirozeně se vyskytujících prvků mají ty s atomovým číslem 1 až 82 každý alespoň jeden stabilní izotop (s výjimkou technecia , prvku 43 a promethia , prvku 61, které nemají stabilní izotopy). Izotopy považované za stabilní jsou ty, u nichž dosud nebyl pozorován žádný radioaktivní rozpad. Prvky s atomovými čísly 83 až 94 jsou nestabilní do té míry, že lze detekovat radioaktivní rozpad všech izotopů. Některé z těchto prvků, zejména vizmut (atomové číslo 83), thorium (atomové číslo 90), a uran (atomové číslo 92), mají jeden nebo více izotopů s dostatečně dlouhými poločasy, aby přežily jako zbytky výbušné hvězdné nukleosyntézy, která produkovala jsou těžké kovy před vznikem naší sluneční soustavy . Na více než 1,9 × 10 19 letech, více než miliardkrát delší než současný odhadovaný věk vesmíru, má bismut-209 (atomové číslo 83) nejdelší známý poločas rozpadu alfa ze všech přirozeně se vyskytujících prvků a je téměř vždy považován za na stejné úrovni jako 80 stabilních prvků. Nejtěžší prvky (prvky mimo plutonium, prvek 94) procházejí radioaktivním rozpadem s tak krátkými poločasy , že se nenacházejí v přírodě a musí být syntetizovány .\nNyní je známo 118 prvků. V této souvislosti „známý“ znamená dostatečně dobře pozorovaný, dokonce jen z několika produktů rozpadu, aby se odlišil od ostatních prvků. Naposledy byla syntéza prvku 118 (od té doby pojmenovaná oganesson ) uvedena v říjnu 2006 a syntéza prvku 117 ( tennessin ) byl hlášen v dubnu 2010. Z těchto 118 prvků se 94 přirozeně vyskytuje na Zemi. Šest z nich se vyskytuje v extrémních stopových množstvích: technecium , atomové číslo 43; promethium , číslo 61; astatin , číslo 85; francium , číslo 87; neptunium , číslo 93; a plutonium , číslo 94. Těchto 94 prvků bylo detekováno ve vesmíru jako celku, ve spektrech hvězd a také supernov, kde se nově vytvářejí krátkodobé radioaktivní prvky. Prvních 94 prvků bylo detekováno přímo na Zemi jako primordiální nuklidy přítomné při formování sluneční soustavy nebo jako přirozeně se vyskytující štěpné nebo transmutační produkty uranu a thoria.\nZbývajících 24 těžších prvků, které se dnes nenacházejí na Zemi ani v astronomických spektrech, bylo vyrobeno uměle: všechny jsou radioaktivní a mají velmi krátké poločasy; pokud byly nějaké atomy těchto prvků přítomny při formování Země, je velmi pravděpodobné, že se až do jistoty rozpadly, a pokud byly přítomny v novách, byly v příliš malém množství, než aby byly zaznamenány. Technecium bylo prvním údajně nepřirozeně se vyskytujícím prvkem syntetizovaným v roce 1937, ačkoli od té doby byla v přírodě nalezena stopová množství technecia (a také prvek mohl být přirozeně objeven v roce 1925). Tento model umělé výroby a později přirozeného objevu se opakoval s několika dalšími radioaktivními přirozeně se vyskytujícími vzácnými prvky.\nSeznam prvků je k dispozici podle názvu, atomového čísla, hustoty, bodu tání, bodu varu a podle symbolu , jakož i ionizačních energií prvků . Nuklidy stabilních a radioaktivních prvků jsou k dispozici také jako seznam nuklidů seřazených podle délky poločasu rozpadu pro ty, které jsou nestabilní. Jedna z nejpohodlnějších a jistě nejtradičnějších prezentací prvků je ve formě periodické tabulky , která seskupuje prvky s podobnými chemickými vlastnostmi (a obvykle také podobnými elektronickými strukturami).\nHlavní článek: Atomové číslo\nAtomové číslo prvku je roven počtu protonů v každém atomu, a definuje prvek. Například všechny atomy uhlíku obsahují 6 atomů ve svém atomovém jádru ; takže atomové číslo uhlíku je 6. Atomy uhlíku mohou mít různý počet neutronů; atomy stejného prvku mající různý počet neutronů jsou známy jako izotopy prvku.\nPočet protonů v atomovém jádru také určuje jeho elektrický náboj , který zase určuje počet elektronů atomu v jeho neionizovaném stavu. Elektrony jsou umístěny na atomové orbitaly, které určují různé chemické vlastnosti atomu . Počet neutronů v jádru má obvykle velmi malý vliv na chemické vlastnosti prvku (s výjimkou vodíku a deuteria ). Všechny izotopy uhlíku tedy mají téměř identické chemické vlastnosti, protože všechny mají šest protonů a šest elektronů, i když atomy uhlíku mohou mít například 6 nebo 8 neutronů. Proto je za identifikační charakteristiku chemického prvku považováno spíše atomové číslo než hmotnostní číslo nebo atomová hmotnost .\nSymbol pro atomové číslo je Z .\nHlavní články: Izotop , Stabilní poměr izotopů a Seznam nuklidů\nIzotopy jsou atomy stejného prvku (tj. Se stejným počtem protonů v jejich atomovém jádře ), ale s různým počtem neutronů . Například existují tři hlavní izotopy uhlíku. Všechny atomy uhlíku mají v jádru 6 protonů, ale mohou mít 6, 7 nebo 8 neutronů. Vzhledem k tomu, že hmotnostní množství jsou to 12, 13 a 14 v tomto pořadí, tři izotopy uhlíku jsou známé jako uhlík-12 , uhlík-13 a uhlík-14 , často zkrátil k 12 ° C, 13 ° C a 14 C. uhlíku v každodenního života a v chemii je směs z 12 ° C (98,9%), 13 ° C (asi 1,1%) a asi 1 atomu na bilion z 14 ° C\nVětšina (66 z 94) přirozeně se vyskytujících prvků má více než jeden stabilní izotop. Kromě izotopů vodíku (které se navzájem velmi liší relativní hmotou - dost na to, aby způsobily chemické účinky), jsou izotopy daného prvku chemicky téměř nerozeznatelné.\nVšechny prvky mají některé izotopy, které jsou radioaktivní ( radioizotopy ), i když ne všechny tyto radioizotopy se vyskytují přirozeně. Radioizotopy se typicky rozpadají na další prvky po vyzařování částice alfa nebo beta . Pokud prvek obsahuje izotopy, které nejsou radioaktivní, jsou označovány jako „stabilní“ izotopy. Všechny známé stabilní izotopy se vyskytují přirozeně (viz prvotní izotop ). Mnoho umělých radioizotopů, které se v přírodě nenacházejí, bylo charakterizováno. Některé prvky nemají stabilní izotopy a jsou složeny pouze z radioaktivních izotopů: konkrétně prvky bez stabilních izotopů jsou technecium (atomové číslo 43), promethium (atomové číslo 61) a všechny pozorované prvky s atomovým číslem vyšším než 82.\nZ 80 prvků s alespoň jedním stabilním izotopem má 26 pouze jeden jediný stabilní izotop. Průměrný počet stabilních izotopů pro 80 stabilních prvků je 3,1 stabilních izotopů na prvek. Největší počet stabilních izotopů, které se vyskytují u jednoho prvku, je 10 (u cínu prvek 50).\nIzotopová hmotnost a atomová hmotnost\nHlavní články: atomová hmotnost a relativní atomová hmotnost\nHmotnostní číslo prvku, A , je počet nukleonů (protonů a neutronů) v atomovém jádru. Různé izotopy daného prvku se rozlišují podle jejich hmotnostních čísel, která jsou běžně psána jako horní index na levé straně atomového symbolu (např. 238 U). Hromadné číslo je vždy celé číslo a má jednotky „nukleonů“. Například hořčík-24 (24 je hmotnostní číslo) je atom s 24 nukleony (12 protonů a 12 neutronů).\nZatímco hmotnostní číslo jednoduše počítá celkový počet neutronů a protonů a je tedy přirozeným (nebo celým) číslem, atomová hmotnost jediného atomu je skutečné číslo udávající hmotnost konkrétního izotopu (nebo „nuklidu“) prvek vyjádřený v jednotkách atomové hmotnosti (symbol: u). Obecně se hmotnostní číslo daného nuklidu mírně liší v hodnotě od jeho atomové hmotnosti, protože hmotnost každého protonu a neutronu není přesně 1 u; protože elektrony přispívají k atomové hmotnosti menším podílem, protože počet neutronů převyšuje číslo protonů; a (konečně) kvůli jaderné vazebné energii . Například atomová hmotnost chloru-35 až pěti platných číslic je 34,969 u a chloru-37 je 36,966 u. Atomová hmotnost v u každého izotopu je však docela blízká svému jednoduchému hmotnostnímu číslu (vždy do 1%). Jediný izotop, jehož atomová hmotnost je přesně přirozené číslo, je 12 C, který má podle definice hmotnost přesně 12, protože u je definováno jako 1/12 hmotnosti volného neutrálního atomu uhlíku-12 v základním stavu.\nStandardní atomová hmotnost (běžně nazývané „atomová hmotnost“) prvku je průměr z atomových množství všech izotopů chemického prvku je, jak bylo zjištěno v určitém prostředí, vážený izotopickým množství, vztaženo na atomové hmotnosti. Toto číslo může být zlomek, který není blízký celému číslu. Například relativní atomová hmotnost chloru je 35,453 u, což se výrazně liší od celého čísla, protože je to v průměru asi 76% chloru-35 a 24% chloru-37. Kdykoli se relativní hodnota atomové hmotnosti liší o více než 1% od celého čísla, je to kvůli tomuto průměrnému účinku, protože ve vzorku tohoto prvku je přirozeně přítomno významné množství více než jednoho izotopu.\nChemicky čistý a izotopově čistý\nChemici a jaderní vědci mají různé definice čistého prvku . V chemii čistý prvek znamená látku, jejíž atomy všechny (nebo v praxi téměř všechny) mají stejné atomové číslo nebo počet protonů . Jaderní vědci však definují čistý prvek jako prvek, který se skládá pouze z jednoho stabilního izotopu .\nNapříklad měděný drát je z 99,99% chemicky čistý, pokud 99,99% jeho atomů tvoří měď, každý s 29 protony. Není však izotopově čistý, protože běžná měď se skládá ze dvou stabilních izotopů, 69% 63 Cu a 31% 65 Cu, s různým počtem neutronů. Avšak ingot z čistého zlata by byl čistý jak chemicky, tak izotopicky, protože obyčejné zlato se skládá pouze z jednoho izotopu, 197 Au.\nHlavní článek: Allotropy\nAtomy chemicky čistých prvků se mohou navzájem chemicky vázat více než jedním způsobem, což umožňuje existenci čistého prvku v mnoha chemických strukturách ( prostorové uspořádání atomů ), známých jako alotropy , které se liší svými vlastnostmi. Například uhlík lze nalézt jako diamant , který má čtyřstěnnou strukturu kolem každého atomu uhlíku; grafit , který má vrstvy atomů uhlíku s hexagonální strukturou naskládané na sebe; grafen , což je jediná vrstva grafitu, která je velmi silná; fullereny , které mají téměř sférické tvary; a uhlíkové nanotrubice , což jsou trubky s hexagonální strukturou (i tyto se mohou navzájem lišit v elektrických vlastnostech). Schopnost prvku existovat v jedné z mnoha strukturálních forem je známá jako „alotropie“.\nStandardní stav , známý také jako referenční stav, z prvku je definován jako její termodynamicky nejstabilnější stavu při tlaku 1 bar a dané teplotě (typicky při 298,15 K). V termochemii je prvek definován tak, že má entalpii tvorby nuly ve svém standardním stavu. Například referenčním stavem pro uhlík je grafit, protože struktura grafitu je stabilnější než struktura ostatních alotropů.\nNa prvky lze široce aplikovat několik druhů popisných kategorizací, včetně zvážení jejich obecných fyzikálních a chemických vlastností, jejich stavů hmoty za známých podmínek, jejich tání a teploty varu, jejich hustot, krystalových struktur jako pevných látek a jejich původu.\nK charakterizaci obecných fyzikálních a chemických vlastností chemických prvků se běžně používá několik termínů. První rozdíl je mezi kovy , které snadno vedou elektřinu , nekovy , které ne, a malou skupinou ( metaloidy ), které mají střední vlastnosti a často se chovají jako polovodiče .\nPodrobnější klasifikace se často zobrazuje v barevných prezentacích periodické tabulky. Tento systém omezuje výrazy „kov“ a „nekovy“ pouze na některé z obecněji definovaných kovů a nekovů a přidává další termíny pro určité skupiny obecněji vnímaných kovů a nekovů. Verze této klasifikace použitá v zde prezentovaných periodických tabulkách zahrnuje: aktinidy , alkalické kovy , kovy alkalických zemin , halogeny , lanthanoidy , přechodné kovy , posttransformační kovy , metaloidy , reaktivní nekovy a vzácné plyny . V tomto systému jsou alkalické kovy, kovy alkalických zemin a přechodné kovy, stejně jako lanthanidy a aktinidy, speciální skupiny kovů v širším smyslu. Podobně jsou reaktivní nekovy a vzácné plyny nekovy v širším smyslu. V některých prezentacích se nerozlišují halogeny, přičemž astat je identifikován jako metaloid a ostatní jsou označeny jako nekovy.\nDalším běžně používaným základním rozlišením mezi prvky je jejich skupenství (fáze), ať už pevné , kapalné nebo plynné , při vybrané standardní teplotě a tlaku (STP). Většina prvků jsou pevné látky při konvenčních teplotách a atmosférickém tlaku, zatímco některé jsou plyny. Pouze brom a rtuť jsou kapaliny při 0 stupních Celsia (32 stupňů Fahrenheita) a normálním atmosférickém tlaku; cesium a galium jsou pevné látky při této teplotě, ale tají při 28,4 ° C (83,2 ° F) a 29,8 ° C (85,6 ° F).\nBod tání a bod varu\nPři charakterizaci různých prvků se běžně používají teploty tání a teploty varu , obvykle vyjádřené ve stupních Celsia při tlaku jedné atmosféry. I když je známo pro většinu prvků, je jedno nebo obě z těchto měření stále neurčené pro některé z radioaktivních prvků dostupných v malém množství. Vzhledem k tomu, že hélium zůstává při atmosférickém tlaku kapalné i při absolutní nule , má v konvenčních formách pouze bod varu, nikoli bod tání.\nHlavní článek: Hustoty prvků (datová stránka)\nHustota při zvolené standardní teploty a tlaku ( STP ) je často používán v charakterizaci prvků. Hustota je často vyjádřena v gramech na kubický centimetr (g / cm 3 ). Protože několik prvků jsou plyny při běžně se vyskytujících teplotách, jejich hustoty se obvykle uvádějí pro jejich plynné formy; při zkapalnění nebo ztuhnutí mají plynné prvky hustotu podobnou hustotě ostatních prvků.\nPokud má prvek alotropy s různými hustotami, je v souhrnných prezentacích typicky vybrán jeden reprezentativní alotrop, zatímco hustoty pro každý alotrop lze uvést, pokud je k dispozici více podrobností. Například, tři známé allotropes uhlíku ( amorfního uhlíku , grafitu a diamantu ) mají hustotu 1,8-2,1, 2.267 a 3,515 g / cm 3 , v daném pořadí.\nHlavní článek: Krystalová struktura\nPrvky dosud studovaných jako pevné vzorky mají osm druhů krystalických struktur : kubickou , tělo-centrované krychlové , plošně centrované krychlové , šestiúhelníkové , monoklinické , kosočtverečné , romboedrické a tetragonální . Pro některé synteticky vyrobené transuranové prvky byly dostupné vzorky příliš malé na to, aby určily krystalové struktury.\nVýskyt a původ na Zemi\nChemické prvky lze také kategorizovat podle jejich původu na Zemi, přičemž prvních 94 je považováno za přirozeně se vyskytujících, zatímco ty s atomovým číslem vyšším než 94 byly vyrobeny pouze uměle jako syntetické produkty umělých jaderných reakcí.\nZ 94 přirozeně se vyskytujících prvků je 83 považováno za prvotní a buď stabilní, nebo slabě radioaktivní. Zbývajících 11 přirozeně se vyskytujících prvků má poločasy příliš krátké na to, aby mohly být přítomny na začátku sluneční soustavy , a jsou proto považovány za přechodné prvky. Z těchto 11 přechodných prvků, 5 ( polonium , radon , radium , actinium a protactinium ) jsou poměrně běžné rozpadové produkty z thorium a uran . Zbývajících 6 přechodných prvků ( technecium , promethium , astatin , francium , neptunium a plutonium ) se vyskytuje jen zřídka jako produkty vzácných způsobů rozpadu nebo procesů jaderné reakce zahrnujících uran nebo jiné těžké prvky.\nNebyl pozorován žádný radioaktivní rozpad u prvků s atomovým číslem 1 až 82, s výjimkou 43 ( technecium ) a 61 ( promethium ). Pozorovatelně stabilní izotopy některých prvků (jako je wolfram a olovo ) se však předpokládají jako mírně radioaktivní s velmi dlouhými poločasy: například poločasy předpokládané pro pozorovatelně stabilní izotopy olova se pohybují v rozmezí od 10 35 do 10 189 let. Prvky s atomovými čísly 43, 61 a 83 až 94 jsou dostatečně nestabilní, aby bylo možné snadno detekovat jejich radioaktivní rozpad. Tři z těchto prvků, vizmut (prvek 83), thorium (prvek 90) a uran (prvek 92), mají jeden nebo více izotopů s poločasy dostatečně dlouhými na to, aby přežily jako zbytky výbušné hvězdné nukleosyntézy, která produkovala těžké prvky před formování sluneční soustavy . Například za více než 1,9 × 10 19 let, více než miliardkrát delší než současný odhadovaný věk vesmíru, má bismuth-209 nejdelší známý poločas rozpadu alfa ze všech přirozeně se vyskytujících prvků. Nejtěžších 24 prvků (mimo plutonium, prvek 94) prochází radioaktivním rozpadem s krátkými poločasy rozpadu a nelze je produkovat jako dcery prvků s delší životností, a proto se o nich v přírodě vůbec neví.\nHlavní článek: Periodická tabulka\nalkalické kovy Kovy alkalických zemin Pnictogeny Chalkogeny Halogeny vzácné plyny\nLithium3Li6,94 Berýlium4Být9.0122 Bor5B10,81 Uhlík6C12.011 Dusík7N14,007 Kyslík8Ó15,999 Fluor9F18,998 Neon10Ne20.180\nSodík11Na22,990 Hořčík12Mg24,305 Hliník13Al26,982 Křemík14Si28,085 Fosfor15P30,974 Síra16S32.06 Chlór17Cl35,45 Argon18Ar39,95\nDraslík19K.39,098 Vápník20Ca.40,078 Skandium21Sc44,956 Titan22Ti47,867 Vanadium23PROTI50,942 Chrom24Cr51,996 Mangan25Mn54,938 Žehlička26Fe55,845 Kobalt27Spol58,933 Nikl28Ni58,693 Měď29Cu63,546 Zinek30Zn65,38 Gallium31Ga69,723 Germanium32Ge72,630 Arsen33Tak jako74,922 Selen34Se78,971 Bróm35Br79,904 Krypton36Kr83,798\nRubidium37Rb85,468 Stroncium38Sr87,62 Yttrium39Y88,906 Zirkonium40Zr91 224 Niob41Pozn92,906 Molybden42Mo95,95 Technecium43Tc Ruthenium44Ru101,07 Rhodium45Rh102,91 Palladium46Pd106,42 stříbrný47Ag107,87 Kadmium48CD112,41 Indium49v114,82 Cín50Sn118,71 Antimon51Sb121,76 Telur52Te127,60 Jód53Já126,90 Xenon54Xe131,29\nCesium55Čs132,91 Baryum56Ba137,33 Lanthan57Los Angeles138,91 Hafnium72Hf178,49 Tantal73Ta180,95 Wolfram74Ž183,84 Rhenium75Re186,21 Osmium76Os190,23 Iridium77Ir192,22 Platina78Pt195.08 Zlato79Au196,97 Rtuť80Hg200,59 Thalium81Tl204,38 Vést82Pb207,2 Vizmut83Bi208,98 Polonium84Po Astat85V Radon86Rn\nFrancium87Fr. Rádium88Ra Actinium89Ac Rutherfordium104Rf Dubnium105Db Seaborgium106Sg Bohrium107Bh Draslík108Hs Meitnerium109Mt. Darmstadtium110Ds Roentgenium111Rg Copernicium112Cn Nihonium113Nh Flerovium114Fl Moscovium115Mc Livermorium116Lv Tennessine117Ts Oganesson118Og\nCer58Ce140.12 Praseodymium59Pr140,91 Neodym60Nd144,24 Promethium61Odpoledne Samarium62Sm150,36 Europium63Eu151,96 Gadolinium64Gd157,25 Terbium65Tb158,93 Dysprosium66Dy162,50 Holmium67Ho164,93 Erbium68Er167,26 Thulium69Tm168,93 Ytterbium70Yb173,05 Lutetium71Lu174,97\nThorium90Čt232.04 Protactinium91Pa231.04 Uran92U238,03 Neptunium93Np Plutonium94Pu Americium95Dopoledne Kurium96Cm Berkelium97Bk Kalifornium98Srov Einsteinium99Es Fermium100Fm Mendelevium101Md Nobelium102Ne Lawrencium103Lr\n1 (červená) = plyn 3 (černá) = plná 80 (zelená) = kapalina 109 (šedá) = neznámá Barva atomového čísla ukazuje stav hmoty (při 0 ° C a 1 atm )\nPrvotní Z rozkladu Syntetický Okraj ukazuje přirozený výskyt prvku\nStandardní atomová hmotnost A r, std (E)\nCa: 40,078 - Formální krátká hodnota, zaokrouhlená (bez nejistoty)\nPo:  - hmotnostní číslo nejstabilnějšího izotopu\nBarva pozadí ukazuje podkategorii v trendu kov – metaloid – nekov:\nKov Metaloid Nekovový Neznámé\nAlkalický kov Kov alkalických zemin Lanthanid Aktinid Přechodný kov Post-přechodový kov Reaktivní nekovový Vznešený plyn\nVlastnosti chemických prvků jsou často shrnuty pomocí periodické tabulky , která mocně a elegantně organizuje prvky zvýšením atomového čísla do řádků ( „období“ ), ve kterých sloupce ( „skupiny“ ) sdílejí opakující se („periodické“) fyzické a chemické vlastnosti. Aktuální tabulka standardů obsahuje od roku 2019 118 potvrzených prvků.\nAčkoli existují předchůdci této prezentace, její vynález je obecně připisován ruskému chemikovi Dmitriji Mendělejevovi v roce 1869, který měl v úmyslu tabulku ilustrovat opakující se trendy ve vlastnostech prvků. Uspořádání tabulky bylo v průběhu času vylepšeno a rozšířeno, protože byly objeveny nové prvky a byly vyvinuty nové teoretické modely vysvětlující chemické chování.\nPoužití periodické tabulky je nyní v akademické disciplíně chemie všudypřítomné a poskytuje mimořádně užitečný rámec pro klasifikaci, systematizaci a srovnání všech mnoha různých forem chemického chování. Tabulka také našla široké uplatnění ve fyzice , geologii , biologii , vědě o materiálech , strojírenství , zemědělství , medicíně , výživě , zdraví životního prostředí a astronomii . Jeho principy jsou zvláště důležité v chemickém inženýrství .\nRůzné chemické prvky jsou formálně identifikovány podle jejich jedinečných atomových čísel , podle přijatých jmen a podle symbolů .\nZnámé prvky mají atomová čísla od 1 do 118, běžně uváděná jako arabské číslice . Vzhledem k tomu, že prvky lze jednoznačně řadit podle atomového čísla, obvykle od nejnižšího po nejvyšší (jako v periodické tabulce ), jsou sady prvků někdy specifikovány takovým zápisem jako „skrz“, „za“ nebo „od ... do“ , jako v případě „skrz železo“, „za uran“ nebo „od lanthanu přes lutetium“. Výrazy „lehký“ a „těžký“ se někdy také používají neformálně k označení relativních atomových čísel (nikoli hustot), jako v „lehčích než uhlík“ nebo „těžších než olovo“, i když technicky jde o hmotnost nebo hmotnost atomů prvku ( jejich atomové hmotnosti nebo atomové hmotnosti) se svými atomovými čísly ne vždy monotónně zvyšují .\nHlavní článek: Pojmenování prvků\nPojmenování různých látek, nyní známých jako prvky, předchází atomovou teorii hmoty , protože názvy byly místně dány různými kulturami různým minerálům, kovům, sloučeninám, slitinám, směsím a dalším materiálům, i když v té době nebylo známo, které chemikálie byly prvky a které sloučeniny. Protože byly identifikovány jako prvky, byly ve většině zemí zachovány stávající názvy starověkých prvků (např. Zlato, rtuť, železo). V názvech prvků se objevily národní rozdíly, ať už z důvodu pohodlí, jazykových výhod nebo nacionalismu. Několik příkladů: Němečtí mluvčí používají „Wasserstoff“ (vodní látka) pro „vodík“, „Sauerstoff“ (kyselá látka) pro „kyslík“ a „Stickstoff“ (dusící látku) pro „dusík“, zatímco angličtina a romantika jazyky používají „sodík“ pro „natrium“ a „draslík“ pro „kalium“ a Francouzi, Italové, Řekové, Portugalci a Poláci dávají přednost „azote / azot / azoto“ (z kořenů znamená „žádný život“) pro „dusík“ .\nPro účely mezinárodní komunikace a obchodu o oficiálních názvech chemických prvků, jak starověkých, tak nověji uznávaných, rozhoduje Mezinárodní unie pro čistou a aplikovanou chemii (IUPAC), která se rozhodla pro jakýsi mezinárodní anglický jazyk, vycházející z tradičních Anglická jména, i když je chemický symbol prvku založen na latinském nebo jiném tradičním slovu, například jako název pro 79. prvek (Au) používá slovo „zlato“ místo „aurum“. IUPAC preferuje britské hláskování „ hliník “ a „cesium“ před americkými hláskování „hliník“ a „cesium“ a americké „síra“ před britským „síra“. Prvky, které je v mnoha zemích praktické prodávat hromadně, však stále mají lokálně používané národní názvy a země, jejichž národní jazyk nepoužívá latinku, budou pravděpodobně používat názvy prvků IUPAC.\nPodle IUPAC nejsou chemické prvky v angličtině vlastní podstatná jména; v důsledku toho není celé jméno prvku v angličtině běžně psáno velkými písmeny, i když je odvozeno od vlastního podstatného jména , jako v případě kalifornia a einsteinia . Názvy izotopů chemických prvků jsou také nekapitalizované, pokud jsou zapsány, např. Uhlík-12 nebo uran-235 . Symboly chemických prvků (například Cf pro kalifornium a Es pro einsteinium) jsou vždy velké (viz níže).\nVe druhé polovině dvacátého století byly fyzikální laboratoře schopny produkovat jádra chemických prvků s příliš krátkými poločasy, aby jich kdykoli mohlo existovat značné množství. Tito jsou také pojmenováni IUPAC, který obecně přijímá název zvolený objevitelem. Tato praxe může vést ke kontroverzní otázce, která výzkumná skupina ve skutečnosti objevila prvek, což je otázka, která po značnou dobu oddálila pojmenování prvků s atomovým číslem 104 a vyšším. (Viz kontroverze pojmenování prvků ).\nPředchůdci takových kontroverzí zahrnovali nacionalistické pojmenování prvků na konci 19. století. Například lutetium bylo pojmenováno v odkazu na Paříž ve Francii. Němci se zdráhali vzdát se jmenovacích práv Francouzům, často to nazývali kasiopiem . Podobně jej britský objevitel niobu původně pojmenoval kolumbium v souvislosti s Novým světem . To bylo hojně používáno jako takové v amerických publikacích před mezinárodní standardizací (v roce 1950).\nSeznamy aktuálních chemických symbolů, aktuálně nepoužívaných symbolů a dalších symbolů, které mohou vypadat jako chemické symboly, najdete v části Symbol (chemie) .\nSpecifické chemické prvky\nNež se chemie stala vědou , alchymisté navrhli tajemné symboly pro kovy i běžné sloučeniny. Ty však byly použity jako zkratky v diagramech nebo postupech; neexistovala koncepce atomů kombinujících se za vzniku molekul . Se svými pokroky v atomové teorii hmoty John Dalton vymyslel své vlastní jednodušší symboly, založené na kruzích, pro zobrazení molekul.\nSoučasný systém chemické notace vynalezl Berzelius . V tomto typografickém systému nejsou chemické symboly pouhými zkratkami - i když každá se skládá z písmen latinské abecedy . Jsou určeny jako univerzální symboly pro lidi všech jazyků a abeced.\nPrvní z těchto symbolů měl být zcela univerzální. Protože latina byla v té době běžným jazykem vědy, šlo o zkratky založené na latinských názvech kovů. Cu pochází z mědi, Fe pochází z ferrum, Ag z argentum. Za symboly nebylo následováno tečkou (tečka) jako u zkratek. Později byly chemickým prvkům přiřazeny jedinečné chemické symboly na základě názvu prvku, ale ne nutně v angličtině. Například sodík má po latinském sodíku chemický symbol „Na“ . Totéž platí pro „Fe“ (ferrum) pro železo , „Hg“ (hydrargyrum) pro rtuť , „Sn“ (stannum) pro cín , „Au“ (aurum) pro zlato , „Ag“ (argentum) pro stříbro , „ Pb "( olovo ) pro olovo ," Cu "(měď) pro měď a" Sb "(stibium) pro antimon . „W“ (wolfram) pro wolfram je nakonec odvozen z němčiny, „K“ (kalium) pro draslík nakonec z arabštiny.\nChemickým symbolům se mezinárodně rozumí, pokud názvy prvků mohou vyžadovat překlad. V minulosti někdy existovaly rozdíly. Například Němci v minulosti používali pro jód „J“ (pro alternativní název Jod), nyní však používají „I“ a „Iod“.\nPrvní písmeno chemického symbolu je vždy velké, jako v předchozích příkladech, a případná další písmena jsou vždy malá (malá písmena). Symboly pro kalifornium a einsteinium jsou tedy Cf a Es.\nObecné chemické symboly\nExistují také symboly v chemických rovnicích pro skupiny chemických prvků, například ve srovnávacích vzorcích. Často se jedná o jedno velké písmeno a písmena jsou vyhrazena a nepoužívají se pro názvy konkrétních prvků. Například „ X “ označuje proměnnou skupinu (obvykle halogen ) ve třídě sloučenin, zatímco „ R “ je radikál , což znamená strukturu sloučeniny, jako je uhlovodíkový řetězec. Písmeno „ Q “ je vyhrazeno pro „teplo“ v chemické reakci. „ Y “ se také často používá jako obecný chemický symbol, i když je také symbolem yttria . „ Z “ se také často používá jako obecná proměnná skupina. „ E “ se v organické chemii používá k označení skupiny přitahující elektrony nebo elektrofilu ; podobně „ Nu “ označuje nukleofil . „ L “ se používá k označení obecného ligandu v anorganické a organokovové chemii . „ M “ se také často používá místo obecného kovu.\nAlespoň dva další, dvoupísmenné obecné chemické symboly jsou také v neformálním použití, „ Ln “ pro jakýkoli prvek lanthanoidu a „ An “ pro jakýkoli aktinidový prvek. „ Rg “ byl dříve používán pro jakýkoli prvek vzácných plynů , ale skupina vzácných plynů byla nyní přejmenována na vzácné plyny a symbol „ Rg “ byl nyní přiřazen prvku roentgenium .\nIzotopy se vyznačují číslem atomové hmotnosti (celkem protonů a neutronů) pro konkrétní izotop prvku, přičemž toto číslo je kombinováno se symbolem příslušného prvku. IUPAC dává přednost tomu, aby byly izotopové symboly psány v horním zápisu, pokud je to praktické, například 12 C a 235 U. Používají se však i jiné notace, jako je uhlík-12 a uran-235 nebo C-12 a U-235.\nJako zvláštní případ jsou tři přirozeně se vyskytující izotopy prvku vodík často specifikovány jako H pro 1 H ( protium ), D pro 2 H ( deuterium ) a T pro 3 H ( tritium ). Tato konvence se snadněji používá v chemických rovnicích, což nahrazuje potřebu zapisovat číslo hmotnosti pro každý atom. Například vzorec pro těžké vody může být zapsána D 2 O místo 2 H 2 O.\nOdhadované rozložení temné hmoty a temné energie ve vesmíru. Pouze zlomek hmoty a energie ve vesmíru označený jako „atomy“ je složen z chemických prvků.\nPouze asi 4% z celkové hmotnosti vesmíru jsou tvořeny atomy nebo ionty , a jsou tedy představovány chemickými prvky. Tato část tvoří asi 15% celkové hmoty, přičemž zbytek hmoty (85%) tvoří temná hmota . Povaha temné hmoty není známa, ale není složena z atomů chemických prvků, protože neobsahuje žádné protony, neutrony ani elektrony. (Zbývající nehmotná část hmoty vesmíru se skládá z ještě tajemnější temné energie ).\nPředpokládá se, že 94 přirozeně se vyskytujících chemických prvků vesmíru bylo vyrobeno nejméně čtyřmi kosmickými procesy. Většina vodíku , helia a velmi malého množství lithia ve vesmíru byla vyrobena primordiálně v prvních minutách velkého třesku . Předpokládá se, že další tři další, opakovaně se vyskytující pozdější procesy, vytvořily zbývající prvky. Hvězdná nukleosyntéza , probíhající proces uvnitř hvězd, produkuje všechny prvky od uhlíku přes železo v atomovém čísle, ale málo lithia , berylia nebo boru . Prvky těžší v atomovém čísle než železo, těžké jako uran a plutonium , se produkují výbušnou nukleosyntézou v supernovách a jiných kataklyzmatických kosmických událostech. Kosmické záření spallation (fragmentace) uhlíku, dusíku a kyslíku je důležité pro výrobu lithia, berylia a boru.\nBěhem raných fází velkého třesku vedla nukleosyntéza vodíkových jader k produkci vodíku-1 ( protium , 1 H) a helia-4 ( 4 He), stejně jako menšího množství deuteria ( 2 H) a velmi nepatrná množství (řádově 10 −10 ) lithia a berylia. Ve Velkém třesku mohlo být vyrobeno dokonce menší množství boru, protože to bylo pozorováno u některých velmi starých hvězd, zatímco uhlík ne. Panuje všeobecná shoda, že ve Velkém třesku nebyly vyrobeny žádné těžší prvky než bór. Výsledkem bylo, že prvotní nadbytek atomů (nebo iontů) sestával ze zhruba 75% 1 H, 25% 4 He a 0,01% deuteria, pouze s malými stopami lithia, berylia a možná boru. K následnému obohacení galaktických halo došlo v důsledku hvězdné nukleosyntézy a nukleosyntézy supernovy . Hojnost prvků v mezigalaktickém prostoru však může stále velmi připomínat prvotní podmínky, pokud nebyla nějakým způsobem obohacena.\nPeriodická tabulka ukazující kosmogenní původ každého prvku ve Velkém třesku nebo ve velkých či malých hvězdách. Malé hvězdy mohou alfa procesem produkovat určité prvky až po síru . Supernovy jsou potřebné k rychlé produkci „těžkých“ prvků (mimo železo a nikl) hromaděním neutronů v procesu r . Určité velké hvězdy pomalu produkují v s-procesu další prvky těžší než železo ; ty pak mohou být vyfouknuty do vesmíru při odplyňování planetárních mlhovin\nNa Zemi (a jinde) se stopové množství různých prvků nadále produkuje z jiných prvků jako produktů procesů nukleární transmutace . Patří mezi ně některé produkované kosmickým paprskem nebo jinými jadernými reakcemi (viz kosmogenní a nukleogenní nuklidy) a další produkované jako produkty rozpadu primordiálních nuklidů s dlouhou životností . Například stopová (ale zjistitelná) množství uhlíku-14 ( 14 ° C) jsou neustále vytvářena v atmosféře kosmickým paprskem ovlivňujícím atomy dusíku a argon-40 ( 40 Ar) je nepřetržitě produkován rozpadem prvotně se vyskytujícího, ale nestabilního draslíku -40 ( 40 K). Také tři primordiálně se vyskytující, ale radioaktivní aktinidy , thoria , uranu a plutonia, se rozpadají řadou opakovaně produkovaných, ale nestabilních radioaktivních prvků, jako je radium a radon , které jsou přechodně přítomny v jakémkoli vzorku těchto kovů nebo jejich rud nebo sloučenin. Tři další radioaktivní prvky, technecia , promethium , a neptunium , se vyskytují jen mimochodem v přírodních materiálů, které jsou vyrobeny jako jednotlivé atomy od jaderného štěpení z jader různých těžkých prvků, nebo v dalších vzácných jaderných procesů.\nLidská technologie vyprodukovala různé další prvky nad rámec těchto prvních 94, přičemž ty jsou nyní známy pod atomovým číslem 118.\nHlavní článek: Množství chemických prvků\nNásledující graf (měřítko protokolu) ukazuje množství prvků v naší sluneční soustavě . Tabulka ukazuje dvanáct nejběžnějších prvků v naší galaxii (odhadováno spektroskopicky), měřeno v částech na milion , podle hmotnosti . Blízké galaxie, které se vyvinuly podobnými liniemi, mají odpovídající obohacení prvků těžších než vodík a hélium. Na vzdálenější galaxie se díváme tak, jak se objevovaly v minulosti, takže jejich množství prvků se jeví blíže prvotní směsi. Jelikož se fyzikální zákony a procesy ve viditelném vesmíru objevují běžně , vědci očekávají, že tyto galaxie vyvinuly prvky v podobném množství.\nMnožství prvků ve sluneční soustavě odpovídá jejich původu z nukleosyntézy ve Velkém třesku a řady předků hvězd supernovy. Velmi hojný vodík a hélium jsou produkty velkého třesku, ale další tři prvky jsou vzácné, protože se ve Velkém třesku měly málo času na to, aby se vytvořily, a nejsou vyráběny ve hvězdách (jsou však vyráběny v malém množství rozpadem těžší prvky v mezihvězdném prachu v důsledku dopadu kosmického záření ). Počínaje uhlíkem se prvky vytvářejí ve hvězdách hromaděním z alfa částic (jádra helia), což vede ke střídavě většímu množství prvků se sudými atomovými čísly (jsou také stabilnější). Obecně se takové prvky až po železo vyrábějí ve velkých hvězdách v procesu, kdy se stávají supernovami . Železo-56 je obzvláště běžné, protože je to nejstabilnější prvek, který lze snadno vyrobit z alfa částic (což je produkt rozpadu radioaktivního niklu-56, který je nakonec vyroben ze 14 jader helia). Prvky těžší než železo se vyrábějí v procesech pohlcování energie ve velkých hvězdách a jejich početnost ve vesmíru (a na Zemi) obecně klesá s jejich atomovým číslem.\nHojnost chemických prvků na Zemi se mění ze vzduchu do kůry na oceán, a v různých druzích života. Množství prvků v zemské kůře se liší od hojnosti ve sluneční soustavě (jak je vidět na Slunci a těžkých planetách, jako je Jupiter), hlavně v selektivní ztrátě nejlehčích prvků (vodík a hélium) a také těkavých neonů, uhlíku (jako uhlovodíků) , dusík a síra, v důsledku solárního ohřevu v časném formování sluneční soustavy. Kyslík, hmotnostně nejhojnější prvek Země, je na Zemi zadržován v kombinaci s křemíkem. Hliník s 8% hmotnostními je častější v zemské kůře než ve vesmíru a sluneční soustavě, ale složení mnohem objemnějšího pláště, které má místo hliníku hořčík a železo (tam se vyskytuje pouze u 2% hmotnosti ) více odráží elementární složení sluneční soustavy, s výjimkou zaznamenané ztráty těkavých prvků do vesmíru a ztráty železa, které migrovalo do zemského jádra.\nSložení lidského těla , naopak, více těsně sleduje složení mořské vody Save, že lidské tělo má další zásoby uhlíku a dusíku, nezbytné pro tvorbu proteinů a nukleových kyselin , společně s fosforem v nukleových kyselin a přenos energie molekuly adenosintrifosfát (ATP), který se vyskytuje v buňkách všech živých organismů. Některé druhy organismů vyžadují zvláštní další prvky, jako například hořčíku v chlorofylu v zelených rostlin se vápník v měkkýšů nebo železa do hemoglobinu na obratlovcích " červených krvinek .\nMnožství chemických prvků ve sluneční soustavě. Vodík a hélium jsou nejběžnější z velkého třesku. Další tři prvky (Li, Be, B) jsou vzácné, protože jsou špatně syntetizovány ve Velkém třesku a také ve hvězdách. Dva obecné trendy ve zbývajících hvězdných produkovaných prvcích jsou: (1) střídání hojnosti prvků, protože mají sudá nebo lichá atomová čísla ( pravidlo Oddo-Harkins ), a (2) obecné snižování množství, když se prvky stávají těžší. Železo je obzvláště běžné, protože představuje minimální energetický nuklid, který lze vyrobit fúzí helia v supernovách.\nPrvky v naší galaxii\nDíly na milion\nVodík 739 000\nHélium 240 000\nKyslík 10 400\nUhlík 4 600\nVýživové prvky v periodické tabulce\nLi Být B C N Ó F Ne\nK. Ca. Sc Ti PROTI Cr Mn Fe Spol Ni Cu Zn Ga Ge Tak jako Se Br Kr\nRb Sr Y Zr Pozn Mo Tc Ru Rh Pd Ag CD v Sn Sb Te Já Xe\nČs Ba Los Angeles * Hf Ta Ž Re Os Ir Pt Au Hg Tl Pb Bi Po V Rn\nFr. Ra Ac ** Rf Db Sg Bh Hs Mt. Ds Rg Cn Nh Fl Mc Lv Ts Og\n* Ce Pr Nd Odpoledne Sm Eu Gd Tb Dy Ho Er Tm Yb Lu\n** Čt Pa U Np Pu Dopoledne Cm Bk Srov Es Fm Md Ne Lr\nTyto čtyři základní organické elementy\nPovažován za základní stopový prvek USA, nikoli Evropskou unií\nNavrhovaná funkce z účinků deprivace nebo aktivního metabolického zacházení, ale žádná jasně identifikovaná biochemická funkce u lidí\nOmezené nepřímé důkazy o stopových výhodách nebo biologickém účinku u savců\nŽádný důkaz biologického působení u savců, ale nezbytný u některých nižších organismů.\n(V případě lanthanu není definice základní živiny jako nezbytné a nenahraditelné zcela použitelná kvůli extrémní podobnosti lanthanidů . Je známo, že stabilní časné lanthanoidy až do Sm stimulují růst různých organismů využívajících lanthanoidy. .)\nMendělejevova periodická tabulka 1869 : Experiment na systému prvků. Na základě jejich atomových hmotností a chemických podobností.\nVyvíjející se definice\nKoncept „prvku“ jako nedělitelné látky se vyvinul ve třech hlavních historických fázích: klasické definice (například definice starověkých Řeků), chemické definice a atomové definice.\nStarověká filozofie navrhla soubor klasických prvků k vysvětlení pozorovaných vzorů v přírodě . Tyto prvky původně odkazovaly spíše na Zemi , vodu , vzduch a oheň než na chemické prvky moderní vědy.\nTermín „prvky“ ( stoicheia ) poprvé použil řecký filozof Platón asi v roce 360 př. N. L. Ve svém dialogu Timaeus , který zahrnuje diskusi o složení anorganických a organických těl a je spekulativním pojednáním o chemii. Platón věřil, že prvky zavedené před sto lety Empedokly byly složeny z malých mnohostěnných forem : čtyřstěn (oheň), osmistěn (vzduch), dvacetistěn (voda) a krychle (země).\nAristoteles , c. 350 př. N. L. , Také použil termín stoicheia a přidal pátý prvek zvaný éter , který formoval nebesa. Aristoteles definoval prvek jako:\nPrvek - jedno z těl, na které se mohou rozkládat další těla, a které samo o sobě není možné rozdělit na jiné.\nV roce 1661 navrhl Robert Boyle svou teorii korpuskularismu, která upřednostňovala analýzu hmoty, kterou tvoří neredukovatelné jednotky hmoty (atomy), a když se rozhodl přiklonit se ani k Aristotelovu pohledu na čtyři prvky, ani k Paracelsovu pohledu na tři základní prvky, zůstal otevřený otázka počtu prvků. První moderní seznam chemických prvků byl uveden v Antoine Lavoisier 's 1789 Elements of Chemistry , který obsahoval třicet tři prvků, včetně světelných a kalorických . Do roku 1818 určil Jöns Jakob Berzelius atomové hmotnosti pro čtyřicet pět z tehdy přijatých čtyřiceti devíti prvků. Dmitrij Mendělejev měl ve své periodické tabulce z roku 1869 šedesát šest prvků .\nOd Boylea až do počátku 20. století byl prvek definován jako čistá látka, kterou nelze rozložit na žádnou jednodušší látku. Jinými slovy, chemický prvek nelze chemickými procesy přeměnit na jiné chemické prvky. Prvky během této doby se obecně vyznačovaly atomovými hmotnostmi, což je vlastnost měřitelná se spravedlivou přesností dostupnými analytickými technikami.\nObjev anglického fyzika Henryho Moseleye z roku 1913 , že jaderný náboj je fyzickým základem pro atomové číslo atomu, který se dále vylepšil, když se ocenila povaha protonů a neutronů , nakonec vedl k současné definici prvku na základě atomového čísla (počet protony na atomové jádro). Použití atomových čísel, nikoli atomových vah, k rozlišení prvků má větší prediktivní hodnotu (protože tato čísla jsou celá čísla) a také řeší některé nejasnosti v pohledu založeném na chemii kvůli různým vlastnostem izotopů a alotropů ve stejném prvku. V současné době IUPAC definuje prvek, který existuje, pokud má izotopy s životností delší než 10–14 sekund, které potřebují jádro k vytvoření elektronického mraku.\nDo roku 1914 bylo známo sedmdesát dva prvků, všechny se přirozeně vyskytovaly. Zbývající přirozeně se vyskytující prvky byly objeveny nebo izolovány v následujících desetiletích a různé další prvky byly také vyrobeny synteticky, přičemž většinu této práce propagoval Glenn T. Seaborg . V roce 1955 byl objeven prvek 101 a pojmenován mendelevium na počest DI Mendělejeva, prvního, který pravidelně uspořádal prvky.\nObjev a rozpoznávání různých prvků\nViz také: Časová osa objevů chemických prvků\nDeset materiálů známých různým prehistorickým kulturám je nyní známo jako chemické prvky: uhlík , měď , zlato , železo , olovo , rtuť , stříbro , síra , cín a zinek . Tři další materiály, které jsou nyní přijímány jako prvky, arsen , antimon a vizmut , byly před rokem 1500 nl uznány jako odlišné látky. Fosfor , kobalt a platina byly izolovány před rokem 1750.\nVětšina zbývajících přirozeně se vyskytujících chemických prvků byla identifikována a charakterizována do roku 1900, včetně:\nTakové dnes známé průmyslové materiály jako hliník , křemík , nikl , chrom , hořčík a wolfram\nReaktivní kovy, jako je lithium , sodík , draslík a vápník\nHalogeny fluor , chlor , brom , a jod\nPlyny jako vodík , kyslík , dusík , helium , argon a neon\nVětšina prvků vzácných zemin , včetně ceru , lanthanu , gadolinia a neodymu .\nBěžnější radioaktivní prvky, včetně uranu , thoria , radia a radonu\nMezi prvky izolované nebo vyrobené od roku 1900 patří:\nTři zbývající neobjevené pravidelně se vyskytující stabilní přírodní prvky: hafnium , lutetium a rhenium\nPlutonium , které synteticky poprvé vyrobil v roce 1940 Glenn T. Seaborg , je však nyní známé také z několika dlouho přetrvávajících přírodních výskytů\nTři náhodně se vyskytující přírodní prvky ( neptunium , promethium a technecium ), které byly nejprve vyrobeny synteticky, ale později objeveny ve stopových množstvích v určitých geologických vzorcích\nTři vzácné produkty rozpadu uranu nebo thoria ( astat , francium a protactinium ) a\nRůzné syntetické transuranové prvky, počínaje americiem a kuriem\nNedávno objevené prvky\nPrvním objeveným transuranovým prvkem (prvek s atomovým číslem větším než 92) bylo neptunium v roce 1940. Od roku 1999 byly společné pracovní skupiny IUPAC / IUPAP posuzovány žádosti o objev nových prvků . V lednu 2016 bylo všech 118 prvků potvrzeno podle zjištění IUPAC . Objev prvku 112 byl potvrzen v roce 2009 a bylo pro něj navrženo jméno copernicium a atomový symbol Cn . Jméno a symbol byly oficiálně schváleny IUPAC dne 19. února 2010. Nejtěžším prvkem, o kterém se předpokládá, že byl dosud syntetizován, je prvek 118, oganesson , 9. října 2006, Flerovova laboratoř jaderných reakcí v ruské Dubně . Tennessine , element 117 byl posledním objeveným prvkem v roce 2009. Dne 28. listopadu 2016 vědci z IUPAC oficiálně uznali názvy čtyř nejnovějších chemických prvků s atomovými čísly 113, 115, 117 a 118.\nSeznam 118 známých chemických prvků\nNásledující tabulka obsahuje 118 známých chemických prvků.\nAtomové číslo , jméno a symbol slouží samostatně jako jedinečný identifikátor.\nJména jsou jména přijatá IUPAC .\nSkupina, období a blok odkazují na pozici prvku v periodické tabulce . Čísla skupin zde ukazují aktuálně přijaté číslování; pro starší alternativní číslování viz Skupina (periodická tabulka) .\nSkupenství látky (pevné, kapalné nebo plynné) platí za standardních teplotních a tlakových podmínek ( STP ).\nVýskyt , jak je uvedeno v poznámce pod čarou sousedící s názvem prvku, odlišuje přirozeně se vyskytující prvky, kategorizované buď jako prvotní nebo přechodné (od rozpadu), a další syntetické prvky, které byly vyrobeny technologicky, ale není známo, že by se vyskytovaly přirozeně.\nBarva specifikuje vlastnosti prvku pomocí širokých kategorií běžně uváděných v periodických tabulkách: aktinid , alkalický kov , kov alkalických zemin , lanthanid , post-přechodový kov , metaloid , vzácný plyn , polyatomový nebo diatomický nekov a přechodný kov .\n(J/g · K.)\n1 H Vodík Řecké prvky hydro- a -gen , „ vodní formování“ 1 1 1 0,00008988 14.01 20,28 14,304 2.20 1400\n2 On Hélium Řecký hḗlios , ' slunce ' 18 1 4,002602 (2) 0,0001785 - 4.22 5,193 - 0,008\n3 Li Lithium Řecký líthos , „ kámen “ 1 2 6,94 0,534 453,69 1560 3,582 0,98 20\n4 Být Berýlium Beryl , minerál (nakonec z názvu Belur v jižní Indii) 2 2 9.0121831 (5) 1,85 1560 2742 1.825 1.57 2.8\n5 B Bor Borax , minerál (z arabského bawraq ) 13 2 10,81 2.34 2349 4200 1,026 2.04 10\n6 C Uhlík Latinsky carbo , ' uhlí ' 14 2 12.011 2.267 > 4000 (v závislosti na tlaku) 4300 0,709 2.55 200\n7 N Dusík Řecký nítron a -gen , ' niter -forming' 15 2 14,007 0,0012506 63,15 77,36 1,04 3,04 19\n8 Ó Kyslík Řecký kyslík a gen , který tvoří kyselinu 16 2 15,999 0,001429 54,36 90,20 0,918 3.44 461000\n9 F Fluor Latin fluere , 'to flow' 17 2 18.998403163 (6) 0,001696 53,53 85.03 0,824 3,98 585\n10 Ne Neon Řecký néon , „nový“ 18 2 20.1797 (6) 0,0008999 24,56 27.07 1,03 - 0,005\n11 Na Sodík Anglická (ze středověké latiny) soda (symbol Na je odvozen z nového latinského natria , vytvořeného z německého Natronu , „ natron “) 1 3 22.98976928 (2) 0,971 370,87 1156 1,228 0,93 23600\n12 Mg Hořčík Magnesia , okres východní Thesálie v Řecku 2 3 24,305 1,738 923 1363 1,023 1.31 23300\n13 Al Hliník oxidu hlinitého , od latiny alumen (gen. aluminis ), 'hořká sůl, kamenec ' 13 3 26.9815384 (3) 2,698 933,47 2792 0,897 1,61 82300\n14 Si Křemík Latinský silex , ' pazourek ' (původně křemík ) 14 3 28,085 2,3296 1687 3538 0,705 1.9 282000\n15 P Fosfor Řecký phossphóros , 'nesoucí světlo' 15 3 30.973761998 (5) 1,82 317,30 550 0,769 2.19 1050\n16 S Síra Latinská síra , síra 16 3 32.06 2,067 388,36 717,87 0,71 2.58 350\n17 Cl Chlór Řecký chlór , „zelenožlutý“ 17 3 35,45 0,003214 171,6 239.11 0,479 3.16 145\n18 Ar Argon Řecký argós , 'idle' (kvůli jeho inertnosti ) 18 3 39,95 0,0017837 83,80 87,30 0,52 - 3.5\n19 K. Draslík Nová latinská potassa , „ potaš “, je sama z hrnce a popela (symbol K je odvozen z latinského kalium ) 1 4 39.0983 (1) 0,862 336,53 1032 0,757 0,82 20900\n20 Ca. Vápník Latinka calx , ' lime ' 2 4 40,078 (4) 1.54 1115 1757 0,647 1 41500\n21 Sc Skandium Latin Scandia , ' Scandinavia ' 3 4 44.955908 (5) 2,989 1814 3109 0,568 1,36 22\n22 Ti Titan Titáni , synové bohyně Země řecké mytologie 4 4 47,867 (1) 4.54 1941 3560 0,523 1.54 5650\n23 PROTI Vanadium Vanadis , staré skandinávské jméno pro skandinávskou bohyni Freyji 5 4 50,9415 (1) 6.11 2183 3680 0,489 1.63 120\n24 Cr Chrom Řecká chróma , ' color ' 6 4 51,9961 (6) 7.15 2180 2944 0,449 1,66 102\n25 Mn Mangan Poškozený z magnesia negra ; viz hořčík 7 4 54.938043 (2) 7.44 1519 2334 0,479 1.55 950\n26 Fe Žehlička Anglické slovo (symbol Fe je odvozen z latinského ferrum ) 8 4 55,845 (2) 7,874 1811 3134 0,449 1,83 56300\n27 Spol Kobalt Německý Kobold , „ šotek “ 9 4 58,933194 (3) 8,86 1768 3200 0,421 1,88 25\n28 Ni Nikl Nikl, zlomyslný sprite německé hornické mytologie 10 4 58,6934 (4) 8,912 1728 3186 0,444 1,91 84\n29 Cu Měď Anglické slovo, z latiny cuprum , ze starořečtiny Kýpros ' Kypr ' 11 4 63,546 (3) 8,96 1357,77 2835 0,385 1.9 60\n30 Zn Zinek S největší pravděpodobností z německého Zinke , ‚hrot 'nebo‚ zub', i když někteří naznačují, perský zpíval , ‚kámen ' 12 4 65,38 (2) 7.134 692,88 1180 0,388 1,65 70\n31 Ga Gallium Latinská Gallia , „ Francie “ 13 4 69,723 (1) 5,907 302,9146 2673 0,371 1.81 19\n32 Ge Germanium Latina Germania , „ Německo “ 14 4 72 630 (8) 5,323 1211,40 3106 0,32 2.01 1.5\n33 Tak jako Arsen Francouzský arzenik , z řeckého arsenikónu „žlutý arzenik“ (ovlivněný arsenikósem , „mužský“ nebo „mužný“), ze západoasijského putovního slova nakonec ze staré íránské * zarniya-ka , „zlaté“ 15 4 74.921595 (6) 5 776 1090 887 0,329 2.18 1.8\n34 Se Selen Řecké selḗnē , „ měsíc “ 16 4 78,971 (8) 4,809 453 958 0,321 2.55 0,05\n35 Br Bróm Řecký brômos , „zápach“ 17 4 79,904 3.122 265,8 332,0 0,474 2,96 2.4\n36 Kr Krypton Řecký kryptós , „skrytý“ 18 4 83,798 (2) 0,003733 115,79 119,93 0,248 3 1 × 10 −4\n37 Rb Rubidium Latinský rubidus , 'tmavě červená' 1 5 85,4678 (3) 1,532 312,46 961 0,363 0,82 90\n38 Sr Stroncium Strontian , vesnice ve Skotsku , kde byla nalezena 2 5 87,62 (1) 2.64 1050 1655 0,301 0,95 370\n39 Y Yttrium Ytterby , Švédsko , kde byl nalezen 3 5 88.90584 (1) 4,469 1799 3609 0,298 1.22 33\n40 Zr Zirkonium Zirkon , minerál 4 5 91 224 (2) 6,506 2128 4682 0,278 1.33 165\n41 Pozn Niob Niobe , dcera krále Tantala z řecké mytologie 5 5 92.90637 (1) 8,57 2750 5017 0,265 1.6 20\n42 Mo Molybden Řecká molýbdaina , „kousek olova “, z mólybdosu , „olovo“, kvůli záměně s olověnou galenitou (PbS) 6 5 95,95 (1) 10.22 2896 4912 0,251 2.16 1.2\n43 Tc Technecium Řecké tekhnētós , „umělé“ 7 5  11.5 2430 4538 - 1.9 ~ 3 × 10 −9\n44 Ru Ruthenium Nová latinská Rus , „ Rusko “ 8 5 101,07 (2) 12,37 2607 4423 0,238 2.2 0,001\n45 Rh Rhodium Řecká rhodóeis , ' růžově zbarvená ', z rhódonu , ' růže ' 9 5 102,90549 (2) 12.41 2237 3968 0,243 2.28 0,001\n46 Pd Palladium Asteroid Pallas , v té době považován za planetu 10 5 106,42 (1) 12.02 1828.05 3236 0,244 2.2 0,015\n47 Ag stříbrný Anglické slovo (Symbol je odvozen z latinského argentum ) 11 5 107,8682 (2) 10 501 1234,93 2435 0,235 1,93 0,075\n48 CD Kadmium Nová latinská kadmie od krále Kadmosa 12 5 112,414 (4) 8,69 594,22 1040 0,232 1.69 0,159\n49 v Indium Latinské indicum , ' indigo ' (barva nalezená v jeho spektru) 13 5 114,818 (1) 7,31 429,75 2345 0,233 1,78 0,25\n50 Sn Cín Anglické slovo (Symbol je odvozen z latinského stannum ) 14 5 118,710 (7) 7,287 505,08 2875 0,228 1,96 2.3\n51 Sb Antimon Latinské antimonium , jehož původ je nejistý: lidové etymologie naznačují, že je odvozeno z řeckého antí („proti“) + mónos („samostatně“) nebo starofrancouzského anti- moinu , „Monkova zhouba“, ale mohlo by to být pravděpodobně z nebo související s arabským ʾiṯmid , „antimon“, přeformátovaný jako latinské slovo. (Symbol je odvozen z latinského stibium ‚ antimonitu ‘). 15 5 121,760 (1) 6,685 903,78 1860 0,207 2.05 0.2\n52 Te Telur Latinský tellus , ‚země, Země ' 16 5 127,60 (3) 6,232 722,66 1261 0,202 2.1 0,001\n53 Já Jód Francouzská jóda , z řečtiny ioeidḗs , „fialová“ 17 5 126,90447 (3) 4,93 386,85 457,4 0,214 2.66 0,45\n54 Xe Xenon Řecký xénon , kastrovat forma xénos 'divný' 18 5 131 293 (6) 0,005887 161,4 165.03 0,158 2.6 3 × 10 −5\n55 Čs Cesium Latinský caesius , 'nebesky modrý' 1 6 132.90545196 (6) 1,873 301,59 944 0,242 0,79 3\n56 Ba Baryum Řecký barýs , „těžký“ 2 6 137,327 (7) 3,594 1000 2170 0,204 0,89 425\n57 Los Angeles Lanthan Řecký lanthánein , „ležet skrytý“ 3 6 138,90547 (7) 6.145 1193 3737 0,195 1.1 39\n58 Ce Cer Trpasličí planeta Ceres , považovaná za planetu v době, kdy byla objevena 6 140.116 (1) 6,77 1068 3716 0,192 1.12 66.5\n59 Pr Praseodymium Řecký prásios dídymos , „zelené dvojče“ 6 140,90766 (1) 6,773 1208 3793 0,193 1.13 9.2\n60 Nd Neodym Řecký néos dídymos , „nové dvojče“ 6 144,242 (3) 7,007 1297 3347 0,19 1.14 41.5\n61 Odpoledne Promethium Prometheus řecké mytologie 6  7.26 1315 3273 - 1.13 2 × 10 −19\n62 Sm Samarium Samarskit , minerál pojmenovaný podle plukovníka Vasilije Samarského-Bykhovce , ruského důlního úředníka 6 150,36 (2) 7.52 1345 2067 0,197 1.17 7,05\n63 Eu Europium Evropa 6 151,964 (1) 5,233 1099 1802 0,182 1.2 2\n64 Gd Gadolinium Gadolinit , minerál pojmenovaný podle Johana Gadolina , finského chemika, fyzika a mineraloga 6 157,25 (3) 7,895 1585 3546 0,236 1.2 6.2\n65 Tb Terbium Ytterby , Švédsko , kde byl nalezen 6 158,925354 (8) 8,229 1629 3503 0,182 1.2 1.2\n66 Dy Dysprosium Řecká dysprósitos , „těžko dostupná “ 6 162 500 (1) 8,55 1680 2840 0,17 1.22 5.2\n67 Ho Holmium New Latin Holmia , ' Stockholm ' 6 164.930328 (7) 8,795 1734 2993 0,165 1.23 1.3\n68 Er Erbium Ytterby , Švédsko , kde byl nalezen 6 167,259 (3) 9,066 1802 3141 0,168 1.24 3.5\n69 Tm Thulium Thule , starodávné jméno pro nejasné severní místo 6 168.934218 (6) 9,321 1818 2223 0,16 1.25 0,52\n70 Yb Ytterbium Ytterby , Švédsko , kde byl nalezen 6 173,045 (10) 6,965 1097 1469 0,155 1.1 3.2\n71 Lu Lutetium Latin Lutetia , ' Paris ' 6 174,9668 (1) 9,84 1925 3675 0,154 1.27 0,8\n72 Hf Hafnium New Latin Hafnia , ' Copenhagen ' (from Danish havn , 'harbour') 4 6 178,49 (2) 13,31 2506 4876 0,144 1.3 3\n73 Ta Tantal Král Tantala , otec Niobe z řecké mytologie 5 6 180.94788 (2) 16,654 3290 5731 0,14 1.5 2\n74 Ž Wolfram Švédský tung sten , „těžký kámen“ (Symbol W je od Wolframu , název používaný v mnoha jazycích pro prvek, původně od středoněmeckého wolf-rahm (vlčí pěna) popisující minerál wolframit ) 6 6 183,84 (1) 19,25 3695 5828 0,132 2.36 1.3\n75 Re Rhenium Latinsky Rhenus , „ Rýn “ 7 6 186.207 (1) 21.02 3459 5869 0,137 1.9 7 × 10 −4\n76 Os Osmium Řecká osmḗ , „ vůně “ 8 6 190,23 (3) 22.61 3306 5285 0,13 2.2 0,002\n77 Ir Iridium Iris , řecká bohyně duhy 9 6 192.217 (2) 22,56 2719 4701 0,131 2.2 0,001\n78 Pt Platina Španělská platina , „malé stříbro“, z plata „stříbro“ 10 6 195.084 (9) 21,46 2041.4 4098 0,133 2.28 0,005\n79 Au Zlato Anglické slovo (symbol Au je odvozen z latiny aurum ) 11 6 196.966570 (4) 19,282 1337,33 3129 0,129 2.54 0,004\n80 Hg Rtuť Merkur , římský bůh obchodu, komunikace a štěstí, známý svou rychlostí a mobilitou (symbol Hg pochází z latinského názvu prvku hydrargyrum , z řeckého hydrárgyros , „vodní stříbro“) 12 6 200 592 (3) 13,5336 234,43 629,88 0,14 2 0,085\n81 Tl Thalium Řecký thallós , „zelený výhonek nebo větvička“ 13 6 204,38 11,85 577 1746 0,129 1.62 0,85\n82 Pb Vést Anglické slovo (symbol Pb je odvozen z latiny plumbum ) 14 6 207,2 (1) 11,342 600,61 2022 0,129 1,87 14\n83 Bi Vizmut Německý Wismut , z bílé masy Weiß Masse , pokud není z arabštiny 15 6 208.98040 (1) 9,807 544,7 1837 0,122 2.02 0,009\n84 Po Polonium Latinská Polonia , „ Polsko “ (domovská země Marie Curie ) 16 6  9,32 527 1235 - 2.0 2 × 10 −10\n85 V Astat Řecké ástatos , „nestabilní“ 17 6  7 575 610 - 2.2 3 × 10 −20\n86 Rn Radon Radium emanation , původně název izotopu Radon-222 . 18 6  0,00973 202 211,3 0,094 2.2 4 × 10 −13\n87 Fr. Francium Francie 1 7  1,87 281 890 - 0,7 ~ 1 × 10 −18\n88 Ra Rádium Francouzské rádium , z latinského poloměru , ‚ paprsek ' 2 7  5.5 973 2010 0,094 0,9 9 × 10 −7\n89 Ac Actinium Řecký aktís , 'ray' 3 7  10.07 1323 3471 0,12 1.1 5,5 × 10 −10\n90 Čt Thorium Thor , skandinávský bůh hromu 7 232.0377 (4) 11,72 2115 5061 0,113 1.3 9.6\n91 Pa Protactinium Proto- (z řeckého prôtos , „první, před“) + aktinium , protože aktinium je produkováno radioaktivním rozpadem protaktinia 7 231.03588 (1) 15,37 1841 4300 - 1.5 1,4 × 10 −6\n92 U Uran Uran , sedmá planeta sluneční soustavy 7 238.02891 (3) 18,95 1405,3 4404 0,116 1,38 2.7\n93 Np Neptunium Neptun , osmá planeta sluneční soustavy 7  20,45 917 4273 - 1,36 ≤ 3 × 10 −12\n94 Pu Plutonium Trpasličí planeta Pluto , považovaná za devátou planetu ve sluneční soustavě v době, kdy byla objevena 7  19,85\n95 Dopoledne Americium Amerika , jako prvek byl poprvé syntetizován na kontinentu, analogicky s europiem 7  13,69 1449 2880 - 1.13 0\n96 Cm Kurium Pierre Curie a Marie Curie , francouzští fyzici a chemici 7  13.51 1613 3383 - 1.28 0\n97 Bk Berkelium Berkeley v Kalifornii, kde byl prvek poprvé syntetizován, analogicky s terbiem 7  14,79 1259 2900 - 1.3 0\n98 Srov Kalifornium Kalifornie , kde byl prvek poprvé syntetizován 7  15.1 1173 (1743) - 1.3 0\n99 Es Einsteinium Albert Einstein , německý fyzik 7  8,84 1133 (1269) - 1.3 0\n100 Fm Fermium Enrico Fermi , italský fyzik 7  (9,7) (1125) - - 1.3 0\n101 Md Mendelevium Dmitrij Mendělejev , ruský chemik a vynálezce, který navrhl periodickou tabulku 7  (10,3) (1100) - - 1.3 0\n102 Ne Nobelium Alfred Nobel , švédský chemik a inženýr 7  (9,9) (1100) - - 1.3 0\n103 Lr Lawrencium Ernest Lawrence , americký fyzik 7  (15,6) (1900) - - 1.3 0\n104 Rf Rutherfordium Ernest Rutherford , chemik a fyzik z Nového Zélandu 4 7  (23,2) (2400) (5800) - - 0\n105 Db Dubnium Dubna , Rusko, kde Spojený ústav pro jaderný výzkum je umístěn 5 7  (29,3) - - - - 0\n106 Sg Seaborgium Glenn T. Seaborg , americký chemik 6 7  (35,0) - - - - 0\n107 Bh Bohrium Niels Bohr , dánský fyzik 7 7  (37,1) - - - - 0\n108 Hs Draslík New Latin Hassia , ' Hesse ' (stát v Německu) 8 7  (40,7) - - - - 0\n109 Mt. Meitnerium Lise Meitner , rakouská fyzička 9 7  (37,4) - - - - 0\n110 Ds Darmstadtium Darmstadt , Německo, kde byl prvek nejprve syntetizován 10 7  (34,8) - - - - 0\n111 Rg Roentgenium Wilhelm Conrad Röntgen , německý fyzik 11 7  (28,7) - - - - 0\n112 Cn Copernicium Nicolaus Copernicus , polský astronom 12 7  (14,0) (283) (340) - - 0\n113 Nh Nihonium Japonský Nihon , „ Japonsko “ (kde byl prvek poprvé syntetizován) 13 7  (16) (700) (1400) - - 0\n114 Fl Flerovium Flerovova laboratoř jaderných reakcí , součást JINR , kde byl prvek syntetizován; sám pojmenoval podle Georgy Flyorov , ruský fyzik 14 7  (14) - ~ 210 - - 0\n115 Mc Moscovium Moskevská oblast , Rusko, kde byl prvek nejprve syntetizován 15 7  (13,5) (700) (1400) - - 0\n116 Lv Livermorium Lawrence Livermore National Laboratory v Livermore v Kalifornii , který spolupracoval s JINR na jeho syntéze 16 7  (12,9) (700) (1100) - - 0\n117 Ts Tennessine Tennessee , Spojené státy americké (kde se nachází Oak Ridge National Laboratory ) 17 7  (7.2) (700) (883) - - 0\n118 Og Oganesson Yuri Oganessian , ruský arménský fyzik 18 7  (5,0) (320) (~ 350) - - 0\nBiologické role prvků\nObjev chemických prvků\nSeznam hustot prvků\nPeriodické systémy malých molekul\nCeny chemických prvků\nSystematický název prvku\nČasová osa objevů chemických prvků\nWikimedia Commons má média týkající se chemických prvků .\nBall, P. (2004). Prvky: velmi krátký úvod . Oxford University Press . ISBN 978-0-19-284099-8.\nEmsley, J. (2003). Nature's Building Blocks: A – Z Guide to the Elements . Oxford University Press . ISBN 978-0-19-850340-8.\nGray, T. (2009). Prvky: Vizuální průzkum každého známého atomu ve vesmíru . Black Dog & Leventhal Publishers Inc. ISBN 978-1-57912-814-2.\nScerri, ER (2007). Periodická tabulka, její příběh a její význam . Oxford University Press .\nStrathern, P. (2000). Mendělejevův sen: Pátrání po živlech . Hamish Hamilton Ltd . ISBN 978-0-241-14065-9.\nKean, Sam (2011). Mizející lžíce: A další pravdivé příběhy šílenství, lásky a dějin světa z periodické tabulky prvků . Back Bay Books.\nZkompilovali AD McNaught a A. Wilkinson. (1997). Blackwell Scientific Publications, Oxford (ed.). Kompendium chemické terminologie, 2. vyd. („Zlatá kniha“) . doi : 10,1351 / zlatá kniha . ISBN 978-0-9678550-9-7. CS1 maint: používá parametr autorů ( odkaz )\nXML on-line opravená verze: vytvořili M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; aktualizace zkompilované A. Jenkinsem.\nVidea pro každý prvek University of Nottingham\n„Chemical Elements“ , In Our Time , BBC Radio 4 diskusi s Paulem Strathernem, Mary Archerovou a Johnem Murrellem (25. května 2000).\nTato stránka byla naposledy upravena 17. října 2020 v 19:33 (UTC) .


dvd Erin Brockovich cz titulky | DVD-PREMIERY.CZ\nErin Brockovich (Julia Roberts) je dvakrát rozvedená matka tří dětí. Navíc toho času bez zaměstnání a téměř bez peněz. Když se jí konečně podaří uchytit jako nejposlednější sekretářka v advokátní kanceláři Eda Masryho je pevně rozhodnuta chytit svou šanci za pačesy. Při rešerši jednoho banálního případu narazí na stopu znečišťování podzemních vod elektrárenskou společností. Následky, které zanechal jedovatý chrom na obyvatelích přilehlého pouštního městečka jsou katastrofální - zhoubné nemoci, genetické změny, potraty. Erin získá důvěru poškozených lidí i svého šéfa a začne dávat dohromady velký případ. Karta jejího doposud neblahého osudu se konečně obrátila.


Micro formats – 12. stránka\nFiremní oblečení, které jste svým zaměstnancům pořídili před několika lety už je vážně na odpis. Vyblednuté, vytahané. Je čas na změnu! Pořiďte jim nová trička u nás! Jsme dodavatelem značkového reklamního textilu a nabízíme kvalitní zpracování triček. Vybrat můžete pánské, dámské nebo dokonce dětské. Zvolit můžete variantu s krátkým i dlouhým rukávem, nebo dokonce bez rukávů. […]\nVaše koupací zařízení potřebuje péči i po skončení koupání a i v době, kdy jej nevyužíváte. Je důležité jej zakrýt a ochránit před nečistotami, které by se do vody mohly dostat z okolí. Ze stromů padá stále listí, vítr s sebou dokáže přinést nejrůznější prach a také v noci létá různý hmyz a podobně. A co byste ještě navíc […]\nDetaily ve Vašem bytě vypovídají mnoho o tom, jaký životní styl vyznáváte i jak s rodinou a blízkými trávíte doma čas a společné chvíle. Detailem může být jedinečný originál a detaily tvoří dekorační látky a z nich šité doplňky. Víte, že i náhlou návštěvu zvládnete bez nucení a beze slov, když jste obklopeni svým pravým […]\nhttp://promotextile.cz/index.php?id_product=10&controller=product Musíme upozornit všechny zákazníky, že právě u nás si mohou přijít vybrat z kvalitního reklamního textilu. To však není všechno, co můžeme nabídnout. Je tady spousta oblečení, které se vám bude líbit. Stačí se u nás zastavit a prohlédnout si je. Uvidíte, že u nás se může každý zákazník obléci od hlavy až po […]\nS kartáči do bazénů budete spokojení\nUdržet bazén čistý a bez nečistot je věcí, kterou dozajista pní každý, kdo má tuto věc na zahradě. Pokud chcete, aby pro vás tato činnost byla jednodušší a mohli jste mít vše hotové rychleji, měli byste zpořídit zařízení, které vám s tímto úkolem pomůže. Jednou z věcí, které se vám budou stoprocentně hodit je i […]\nExistuje mnoho verzí, provedení, balení, cenových relací, ve kterých si můžete čaj kvetoucí pořídit. Vždy záleží jen na vás, jaký druh vás zláká a budete jej chtít vyzkoušet. Jednak po chuťové stránce, tak po té vizuální. Čaj kvetoucí Můžete si být jisti, že přináší nevšední kombinaci vjemu a chuti. Při konzumaci totiž obohacuje naše oči […]\nJedno staré české přísloví, jasně hovoří o tom, že málokdo z nás je tak bohatý, aby si mohl kupovat levné věci! K nábytku se toto prastaré přísloví dokonale hodí! Když hned na začátku dáte přednost masívním, poctivým materiálům a preciznímu zpracování, není nic výjimečného, že nám vydrží celý život! Za to levné verze? Ty jsou bohužel […]\nhttps://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH https://eshop.techneco.eu/Uprava-pH […]\nUž nevíte, co manželovi kupovat? Co takhle zakoupit si něco, co byste mohli využívat vlastně oba dva? Nejlepším dárkem pro muže je pánské erotické prádlo, které vyberete podle toho, co Váš manžel nosí. Na výběr jsou boxerky, slipy, tanga a trenýrky. Podle toho, co Váš manžel nosí, vyberete kategorii a z ní již poté jen […]


IT Pohotovost Externí technik až 50 000 Kč měsíčně Praha FULL REMOTE homeoffice | jobstack.it\nHledáme šikovného technika pro opravy osobních počítačů, a sítí převážně v domácnostech, menších a středních kancelářích ale nejsou vyjímkou ani restaurace a jiné provozovny které nás potřebují 24 hodin denně a 7 dní v týdnu k našim zákazníkům převážně do lokality vyrážíme tam kam si přeje zákazník, hodinová práce na IČO nebo dohodu o provedení práce dle odpracovaných a vyúčtovaných hodin.\nŘidičsky Průkaz a vlastní automobil nutností ( výjezdy k našim zákazníkům jsou samozřejmě také zaplacené)\nI hodinová sazba pro vás jako technika je odstupňovaná tak se nám ozvěte a probereme možnosti dle vašich zkušeností.\nSpolehlivost,samostatnost,vlídné,slušné a příjemné jednání s našimi zákazníky a kolegy velkou podmínkou pro výkonávaní teto práce.\nČastá manipulace s velkou hotovostí před příjezdem a jejím odevzdání na dispečinku (sepsána dohoda o hmotné odpovědnosti) nutné pro výkon teto pozice.\n24/7 telefonická podpora operátora při výjezdech samozřejmostí.\nŠpičkové orientační a komunikační schopnosti.\nV případě naplánování směny od doby nahlášení dispečinku začátku on call služby vysoké a spolehlivé pracovní nasazení.\n2x za týden povinný cca hodinový telefonický pohovor s nadřízeným.\nOpravy počítačů a znalost hw / sw velke odborné zkušenosti\nZkušenosti ověřujeme takže formalní zkušebka je i u nas a to 3 měsíce\nChodíš do práce jak si to naplánuješ dle toho si i vyděláš....\n10 000 - 50 000\tKč / měsíc\n- Pracujete kdy si to dopředu v následovném měsíci domluvíte.\n- Svobodná nekřečovitá práce v super kolektivu.\n- Jak si směny naplánuješ tak s tebou počítáme.\n- Setkání se super lidmi.\nProtože ITPohotovosti pracuješ jak chceš.


Kubové Boček a Renčín pozváni do reprezentace! - BlackAngels.cz\nKubové Boček a Renčín pozváni do reprezentace!\nBlackAngels.cz > VŠECHNA DRUŽSTVA > Kubové Boček a Renčín pozváni do reprezentace!\nPrvní superligová sezóna dostala více na oči celý oddíl a v premiérové sezóně táhnou tým naši odchovanci Kuba Boček a Kuba Renčín. Aktuálně 3. a 4. hráč v bodování v celé Superlize byli odměněni svoji první nominací do mužské reprezentace. Oba nakoukli do těch juniorských, Kuba Boček na loňském mistrovství dosáhl na zlatou medaili.\nOba svojí premiéru si odbydou na kvalifikaci o MS 2020 na přelomu ledna a února ve třetím největším lotyšském městě Liepāja na pobřeží Baltského moře. Česká reprezentace se tam pod vedením Petriho Ketunena utká s reprezentačními týmy Lichtenštejnska (33. v žebříčku národů), Španělska (19.) a Nizozemska (23.), tedy země florbalově poměrně exotické, jak uvádí pořadí ve světovém žebříčku v závorkách.\nOběma hráčům k nominaci gratulujeme a přejeme hodně zdaru v dresu se lvíčkem na hrudi.


26. leden 2022, 11:38\nElektřina z obnovitelných zdrojů v EU předloni pocházela ze 36 procent z větrných elektráren. Podíl vodních elektráren na pokrytí spotřeby elektřiny z obnovitelných zdrojů činil 33 procent a podíl solárních elektráren 14 procent. Zbytek připadal na biopaliva a další obnovitelné zdroje.\nAustralská vláda končí s podporou OZE, navzdory názoru občanů\n26. leden 2022, 12:21\nPokud se uměle snižuje výroba z konvenčních zdrojů, pak zcela logicky roste poměr výroby z OZE.\n26. leden 2022, 13:08\nKdyž se dívám na ten graf v odkazu, tak vidím, že zatím je jaderná lobby, bojující proti OZE,\nv České republice extrémně úspěšná.\nAle z hlediska EU je to zcela bezvýznamné, přechod na OZE je jasný, pro nás to bohužel bude znamenat další technické zaostávání.\n26. leden 2022, 13:23\nTo jste opět úplně mimo, Vaněčku. Žádná jaderná lobby proti OZE nebojuje. Zastánci jádra bojují za nízkoemisní mix jádro+OZE, zatímco odpůrci jádra (jako vy) bojují za vysokoemisní mix zemní plyn+OZE.\n26. leden 2022, 13:32\nEmile, jádra už máme dost, těch 40% je až moc. Co potřebujeme jsou OZE, podporovat je, ne proti nim skrytě bojovat nebo se jim hloupě posmívat. To neberte osobně, to píši zcela obecně na poměry v ČR.\n26. leden 2022, 13:47\nJá si trochu šťouchnu, jo? Ty víc jak 4GWe jaderných zdrojů vyrobí cca 40% elektrické energie. Nevidím důvod, proč by to nemohlo být 6-7GWe. Ona totiž např. u elektrolyzérů se bude počítat i návratnost vztažená na odpracované výrobní hodiny a těch bude u přebytků z jaderných zdrojů podstatně více než přebytky z fotovoltaiky, která je u nás notoricky známých cca 1000hodin ročně (přebytky z toho budou tvořit parciální díl).\n26. leden 2022, 13:58\nTento názor přesně ukazuje, kam podobná rétorika směřuje. Zavřeme bez náhrady Dukovany, zůstane nám tedy Temelín s 20% podílem, zavřeme uhlí a "nahradíme" ho soláry, které vyrábějí převážně v létě, když je to nejméně potřeba. Závislost na fosilních palivech se nijak nesníží, v zimě naopak vzroste - na ruském zemním plynu, což přesně nechceme a nechce to ani EU, která nám to bude všemožně komplikovat. Proti novému jádru naopak nic nenamítá.\nOZE se by se nikdo nevysmíval, kdyby je lidé jako vy neprosazovali jako recept na všechno.\n26. leden 2022, 14:14\nNení to zdaleka poprvé, že v zrovna okamžiku, kdy Milan Vaněček napíše příspěvek v podobném duchu, tak jako na potvoru FVE i VTE jedou na minimum. Teď na 9,5%, resp. 8%. :-)\nJá vím, o víkendu zafouká.\n26. leden 2022, 14:25\nCo bude u nás za 20 let nevíme. Třeba budou končit staré Dukovany, třeba už budou Dukovany 2.\nAle jedno je jisté, v roce 2040 už budeme mít v bateriové akumulaci větší stabilní výkon než\npřípadné Dukovany 2. A bude to i levnější.\nMožná budem mít i oboje, baterie budou vydělávat, Dukovany 2 prodělávat.\n26. leden 2022, 14:50\nFelizi, nechci ti brát nadšení, ale letošní leden bude VTE vzhledem předpovědi do konce měsíce rekordní VTE, výroba přesáhne 17 TWh. Dokonce by mohla OZE nakonec dosáhnou v lednu více jak 50%.\nPodíl zdrojů dle vyrobené energie leden 2022 k 14:00:\n1. vítr = 32%\n2. hnědé uhlí = 21%\n3. černé uhlí = 13%\n4. plyn = 13%\n5. biomasa = 8%\n6. JE = 6%\n7. voda = 3%\n8. Slunce = 2%\nOZE celkem = 45%\n26. leden 2022, 15:37\nStabilní výkon v bateriích je nicneříkající údaj, podstatné je, jak dlouho jsou ty baterie schopné takový výkon podávat. A v tom je právě kámen úrazu, protože žádný realizovatelný není dostatečný, aby v našich podmínkách dokázal vykrýt intermitenci OZE.\n26. leden 2022, 15:47\nBateriové úložiště budou vykrývat výkyvy a výrobu v rámci hodin, v rámci dnů to bude energie uložená do H2. Jen Německo bude při výkonu FVE 200 GW a VTE 100 GW po roce 2030 produkovat přebytky stovky GWh každý den. Každodenní přebytky začne Německo produkovat od roku cca 2026.\n26. leden 2022, 15:51\nEmil, souhlas. JE jsou na rozdíl od akumulátorů schopny dodávat stabilní výkon jen do výměny paliva, poruchy, stávky zaměstnanců, odstavení z bezpečnostnchí důvodů nebo přírodních událostí. A proto výši poplatků za systémové služby v ČR určuje záloha JE Temelín pro kterou stále častěji nemá ČEPS dostatek záložního výkonu a tak škemrá o tržní výjimky.\n26. leden 2022, 15:57\nEmile, to tvrdíte Vy, jako laik. Zkuste se inspirovat u odborníků, jako třeba jsou ti v Národní laboratoři pro obnovitelné zdroje (NREL) v Coloradu, USA.\nVydávají "Storage futures study", tady máte poslední versi,\nvšimněte si, je tam řada alternativních scénářů.\nDejte to nějakému odborníkovi, ať se nad tím zamyslí z perspektivy ČR (a taky pro řadu scénářů, třeba od dominantně jaderného,\npřes plyn, jádro a OZE,\nplyn a všechna OZE, realizovatelná v ČR,\naž po 90% OZE).\nA nepište jako laik takové nesmysly, co je realizovatelné a co není. Děkuji.\n26. leden 2022, 17:13\nVaněčku, vy jako laik zjevně nedokážete pochopit rozdíl mezi tím co je možné v Coloradu nebo Kalifornii (geograficky zhruba na úrovni jihu Španělska) a tím, co je možné v zemi jako je ČR. Jediný kdo tu tedy jako laik píše nesmysly jste vy, nepište je. Děkuji.\nBláho, Německo žádné každodenní přebytky produkovat nebude, sami plánují elektřinu dovážet a k tomu dovážet i většinu toho vodíku. Ukládat elektřinu do vodíku "v rámci dnů", když v tom samém rámci jsou dvě třetiny až tři čtvrtiny takto uložené elektřiny čisté ztráty, je poněkud nesmyslné.\nNa blábolení rádobyenergetika nemá ani smysl reagovat.\n26. leden 2022, 17:30\nEmil zřejmě nedovede ani číst odborný odkaz, který jsem mu dal, i s vysvětlivkami,\nkomu by ho měl doručit. Aby se totiž seznámil s odbornou metodikou, jak se to (pro libovolnou zemi či oblast na zeměkouli) dělá.\nPochopil to Emil?\nAby jen stále neříkal ten svůj názor "to néééjde".\n26. leden 2022, 17:35\nVaněčku, nebavíme se o žádné odborné metodice ale o konkrétních závěrech v té studii pro konkrétní oblasti, které jsou naprosto neslučitelné s oblastí, ve které se nacházíme my. Takže už laskavě nechte té demagogie.\n26. leden 2022, 18:41\nTo "Storage futures study"\nProč jako referenční mají rok 2020 ovlivněný pandemií, dávám si na to pozor a používám 2019 (i v dopravě).\nProč nepočítají s narůstající spotřebou elektřiny v dalších letech, obzvlášť když nahradí naftu a benzin.\n26. leden 2022, 19:16\nEmil se může akorát vztekat, že něco néééjde, ale to mu nepomůže. Měl by se učit od lidí (z vědeckých a výzkumných ústavů) které ukazují jak to jde.\nSamozřejmě, v USA už udělali (na Stanfordu) i výpočty pro Evropu a další oblasti světa\na také Němci mají spočítané různé varianty. To, že nějaký Emil o tom neví a tomu nerozumí, nic neznamená.\nJá zde nepíši pro nějakého Emila, ale snažím se informovat širokou veřejnost, co se o problematiku fotovoltaiky a obnovitelných zdrojů a akumulace zajímá.\n26. leden 2022, 19:41\nEmile, jde vidět, že jsi vůbec nepochopil plány Němců ohledně přechodu na OZE. Ale zase to vysvětluje proč se tak mýlíš.\nTak si vezmeme např. jeden den v květnu náhodně jsem vybral 20.5. 2021 na tomto dni ti ukážu jaká by byla výroba v roce 2030, při plánovaném výkonu FVE 200 GW a VTE 100 GW.\nLoni v 13:00 hodin FVE zajištovaly z cca 78 GW spotřeby "jen" 28 GW, VTE 8 GW, Biomasa + voda 7 GW = OZE ve 13:00 zajišťovaly 43 GW potřebného výkonu = 55%. A teď dávej POZOR při podobném počasí v roce 2030 bude FVE poskytovat 112 GW, VTE 16 GW Biomasa a voda 7 GW= ve 13:00 v roce 2030 budou instalované OZE dodávat 135 GW. Určitě bude v roce 2030 vyšší spotřeba ale i tak budou OZE poskytovat desítky GW nadvýkonu = přebytky, které se budou ukládat do H2 nebo baterií každý den.\nPoskytovaný výkon FVE dle hodin v roce 2030 při stejném počasí jako bylo 20.5.2021:\n8:00 = 42 GW\n9:00 = 64 GW\n10:00 = 84 GW\n11:00 = 100 GW\n12:00 = 112 GW\n13:00 = 112 GW\n14:00 = 112 GW\n15:00 = 100 GW\n16:00 = 84 GW\n17:00 = 60 GW\n18:00 = 40 GW\nTzn. že od 10:00 do 16:00 bude sama FVE zajišťovat 100 a více % spotřeby Německa.\nTakto si můžeš nasimulovat každý den v roce, stačí vynásobit výrobu z loňského roku u FVE 4x, u VTE 2,3x.\n26. leden 2022, 20:30\nTak pro informaci té "široké veřejnosti", Marc Jacobson, který stojí za Vaněčkem zmiňovanou studií Stanfordu, je usvědčený lhář, jehož studie byla vědeckou komunitou vyvrácena jako nevědecká s řadou naprosto zásadních chyb. Jacobson následně vědce, kteří jeho studii vyvrátili, dokonce zažaloval u soudu a prohře v soudním sporu se nakonec vyhnul jen tím, že tuto žalobu stáhnul a zaplatil protistraně soudní výlohy. Na tom je krásně vidět, jakými dezinformacemi tu Vaněček "širokou veřejnost" krmí.\nCo si spočítali Němci je pro nás úplně irelevantní, nemáme ani Severní ani Baltské moře, které je pro ty jejich výpočty naprosto zásadní. A rovněž nemáme vůbec žádný důvod opakovat německé chyby dané jejich hloupou ideologií, díky které jim zbývají už jen samá drahá řešení.\nA k Bláhovi: zdaleka nestačí si vzít nějaký náhodný den v květnu, je potřeba si vzít ten nejhorší den nejen v květnu a nejen loni, ale minimálně za posledních deset let. Jinak jsou ty vaše litanie jen cvičením v marnosti. Nestačí totiž, aby bylo elektřiny dost v náhodný den v květnu, musí jí být dost každý den v roce, což je skutečnost, kterou stále odmítáte pochopit. Když vyjdu z Bláhova zadání a každou hodinu v loňském roce porovnám s jeho "FVE 4x, VTE 2,3x", k tomu přičtu jejich současné vodní a přečerpávací elektrárny a biomasu, tak i při loňském zatížení, které se bude do budoucna jistě zvyšovat, pořád v 56 % hodin nepokrývá takový mix zatížení a v 21 % času ho dokonce nepokrývá ani z poloviny. Takže ty "každodenní přebytky" jsou opravdu jen bláhovým zbožným přáním.\n27. leden 2022, 00:41\nEmil pořád jen recykluje ty mýty jaderné komunity, které předpokládají že je věda (mimo vědu jadernou) hloupá. Místo aby jaderná lobby řešila své problémy (jaderný odpad, nebezpečíplynoucí z provozu JE) tak ztrácí čas ve "zdůvodňování" proč něco néééjde.\nOsobní útoky jaderné lobby jsou jen politikaření (jsou typické pro současnou politiku) ale nemají s vědou a probíhajícím technickým a vědeckým pokrokem nic společného. Jsou to jenom kecy.\n27. leden 2022, 07:32\nVaněček opět fabuluje jak je jeho zvykem, nešlo o žádné osobní útoky jaderné lobby ale věcnou kritiku vědecké komunity, na které se podílelo 21 vědců. Každý si ten případ může dohledat třeba na wikipedii včetně zdrojů.\nZatahování jaderného odpadu a nebezpečí provozu jaderné elektrárny do diskuse o práci o 100% pokrytí OZE je typický vaněčkovský whataboutismus, který se opět nezmůže na věcné argumenty, tak jen kope kolem sebe jako malé dítě.\n27. leden 2022, 09:50\nEmil stále fabuluje, jak je jeho zvykem. Navíc jeho whataboutismus který hned uplatňuje když se začne diskutovat o vážných problémech jádra v EU je všeobecně známý.\nPřitom z oficiálních vyjádření námitek některých států v EU je jasné, že to co Emil nechce diskutovat, to je, cituji ho: "Zatahování jaderného odpadu a nebezpečí provozu jaderné elektrárny do diskuse o práci o 100% pokrytí OZE"\nje fundamentální příčinou odporu těchto států vůči uznání jaderné energetiky jako trvalého nebo aspoň dočasného zdroje výroby elektřiny.\nUniversita ve Stanfordu (resp její profesoři) stála u zrodu Silicon Valley v Kalifornii a žádná "organizovaná jaderná úderka 21" s tím nepohne,\nStanford byl základ naší současné, třetí nebo čtvrté průmyslové revoluce. Fyzika polovodičů, integrované obvody ("čipy"), počítače, mobily, .... to vše má původ zde a pár Emilových křiklounů, kterým prof. Jacobson slušně odpověděl ve vědeckém časopise na tom nic nezmění,\njsou naprosto bezvýznamní, jako Emil.\nOmlouvám se za ten výpad, ale když anonym napadá významnou vědeckou činnost Stanford university, tak jsem se nechal strhnout. Sorry...\n27. leden 2022, 10:21\nVaněčku, o žádných "vážných problémech jádra v EU" řeč nebyla, řeč byla o cituji vás: "v USA už udělali (na Stanfordu) i výpočty pro Evropu a další oblasti světa". Řeč na jádro neustále naprosto nesmyslně odvádíte vy.\nU zrodu čeho stáli profesoři ve Stanfordu je úplně irelevantní, žádné stání u zrodu čehokoliv neopravňuje nikoho lhát a podvádět, jen protože působí na stejné univerzitě jako působil někdo, kdo u něčeho stál. Napadání široké vědecké komunity, která se odvážila upozornit na zjevné chyby v Jacobsonově práci, a označování této komunity jako "organizovaná jaderná úderka", je typické pro ideology jako Vaněček.\n27. leden 2022, 10:47\nLže a podvádí tady jeden anonym\n27. leden 2022, 11:15\nVaněčkovi tradičně argumenty došly, tak mu nezbývá než urážet ostatní diskutující. Nic nového.\n27. leden 2022, 12:03\nTady máte nejnovější analýzu prof. Jacobsona ze Stanford University\na tady je jak kdysi odpověděl na kritiku\nNa Google scholar když zadáte Jacobson renevable energy technologies pak dostanete i spoustu dalších VĚDECKÝCH odkazů na práce ze Stanfordu\n27. leden 2022, 12:18\nPříznačné že Vaněček nabízí pouze pohled Marca Jacobsona a nikoliv oprávněnou kritiku druhé strany. To je pro něj a jeho způsob manipulace s fakty typické.\n27. leden 2022, 13:48\nSamozřejmě je v tom druhém odkazu i přesná citace oponentního článku a sumarizace výtek. Emil je čtením vědecké literatury nepolíbený, řekněte mu ať se dál neztrapňuje.\n27. leden 2022, 14:12\nVaněčku, přehlédl jste "drobný" detail, váš druhý odkaz je z roku 2011 a kritika Jacobsonovy práce ze strany 21 vědců byla zveřejněna v roce 2017, jak se každý může přesvědčit zde:\nncbi. nlm. nih. gov/pmc/articles/PMC5495221/\nTakže jste se právě ukázkově ztrapnil vy sám. Našel jste totiž úplně jinou kritiku toho samého Marca Jacobsona, evidentně mu zde ubližuje zase nějaká jiná "bezvýznamná organizovaná jaderná úderka"...\n27. leden 2022, 14:41\nEmil 1) neví že jsou běžné vědecké diskuse a jak probíhají (to není jeho fabulování, na které je zvyklý)\n2) neumí dát odkaz, aby fungoval na kliknutí a otevřel se\n3) nečetl co jsem napsal, po uvedení 2 odkazů v poslední větě: tam má návod jak pomocí Google scholar najít desítky prací prof. Jacobsona, včetně několika dalších polemik se svými oponenty\n4) neví, že vědecké diskuse ve vědeckých časopisech ke vědě patří, bez nich by to nebyla věda\n5) místo toho Emil užívá vulgární slovník jako, cituji " usvědčený lhář".\nNež bude Emil zas něco psát, ať se poradí s někým kdo vědě rozumí....\n27. leden 2022, 15:08\nVaněček se opět snaží zaplevelit diskusi osobními útoky, aby zapadlo, že tu osočoval vědeckou komunitu z toho, že to je, cituji: "organizovaná jaderná úderka 21", přičemž za odpověď Jacobsona na jejich kritiku z roku 2017 vydával odkaz na text z roku 2011, který reaguje na kritiku od někoho úplně jiného. Je tedy evidentní, že označuje za "jadernou úderku" někoho, o němž si ani nebyl schopen zjistit, o koho vlastně jde. Protože by byla škoda aby tato typická ukázka vaněčkovské demagogie zapadla, na další urážky, překrucování a snahu zahltit a znepřehlednit diskusi v tomto vlákně již reagovat nebudu. Ať si může každý udělat obrázek o tomto člověku.\n27. leden 2022, 16:21\nTak jsem si přes Scholar google tu kritickou studii našel, přečetl a hned je jasné, čím se liší od Jacobsona.\nJe to seriozní studie (omlouvám se za výraz "jaderná úderka21")\n(Emil to dává zašifrované, musíte si umazat u jeho odkazu vždy mezeru před tečkou, zapoměl jsem na to)\nkterá neobráží technické možnosti (jako to dělá Jacobson) ale zahrnuje americkou realitu, že je nutno uspokojit všechny hráče při cestě k cíli nízkouhlíkové energetice. Říkají to i explicitně, Jacobson chce použít jen slunce, vítr a vodu (a zelený vodík) nejen k výrobě elektřiny ale jako náhradu veškeré energie, třeba potřebné i na výrobu cementu nebo pohon letadel.\nČili Jacobson chce 100% obnovitelných zdrojů, cirkulární ekonomiku.\nOni mají jiný cíl: nizkoemisní energetiku (je vidět že jsou spíše napojeni na IPCC) a uspokojit přitom většinu tradičních hráčů v energetice.\nOni navrhují zahrnout i fosilní paliva plus zachytávání uhlíku, jadernou energetiku, bioenergy. To jest něco co bude snadněji realizovatelné při přechodu jak sami říkají z "reálných" 80% OZE (slunce, vítr a voda) na 100% nízkoemisních v roce 2050.\nA samozřejmě vytýkají Jacobsonovi, že zatím neexistuje například dostatečná akumulace resp letadla poháněná vodíkem.\nJe jasné, že oba pohledy se míjí, jeden ukazuje technický potenciál, druhý pak politický přístup k řešení problému, něco co známe z IPCC reportů.\nBohužel u nás k seriozním vědeckým diskusím na tyto témata nedochází.\nMísto toho je jen lobbystické překřikování a nadávky typu, cituji "Marc Jacobson, který stojí za Vaněčkem zmiňovanou studií Stanfordu, je usvědčený lhář, jehož studie byla vědeckou komunitou vyvrácena jako nevědecká s řadou naprosto zásadních chyb".\nChybí u nás platforma pro seriozní vědeckou diskusi o energetickém přechodu.\n27. leden 2022, 16:38\nPane Vaněčku, bohužel Vy sám svým vystupováním, nálepkováním a urážením snahu o tuto diskuzi sabotujete. To je smutný fakt, po přečtení vlákna to je zřejmé.\nObecně prosím všechny o méně osobních útoků a více slušnosti.\n28. leden 2022, 06:06\nEmile, ach jo, při svých laických výpočtech, ale neustále zapomínáš započítávat vytvořené přebytky. Např. ve vzorovém dni 20.5. začnou být přebytky už od 9:00 do cca 17:00 během této doby FVE a VTE vyprodukují cca 400 GWh navíc, které se uloží do baterií, H2, přečerpávaček, a tato uložená energie se začne postupně po 17:00 hodině pouštět do sítě. Už to chápeš, dokud nepochopíš, že přebytky, které se budou ukládat na dobu, kdy nesvítí a nefouká jsou stejně důležité jako samotná výroba z FVE a VTE, tak to opravdu nikdy nepochopíš\nNapříklad včerejší den. V roce 2030 vyrobí VTE 2 TWh/den, a OZE dohromady cca 2,5 TWh/den tzn. že přebytky z takovéhoto dne budou cca 1 TWh/den, a dnešní den to bude ještě víc. Tzn. během dvou dnu budou přebytky cca 2,5 TW. Ty se uloží a postupně spotřebují, tak už to alespoň trochu chápeš??\n28. leden 2022, 07:10\nBláho, tvrdil jste že "stačí vynásobit výrobu z loňského roku u FVE 4x, u VTE 2,3x.", tak jsem to udělal. Evidentně to nestačí a je potřeba zapojit něco, co je zatím pouze vaším zbožným přáním a nikde to reálně nefunguje. A místo těch vašich "náhodných" a "ukázkových" dní, kdy zrovna "náhodou" fouká nebo svítí si zkuste zvolit nějaký den, kdy tomu tak "náhodou" zrovna není, a není tomu tak několik dní nebo dokonce týdnů v řadě, což se běžně stává. Pak přijdete na to, že ty vaše "každodenní přebytky" jsou naprostá fikce. Naopak Němci sami počítají s tím, že budou dovážet nejen elektřinu ale i většinu toho vodíku.\n28. leden 2022, 08:47\nEmile, s ukládáním do H2 nepočítáš akorát ty, jinak všichni, kteří rozumí energetickému přechodu s ním počítají, jinak by to nedávalo smysl. Bez H2 to opravdu nikdy nevyjde, s vodíkem ano. Zatím elektrolyzéry nejsou potřeba, není z čeho vyrábět, ale to už se za několik let změní. Jinak firmy které vyrábějí elektrolyzéry už mají objednávky, které postupně plní a počet zařízení postupně narůstá. Vzhledem k tomu, že vlastním akcie těchto firem, tak vím jak jim rostou každý rok tržby. Německo samozřejmě bude v některých dnech velký vývozce (např. při počasí jak je v těchto dnech, které má trvat cca 10 dnů) a pak bude následovat týden, kdy bude dovážet EE a spotřebovávat uložený H2 (při instalovaném výkonu 100 GW VTE uloží během tohoto větrného období cca 7-10 TWh do H2 - na tyto zásoby bude schopné fungovat, i kdyby byla tma a nefoukalo i několik dní. Jinak se zcela změní energetická mapa Evropy a světa, kdy dobu uhlíkovou nahradí doba H2 a EE. V budoucnu budou velkými vývozci EE a H2 státy jako Španělsko, Chile, sev. Afrika. Je zcela jasné, že jižní země budou produkovat obrovské množství EE z FVE a sever bude zase produkovat EE z VTE v těchto místech se budou vyrábět obrovská množství H2, která se bude dovážet i do ČR, místo ropy a zemního plynu.\n28. leden 2022, 09:02\nBláho, nejde o to s čím kdo počítá, ale zda a za jakou cenu to s čím počítá nakonec bude možné realizovat. A jestli jste si nevšiml, tak já jsem reagoval na vaše tvrzení, že "Každodenní přebytky začne Německo produkovat od roku cca 2026." Jelikož už na tomto tvrzení zjevně netrváte, když náhle tvrdíte, že "pak bude následovat týden, kdy bude dovážet EE a spotřebovávat uložený H2", tak další řeči s tímto tvrzením nesouvisející považuji za úplně zbytečné.\n26. leden 2022, 14:48\nS tim se dá jenom souhlasit. Je to stejné jako s elektromobilitou. Padáme dozadu..\nKonec devadesátých let a legendární rozhovor s ředitelem tehdy potřetí zkrachovalé firmy Zetor, který na otázku novináře a proč tedy mají výrobní kapacity na 30000 traktorů, když jich prodají 1000 odpověděl - a co když se to zase otočí.\nMožná, že na ministerstvech, v ČEPS, či jinde také čekají, že se to zase otočí a místo nenáviděných OZE se budou stavět klasické zdroje. A z úst ředitele ČEPS se třeba dozvíme, že je přece jasné, že OZE jsou jen takové zlo a hlavně jde o to, aby jich nebylo moc.\nČR by si měla stanovit konkrétní ambiciózní cíle výstavby OZE pro jednotlivé roky, minimálně pro to, aby byl vyslán jasný signál. Jinak ČEPS a distribučky budou tvrdit, že se na růst OZE nepřipravili, protože vycházejí z SEK 2015.\n(To nejhorší, co bychom teď měli dělat, je další tři roky nejprve pracovat na aktualizaci SEK)\n26. leden 2022, 14:39\nVhodnější jistě bude, když se místo ambiciózních cílů OZE stanoví cíle reálné.\n26. leden 2022, 15:02\nReálné podle Vás je kolik?\n26. leden 2022, 15:07\nReálné pro ČR je stavět celkem 1-2 GW fotovoltaiky (velké, střední i malé) za rok. A naučit se (třeba s pomocí Dánů či Němců) stavět, za nějakou dobu příprav, taky 1 GW větrných elektráren za rok.\nA nezapomínat na baterie pro energetiku,\nbaterie v autech ty za nás naplánuje a vyřídí VW.\nCo se týče jádra, tak reálné je stavět 1 GW za 15-20 let, ale je to moc drahé, podobně jako byla v roce 2010 fotovoltaika.\n26. leden 2022, 16:15\nAno ano, podme sa ucit od Danov a Nemcov ako stavat veterne turbiny na morskom pobrezi.\nTo sa nam tu zide ...\n26. leden 2022, 16:28\nNež se pokusíte o humor tak prosím koukněte kde má Německo rozmístěné VTE a v jakém výkonu, rozhodně to není na pobřeží.\n26. leden 2022, 16:48\nVíte proč je jich daleko více v severní polovině Německa než v té jižní? Protože v ní o dost více fouká. Česko je v tom ale jako ten jih Německa.\n26. leden 2022, 17:07\nto mart : ano, ale kolega řešil pobřeží, je to jednoduché VTE sever, FVE jih\nJosef jo jenže nám tu moc nefoukání a slunka máme stejně jako ten jih německa. Určitě nějaký ten GW ve VTE na severu by se dal postavit, ale moc nás to nespasí.\nA kde tady chcete VTE stavět? Větrných ploch tu je pomálu a u vesnice je nikdo nechce. Však taky dojde o okamžité ztrátě hodnoty nemovitosti a jediné co, tak by se na toho, kdo tuto turbíny vznesla taková vlna žalob (náhrada škody, sousedské žaloby v rámci §1013 občanského zákona, kdy nemusí dojít ani k přesahnutí hyg. limitů, stačí, aby to obyvatele obtěžovalo a měli na to papír, atd.), že by to zvedlo náklady na jednu turbínu velmi významnou měrou.\nTedy místa je málo a ještě to redukují obydlené oblasti, pokud někdo nebude ochoten zaplatit soudní spory a, jelikož spor by zcela jistě vyhrál navrhovatel, také pár miliónů za škodu (znehodnocení nemovitosti) + pravidelnou náhradu v penězích za onen hluk.\n27. leden 2022, 16:50\nNa příkladu Rakouska, je vidět, že stavět se dá a výroba VTE je na jihu možná\n29. leden 2022, 17:38\nNikdo netvrdí, že možná není.\nNo, tady v ČR něco takového prosadit, to bude nadlidský úkol.\nNení potřeba to s výstavbou přehánět. Nechme to na Němcích a elektřinu v době slunečního svitu a tím spíše v době větrů si dovezme. Pokud se na to vrhnou všichni, tak v určitých okamžicích jí bude dost a dost. Věnujme se spíše úsporám a přípravě na okamžiky, kdy svítit a foukat nebude. Pokud by stát měl vůbec něco dotovat, tak už mnohonásobně raději zateplení než OZE.\n28. leden 2022, 20:25\nTakže dle vás má být ČEPS nadšen z toho že jim OZE přidělává práci a zvyšuje náklady?\n26. leden 2022, 20:21\nStále tady sedí jaderná žába na prameni. Jenom myslím, že s tím Švédskem to nebude 70 procent EE z OZE ročně.\n27. leden 2022, 02:43\nVe Francii mají víceméně energetiku s nulovými emisemi založenou na jaderné energrii a vodních elektrárnách zatímco v Německu pálí uhlí a lesy , přičemž obojí vozí do Německa přes půl světa loďmi na mazut .. hádejte kterou z těchto energetických koncepcí zelení fašisté nenávidí a kterou podporují


Brno: Zábrdovickou opět projedou auta i tramvaje. V Líšni se otevře nová trolejbusová trať\nZ regionů | 29.11.2019 00:00:00\nDiskuze a názory uživatelů na téma: Brno: Zábrdovickou opět projedou auta i tramvaje. V Líšni se otevře nová trolejbusová trať\n24.05.2019Brno: Na Táborské dostanou přednost tramvaje brno.cz (Brno)\nDopravu v Brně zkomplikovala srážka auta s tramvají\nŘidič/ka tramvaje mhd, Řidiči tramvají - Ostrava\nŘidič/ka tramvaje, Řidiči tramvají - Ostrava, Dopravní podnik Ostrava a.s.\nŘidič/ka tramvaje, Řidiči tramvají - Brno, Dopravní podnik města Brna,a.s.\nV Praze nastal kvůli srážce tramvaje a osobního auta dopravní kolaps\nV Praze vykolejila tramvaj po srážce s autem. Dva zranění\nObytná auta Brno s.r.o. , Ochoz u Brna IČO 08034761 - Obchodní rejstřík firem\nAuta Brno s.r.o. , Brno IČO 07509758 - Obchodní rejstřík firem\nRanní glosa: Trh s auty opět v kondici\nneděle 8.12.2019 09:32:38


Akcie v USA na počátku týdne mírně stouply, dolar vzrostl - Burzovnisvet.cz - Akcie, kurzy, burza, forex, komodity, IPO, dluhopisy - zpravodajství\nAkcie v USA ukončily rozkolísanou seanci mírným růstem. Náladu na burze ovlivnily smíšené výsledky hospodaření Citigroup, které odstartovaly hlavní výsledkovou sezonu v USA a stáhly dolů finanční sektor. Ztráty finančních firem kompenzoval růst zdravotnických a technologických firem.\nIndex Dow Jones stoupl o 27,13 bodu, tedy 0,1 procenta, na 27.359,16 bodu. Širší index Standard & Poor’s 500 se zvýšil o 0,53 bodu, neboli 0,02 procenta, na 3014,30 bodu. Index technologického trhu Nasdaq vzrostl o 14,04 bodu, čili 0,17 procenta, na 8258,19 bodu.\nZisk Citigroup ve druhém čtvrtletí byl lepší než se čekalo, úroková marže se však snížila. Akcie Citigroup se v reakci pohybovaly oběma směry, po počátečním propadu vzrostly, nakonec uzavřely s nepatrnou ztrátou. Oslabily však akcie dalších bank, včetně JPMorgan Chase, Goldman Sachs Group a Wells Fargo, které by měly zveřejnit výsledky hospodaření v úterý.\nAkcie výrobce letadel Boeing klesly v reakci na nedělní zprávu The Wall Street Journal, podle které nebudou smět letadla 737 MAX létat do počátku příštího roku. Prudce oslabily akcie výrobce antivirového softwaru Symantec, který podle informací ze zdrojů ukončil jednání o svém převzetí firmou Broadcom.\nTento týden plně vypukne sezona zveřejňování výsledků hospodaření za druhé čtvrtletí. Analytici očekávají, že zisk firem z indexu S&P 500 klesne o 0,3 procenta. To by podle údajů Refinitiv IBES znamenalo první pokles zisku za tři roky.\nVýkon akciových trhů bude zřejmě spíše tlumený až do doby, než bude oznámeno více výsledků hospodaření, uvedl stratég Bruderman Asset Management Oliver Pursche.\nTři hlavní indexy uzavřely minulý týden na nových rekordech díky komentářům šéfa centrální banky USA (Fed) Jeroma Powella, kterými posílil naději, že banka příští týden poprvé za deset let sníží úrokové sazby, napsala agentura Reuters.\nAmerický dolar zahájil nový týden mírným růstem. Objem obchodování byl ale kvůli letním prázdninám nízký a dolaru ve větším posílení brání očekávání, že Fed na svém příštím zasedání sníží úrokové sazby.\nDolarový index, který sleduje výkon dolaru ke koši šesti předních světových měn, posílil o 0,1 procenta na 96,95 bodu. Vůči euru dolar stoupl o 0,1 procenta na 1,1258 USD, k jenu však zůstal téměř beze změny na 107,91 JPY. Euro vůči jenu kleslo o 0,1 procenta na 121,48 JPY.\nAmerický dolar na začátku nového týdne mírně posiluje


GALERIE - Sochy z drátů | Loupak.cz\nPeteProkop 5. ledna 2016\nZ kovových drátů dělá tyto úžasné sochy živoucích postav! Že se z kovů dají dělat krásné a realistické sochy, to už jsme viděli. V tomto případě však sochař Richard Stainhorp využívá dráty, díky kterým přivádí k životu tyto nádherné postavy! Jsou neuvěřitelné.\nGALERIE – Nejroztomilejší lachtaní galerie\nGALERIE - Nejvtipnější galerie psů #3\nRenovace starých pákových nůžek\nNávod - Jak políbit holku\nBaví se dvě šestnáctky\nBěh rychlostí 40 km/h