Strategický plán Mikroregionu Kroměřížsko na léta - PDF\nStrategický plán Mikroregionu Kroměřížsko na léta\nDownload "Strategický plán Mikroregionu Kroměřížsko na léta 2011-2021"\n1 Strategický plán Mikroregionu Kroměřížsko na léta Zpracovatel Krok, o. p. s. Kontakt Velké nám. 115 PhDr. Jana Pošvancová Kroměříž 2010\n2 Obsah OBSAH ÚVOD VÝCHODISKA A METODIKA ZPRACOVÁNÍ POSTUP ZPRACOVÁNÍ ZÁKLADNÍ POJMY ANALYTICKÁ ČÁST CHARAKTERISTIKA MIKROREGIONU KROMĚŘÍŽSKO MIKROREGION KROMĚŘÍŽSKO V ČÍSLECH OBYVATELSTVO A BYDLENÍ VYBAVENOST MIKROREGIONU KROMĚŘÍŽSKO EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE CHARAKTERISTIKA MĚSTA KROMĚŘÍŽE OBYVATELSTVO A BYDLENÍ SOCIÁLNÍ PROSTŘEDÍ A LIDSKÉ ZDROJE EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE CESTOVNÍ RUCH A KULTURA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA MĚSTA KROMĚŘÍŽE CHARAKTERISTIKA OBCE BAŘICE VELKÉ TĚŠANY OBYVATELSTVO A BYDLENÍ ŠKOLSTVÍ, KULTURA A SPORT EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE BAŘICE VELKÉ TĚŠANY CHARAKTERISTIKA OBCE BEZMĚROV OBYVATELSTVO A BYDLENÍ ŠKOLSTVÍ, KULTURA A SPORT EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE BEZMĚROV CHARAKTERISTIKA OBCE JAROHNĚVICE OBYVATELSTVO A BYDLENÍ SOCIÁLNÍ PROSTŘEDÍ A LIDSKÉ ZDROJE EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE JAROHNĚVICE CHARAKTERISTIKA OBCE LUBNÁ OBYVATELSTVO A BYDLENÍ SOCIÁLNÍ PROSTŘEDÍ A LIDSKÉ ZDROJE EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA Strana 2 (celkem 309)\n3 SPRÁVA OBCE LUBNÁ CHARAKTERISTIKA OBCE LUTOPECNY OBYVATELSTVO A BYDLENÍ SOCIÁLNÍ PROSTŘEDÍ A LIDSKÉ ZDROJE EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE CHARAKTERISTIKA OBCE RATAJE OBYVATELSTVO A BYDLENÍ ŠKOLSTVÍ, KULTURA A SPORT EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE RATAJE CHARAKTERISTIKA OBCE SKAŠTICE OBYVATELSTVO A BYDLENÍ SOCIÁLNÍ PROSTŘEDÍ A LIDSKÉ ZDROJE EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE SKAŠTICE CHARAKTERISTIKA OBCE STŘÍŽOVICE OBYVATELSTVO A BYDLENÍ SOCIÁLNÍ PROSTŘEDÍ A LIDSKÉ ZDROJE EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE STŘÍŽOVICE CHARAKTERISTIKA OBCE ŠELEŠOVICE OBYVATELSTVO A BYDLENÍ SOCIÁLNÍ PROSTŘEDÍ A LIDSKÉ ZDROJE EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE ŠELEŠOVICE CHARAKTERISTIKA OBCE ZLOBICE OBYVATELSTVO A BYDLENÍ SOCIÁLNÍ PROSTŘEDÍ A LIDSKÉ ZDROJE EKONOMIKA, PODNIKÁNÍ A TRH PRÁCE ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ TECHNICKÁ INFRASTRUKTURA SPRÁVA OBCE ZLOBICE NÁVRHOVÁ ČÁST FÁZE PŘÍPRAVY NÁVRHOVÉ ČÁSTI SWOT ANALÝZA PRIORITNÍ OBLASTI STRUKTURA NÁVRHOVÉ ČÁSTI VIZE ROZVOJE MIKROREGIONU KROMĚŘÍŽSKO TÉMATICKÉ ZAMĚŘENÍ PRIORIT PRIORITY PRIORITA 1 PARTNERSTVÍ PRO ROZVOJ MIKROREGIONU Strana 3 (celkem 309)\n4 PRIORITA 2 SPOLEČNÝ POSTUP V OBLASTI VYUŽITÍ INTERNETU A ICT PRIORITA 3 PÉČE O KULTURNÍ PAMÁTKY PRIORITA 4 PODPORA CYKLISTIKY A CESTOVNÍHO RUCHU PRIORITA 5 PODPORA RODIN A ZAMĚSTNANOSTI IMPLEMENTACE VAZBY STRATEGICKÉHO PLÁNU NA VYŠŠÍ PROGRAMOVÉ DOKUMENTY NÁRODNÍ ROZVOJOVÝ PLÁN NÁRODNÍ STRATEGICKÝ REFERENČNÍ RÁMEC ČR STRATEGIE UDRŽITELNÉHO ROZVOJE ČR (2004) STRATEGIE REGIONÁLNÍHO ROZVOJE ČESKÉ REPUBLIKY VAZBY STRATEGICKÉHO PLÁNU NA ROZVOJOVÉ DOKUMENTY ZLÍNSKÉHO KRAJE REALIZACE STRATEGICKÉHO PLÁNU POSTUP REALIZACE STRATEGICKÉHO PLÁNU ZÁVĚR PŘÍLOHY SEZNAM ZKRATEK SEZNAM POUŽITÝCH ZDROJŮ DOTAZNÍKOVÝ PRŮZKUM NÁZORŮ MEZI OBYVATELI OBCÍ MIKROREGIONU KROMĚŘÍŽSKO 309 Strana 4 (celkem 309)\n5 1. Úvod Mikroregion Kroměřížsko vznikl v roce 1999 a dnes sdružuje celkem 11 obcí: Bařice - Velké Těšany, Bezměrov, Jarohněvice, Kroměříž, Lubná, Lutopecny, Rataje, Skaštice, Střížovice, Šelešovice a Zlobice. Přesto, že ve sdružení jsou převážně malé obce a město Kroměříž je několikanásobně větší, než všechny ostatní obce dohromady, jsou mnohé problémy společné pro všechny. Součástí města Kroměříže je totiž i 9 místních částí, které jsou svou velikostí a svými problémy velmi podobné ostatním obcím mikroregionu. Těmito místními částmi jsou Bílany, Drahlov, Hradisko, Kotojedy, Postoupky, Těšnovice, Trávník, Vážany a Zlámanka. Od počátku jsme se snažili identifikovat v mikroregionu společné problémy a hledat jejich řešení. Nástrojem k tomu byl i Strategický a rozvojový plán mikroregionu Kroměřížsko, který zpracovala Regionální agentura pro rozvoj střední Moravy v roce Tento materiál byl zpracován podle jednotného vzoru a odpovídá době, ve které vznikl. V posledních letech už však nevyhovoval potřebám mikroregionu ani jednotlivých obcí. Došlo totiž k mnoha změnám jak v území celého mikroregionu, tak i v legislativě a zejména v podmínkách možností podpory akcí realizovaných mikroregionem nebo jednotlivými obcemi. Proto jsme se rozhodli zpracovat nový strategický dokument, který bude dnes efektivně využitelný a bude lépe odrážet nejen legislativní rámec pro činnost mikroregionu, ale také aktuální potřeby jednotlivých obcí a jejich občanů. Podklady pro zpracování byly získávány jak od občanů obcí mikroregionu formou anketního dotazníku, tak i při opakovaných diskuzích s představiteli jednotlivých obcí, které se mnohdy konaly i za účasti občanů přímo v těchto obcích. Zájem představitelů obcí a jejich občanů o podrobnou diskuzi byl podpořen zejména tím, že v rámci zpracování strategického dokumentu mikroregionu byly zpracovány i samostatné materiály pro jednotlivé obce, které tím získaly i zajímavý nástroj pro další rozvoj a řízení vlastní obce. Zpracování dokumentů společností Kroměřížská rozvojová kancelář o. p. s. je navíc přínosné proto, že tato společnost se pravidelně podílí na různých projektech realizovaných jednotlivými obcemi, proto její pracovníci území mikroregionu dobře znají a se zástupci jednotlivých obcí pravidelně spolupracují. To vše je pro mne zárukou toho, že materiál se stane dobře využitelným dokumentem pro rozvoj Mikroregionu Kroměřížsko. Mgr. Petr Sedláček předseda mikroregionu V Kroměříži, 29. září 2010 Strana 5 (celkem 309)\n6 1.1. Východiska a metodika zpracování Strategický plán Mikroregionu Kroměřížsko na léta byl zpracován na základě potřeby místních aktérů rozvoje založit další aktivity na principech strategického plánování. Účelem je efektivněji využít místní zdroje a koordinovat společné i individuální aktivity obcí mikroregionu. Tento strategický plán je zpracován na období deseti let od okamžiku jejího schválení orgány svazku obcí. V roce 2000 byla pro území Mikroregionu Kroměřížsko poprvé zpracována strategie jeho rozvoje Strategický rozvojový plán Mikroregionu Kroměřížsko. Tato koncepce vhodným způsobem reagovala na problémy, se kterými se toto území potýkalo, a na příležitosti a ohrožení, které vznikaly v okolním prostředí. Na základě konsensu zúčastněných aktérů stanovovala globální cíle a priority rozvoje a navrhovala opatření k dosažení těchto globálních cílů. Je třeba konstatovat, že tato strategie rozvoje do značné míry splnila svůj účel především v rovině koordinace aktivit jednotlivých obcí. Řada opatření byla realizována, jiná byla revidována a od jejich realizace bylo upuštěno. V průběhu následujících let také došlo k řadě zásadních událostí: Česká republika vstoupila do Evropské unie, vznikly nové územněsamosprávné celky, změnila se soustava nástrojů regionální politiky, objevily se nové příležitosti i hrozby a bylo důležité na tuto nově vzniklou situaci reagovat přeformulováním strategické orientace aktérů územního rozvoje. Tyto a další skutečnosti, ale také vědomí nezbytnosti systémového a koordinovaného přístupu k řešení rozvoje města, přivedly představitele obcí Mikroregionu Kroměřížsko v březnu roku 2010 k rozhodnutí pokračovat v aktivním přístupu v oblasti rozvoje města a zpracovat aktualizovaný Strategický rozvojový plán Mikroregionu Kroměřížsko na léta Tento strategický dokument, který navazuje na předchozí strategický plán, formuje strategický cíl obcí mikroregionu na zvolené období a dále jej konkretizuje ve formě příslušných priorit, opatření a aktivit. Strategický plán je v souladu s národními strategiemi, zejména s Národním rozvojovým plánem , Národním strategickým referenčním rámcem a se Strategií udržitelného rozvoje ČR, které jsou základními rozvojovými dokumenty na národní úrovni. Dále strategický plán zohledňuje regionální strategii, kterou je Program rozvoje územního obvodu Zlínského kraje a Regionální operační program NUTS II Střední Morava Strategický plán rozvoje města, obdobně jako uvedené národní a regionální strategie, je postaven na předpokladu udržitelného rozvoje ekonomiky ČR a regionu. Strategický plán přispívá k vytvoření vyšší úrovně konkurenceschopnosti obcí mikroregionu při řešení konkrétních rozvojových projektů, které umožní další rozvoj jednotlivých obcí a přispějí ke zvýšení kvality života občanů v samotném Mikroregionu Kroměřížsko. Zapojením starostů, zastupitelů a obyvatel obcí Mikroregionu Kroměřížsko se podařilo rozšířit současná a navázat nová partnerství a zlepšit spolupráci při hledání shody na tom, co je pro sdružení obcí Mikroregionu Kroměřížsko nejdůležitější při vypracování strategie. Partnerství pak budou mít neocenitelný význam při následné realizaci konkrétních aktivit a projektů tohoto strategického plánu. Vytvoření strategického plánu není jednorázovým krokem Valné hromady mikroregionu. Je součástí celého procesu strategického řízení mikroregionu. Dokument bude sloužit jako opora pro rozvojové aktivity všech subjektů, jejichž záměry jsou v souladu s definovanou strategií. Tím si obce mikroregionu vytváří jasnou linii rozvoje, kterou ocení jak občané jednotlivých obcí mikroregionu, tak i potencionální (místní i zahraniční) investoři a návštěvníci mikroregionu. Strana 6 (celkem 309)\n7 Strategický plán Mikroregionu Kroměřížsko na léta vychází z řady již užívaných koncepčních dokumentů, mezi které patří zejména Strategický rozvojový plán Mikroregionu Kroměřížsko, územní plány jednotlivých obcí mikroregionu a další strategické dokumenty města Kroměříže a jednotlivých obcí mikroregionu. Dále dílčí a oborové analýzy a koncepce, stejně jako výsledky dotazníkového šetření mezi obyvateli obcí mikroregionu. Proces zpracování byl veden Řídící skupinou složenou z členů Valné hromady a předsedy svazku obcí Mikroregionu Kroměřížsko. Řídící skupina schvalovala výstupy jednotlivých fází, zapracování relevantních připomínek a závěrečnou verzi dokumentu určenou k předložení ke schválení zastupitelstvu jednotlivých obcí. Členové Koordinační skupiny ve spolupráci s členy pracovních skupin provedli SWOT analýzu jednotlivých obcí, navázali na již existující dlouhodobou vizi rozvoje mikroregionu a základní principy jejího naplňování (misi). Dále upravili klíčové oblasti rozvoje mikroregionu a priority rozvoje mikroregionu. Zajištění realizace všech potřebných kroků zabezpečovali členové Koordinační skupiny. Na celý proces přípravy strategického dokumentu dohlížel po odborné stránce externí zpracovatel KROK o. p. s. Celkem se na zpracování Strategického plánu Mikroregionu Kroměřížsko na léta zúčastnilo na 150 osobností jednotlivých obcí mikroregionu včetně vedení obcí mikroregionu a veřejnosti. Struktura řízení přípravy strategického plánu ŘÍDÍCÍ SKUPINA VALNÁ HROMADA PŘEDSEDA SVAZKU KOORDINAČNÍ SKUPINA předseda svazku, starostové a místostarostové obcí ODBORNÝ ZPRACOVATEL KROK, o. p. s. PRACOVNÍ SKUPINY Obec Bařice Velké Těšany Obec Bezměrov Obec Jarohněvice Město Kroměříž Obec Lubná Obec Lutopecny Obec Rataje Obec Skaštice Obec Střížovice Obec Šelešovice Obec Zlobice Starostové a zastupitelé jednotlivých obcí 1.2. Postup zpracování obyvatelé obcí Mikroregionu Kroměřížsko Strana 7 (celkem 309)\n8 V průběhu zpracování Strategického plánu Mikroregionu Kroměřížska tj. v období od března 2010 do konce září 2010, byly uskutečněny následující kroky, které vedly k finální podobě strategického dokumentu: zpracování návrhu postupu a požadovaných výstupů práce, ustanovení organizační a řídící struktury prací včetně vymezení kompetencí, stanovení harmonogramu prací, sběr podkladových dat, shromáždění podkladových materiálů, příprava a provedení dotazníkového šetření mezi obyvateli jednotlivých obcí Mikroregionu Kroměřížsko, provedení analýz potřebných k tvorbě strategického dokumentu, jednání Řídící skupiny, Koordinační skupiny a pracovních skupin, zpracování pracovní verze strategického plánu a její připomínkování, zpracování konečné podoby dokumentu, průběžné informování hlavních cílových skupin a veřejnosti o plánu, postupu prací, výstupech jednotlivých kroků, možnostech zapojení se a výsledcích práce Základní pojmy Pojem Vize rozvoje města Strategické cíle Specifické cíle Prioritní oblasti Priority SWOT analýza Význam Popis ideálního výsledného stavu rozvoje města v časovém horizontu zhruba 15 let rámcově určující globální cíl a základní cesty a výsledky rozvojového procesu Základní žádoucí vývoj v dlouhodobém měřítku v jednotlivých klíčových oblastech směřujících k naplnění vize Konkrétní cíle, formulované v rámci jednotlivých podoblastí, jejichž realizace má vést k dlouhodobému plnění strategických cílů dané klíčové oblasti Oblasti vnitřně souvisejících problémů, jejichž řešení je významné pro dlouhodobý rozvoj města a vyžaduje soustředěnou pozornost Provázané problémové podoblasti v jednotlivých klíčových oblastech, které jsou řešeny prostřednictvím specifických cílů Analýza vnitřních silných a slabých stránek města a vnějších příležitostí a hrozeb pro naplnění vize a cílů dlouhodobého rozvoje města Strana 8 (celkem 309)\n9 2. Analytická část 2.1. Charakteristika Mikroregionu Kroměřížsko Dobrovolný svazek obcí Mikroregion Kroměřížsko byl založen 1. března 2002 na základě zákona č. 128/2000 Sb., o obcích ve znění pozdějších předpisů. Svazek obcí byl založen na dobu neurčitou. Toto zájmové sdružení obcí vzniklo s cílem společně usilovat o formulaci opatření vedoucích k podpoře a rozvoji hospodářského, sociálního a kulturního rozvoje jednotlivých obcí a tím i celého mikroregionu. Mikroregion Kroměřížsko má 11 členů/obcí. jedná se o: obec Bařice Velké Těšany, obec Bezměrov, obec Jarohněvice, město Kroměříž, obec Lubná, obec Lutopecny, obec Rataje, obec Skaštice, obec Střížovice, obec Šelešovice, obec Zlobice. Předmětem činnosti svazku obcí je: plnění úkolů v oblasti školství, sociální péče, zdravotnictví, kultury, požární ochrany, veřejného pořádku, ochrany životního prostředí, cestovního ruchu a péče o zvířata; zabezpečení čistoty obce, správy veřejné zeleně a veřejného osvětlení, shromažďování a odvozu komunálních odpadů a jejich nezávadného zpracování, využití a zneškodnění, zásobování vodou, odvádění a čistění odpadních vod; zavádění, rozšiřování a zdokonalování inženýrských sítí a systémů veřejné osobní dopravy k zajištění dopravní obslužnosti daného území; plnění úkolů v oblasti ochrany ovzduší, úkolů souvisejících se zabezpečováním přestavby vytápění nebo ohřevu vody tuhými palivy na využití ekologicky vhodnějších zdrojů tepelné energie v obytných a jiných objektech ve vlastnictví obcí. Strana 9 (celkem 309)\n10 Mikroregiony Zlínského kraje Zdroj: ze dne Mikroregion Kroměřížsko v číslech Základní charakteristika obcí Mikroregionu Kroměřížsko v číslech Obec mikroregionu První písemná zmínka (rok) Rozloha (ha) Počet obyvatel k Nadmořská výška Bařice - Velké Těšany , Bezměrov Jarohněvice Kroměříž Lubná Lutopecny Rataje Skaštice Střížovice Šelešovice Zlobice Zdroj: Český statistický úřad Hustota obyvatel na km 2 Strana 10 (celkem 309)\n11 Obyvatelstvo a bydlení Počet obyvatel v obcích Mikroregionu Kroměřížsko k Počet obyvatel v tom podle pohlaví v tom ve věku k muži ženy 0 až 14 let 15 až 64 let 65 a více Bařice Bezměrov Jarohněvice Kroměříž Lubná Lutopecny Rataje Skaštice Střížovice Šelešovice Zlobice Celkem Zdroj: (ze dne ) Vývoj počtu obyvatel Mikroregionu Kroměřížsko v letech Zdroj: (ze dne ) Strana 11 (celkem 309)\n12 Počty živě narozených v obcích Mikroregionu Kroměřížsko v letech Zdroj: (ze dne ) Ekonomicky aktivní obyvatelstvo v obcích Mikroregionu Kroměřížsko Ekonomicky aktivní Mikroregion Kroměřížsko Kroměříž ČR obyvatelstvo Počet % Počet % Počet % muži , , ,7 ženy , , ,3 CELKEM , Zdroj: (ze dne ) Struktura rodinných domácností v Mikroregionu Kroměřížsko úplné rodiny neúplné rodiny Rodinné bez závislých se závislými bez závislých se závislými domácnosti dětí dětmi dětí dětmi Celkem Počet Celkem % 81,4% 18,6% 100,0% Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu domů a bytů 2001 Strana 12 (celkem 309)\n13 Vybavenost Mikroregionu Kroměřížsko Přehled školských zařízení v obcích Mikroregionu Kroměřížsko Typ školského zařízení Počet Mateřská škola 20 Zákl.škola-nižší stup. (1.- 5.roč.) 3 Základní škola-vyšší stup. (1.-9.roč.) 7 Střední odborné učiliště 2 Střední odborná škola 8 Gymnázium 2 Vyšší odborná škola 3 Vysoká škola 2 Speciální škola 6 Jazyková škola 3 Základní umělecká škola 2 Dětský domov 1 Zdroj: (ze dne ) Kulturní zařízení v obcích Mikroregionu Kroměřížsko Typ kulturního zařízení Počet Veřejná knihovna vč. poboček 24 Stálá kina 1 Multikino 0 Divadlo 0 Přírodní amfiteátry (vč. letních kin) 2 Muzeum (včetně poboček a samostatných památníků) 3 Galerie (vč. poboček a výstavních síní) 2 Kulturní zařízení ostatní 11 Středisko pro volný čas dětí a mládeže 1 Zoologická zahrada 0 Sakrální stavba 19 Zdroj: (ze dne ) Strana 13 (celkem 309)\n14 Sportovní zařízení v obcích Mikroregionu Kroměřížsko Typ sportovního zařízení Počet Koupaliště a bazény 2 Kryté bazény z koupališť a bazénů 1 Hřiště (s provozovatelem nebo spr.) 32 Tělocvičny (vč. školních s příst. veřej.) 20 Stadiony otevřené 1 Stadiony kryté 1 Zimní stadiony 1 Ostatní zařízení pro tělových. (s provoz. spr.) 7 Zdroj: (ze dne ) Obec Počet dětí v mateřských školách v obcích Mikroregionu Kroměřížsko Počet Počet dětí celkem ve všech třídách tříd 2010/ / / / / /2004 Bařice Velké Těšany Bezměrov Kroměříž Lubná Lutopecny Rataje Skaštice Střížovice Zlobice Celkem Zdroj: Městský úřad Kroměříž, Odbor školství, kultury a státní památkové péče, 2010 Počet dětí v základní škole v obci Bezměrov a Rataje Celkový počet dětí v mateřské škole - školní rok Obec 2010/ / / / / /2004 Bezměrov Kroměříž Rataje Celkem Zdroj: Městský úřad Kroměříž, Odbor školství, kultury a státní památkové péče, 2010 Strana 14 (celkem 309)\n15 Ekonomika, podnikání a trh práce Ekonomické subjekty podle odvětví činnosti v Mikroregionu Kroměřížsko Hospodářská činnost Počet ekonomických subjektů Procentní podíl Zemědělství, lesnictví, rybolov 416 5,42 Průmysl ,36 Stavebnictví ,58 Doprava a spoje 253 3,30 Obchod, prodej a opravy motorových vozidel a spotřebního zboží a pohostinství ,49 Ostatní obchodní služby ,34 Veřejná správa, obrana, povinné sociální pojištění 32 0,42 Školství a zdravotnictví 330 4,30 Ostatní veřejné, sociální a osobní služby 753 9,81 Celkem ,00 Zdroj: ze dne Struktura ekonomických subjektů podle odvětví činnosti v obcích Mikroregionu Kroměřížsko 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Zemědělství, lesnictví, rybolov Průmysl Stavebnictví Doprava a spoje Obchod, prodej a opravy motorových vozidel a spotřebního zboží a pohostinství Ostatní obchodní služby Veřejná správa, obrana, povinné sociální pojištění Školství a zdravotnictví Ostatní veřejné, sociální a osobní služby Ekonomické subjekty podle právní formy v jednotlivých obcích mikroregionu Právní forma Počet ekonomických subjektů Státní organizace 53 0,69 Akciové společnosti 78 1,02 Procentní podíl Strana 15 (celkem 309)\n16 Právní forma Počet ekonomických subjektů Procentní podíl Obchodní společnosti ,46 Družstevní organizace 26 0,34 Živnostníci ,56 Samostatně hospodařící rolníci 278 3,62 Svobodná povolání 527 6,86 Zemědělští podnikatelé 71 0,92 Ostatní právní formy 731 9,52 Celkem ,00 Zdroj: ze dne Srovnání nezaměstnanosti na úrovni města Kroměříže, mikroregionu, okresu a Zlínského kraje k Území Dosažitelní uchazeči Míra nezaměstnanosti (%) Volná místa (počet) Město Kroměříž ,8 142 Mikroregion Kroměřížsko ,5 146 Okres Kroměříž ,3 328 Zlínský kraj , Zdroj: ze dne Průměrná míra nezaměstnanosti v Mikroregionu Kroměřížsko od března 2009 do března ,96 12,52 12,29 12,17 13,46 13,85 13,63 13,56 14,17 15,56 15,87 15,82 15, /2009 4/2009 5/2009 6/2009 7/2009 8/2009 9/ / / /2009 1/2010 2/2010 3/2010 Zdroj: ze dne Strana 16 (celkem 309)\n17 Vývoj nezaměstnanosti v obcích mikroregionu od března 2009 do března 2010 Míra nezaměstnanosti (%) v jednotlivých obcích mikroregionu Období Bařice - Velké Těšany Bezměrov Jarohněvice Lubná Lutopecny 3/ ,0 13,8 11,9 6,1 11,8 11,6 20,2 7,8 15,3 13,1 9,0 4/ ,6 13,5 11,9 8,0 13,6 13,5 19,7 8,7 15,9 13,4 9,0 5/ ,3 14,2 11,0 9,0 13,2 10,8 15,6 8,7 17,8 13,4 9,2 6/ ,5 11,6 11,0 9,0 13,6 11,6 15 7,8 17,8 12,7 9,3 7/ ,9 13,8 12,7 10,4 15,0 13,1 13,9 6,8 22,3 14,4 9,8 8/ ,9 16,0 13,6 11,3 14,6 13,8 15 5,8 22,9 13,7 9,8 9/ ,3 16,4 12,7 11,3 14,6 14,6 12,1 8,7 21,0 12,4 9,9 10/ ,9 15,6 13,6 11,3 13,9 14,6 13,3 7,8 20,4 13,1 9,7 11/ ,9 16,4 11,9 11,8 15,3 15,9 16,2 6,8 22,3 13,4 10,0 12/ ,2 18,2 15,3 12,3 15,7 17,2 19,1 7,8 23,6 14,1 10,7 1/ ,3 18,9 14,4 11,3 17,4 18,7 20,8 10,7 21,0 14,1 11,0 2/ ,3 18,5 16,1 10,8 17,1 18,7 18,5 9,7 22,9 14,4 11,1 3/ ,4 18,5 16,9 11,3 18,1 17,2 18,5 7,8 23,6 12,7 10,8 Rataje Skaštice Zdroj: ze dne Střížovice Šelešovice Zlobice Kroměříž Atraktivity v okolí Mikroregionu Kroměřížsko Město Chropyně leží v oblasti střední Hané 10 km severně od Kroměříže. Zámek v Chropyni je stavbou spravovanou Muzeem Kroměřížska. Dnešní zámek stojí v místech středověké rovinné tvrze vodního typu. Nalezneme zde v prvním patře sály Rytířský a Ječmínkův (s expozicí historických zbraní), v přilehlých místnostech jsou nastíněny dějiny Chropyně počínaje pravěkem, dějiny místního zemědělství, rybníkářství, lidové kultury. Ve druhém patře zámku pak můžeme navštívit památník chropyňského rodáka Emila Filly. Ke zhlédnutí je průřez Fillovou tvorbou s ukázkami z díla doplněnou řadou životopisných údajů a dokumentů z umělcova života. Díky výskytu vzácných druhů fauny a flóry byl Zámecký rybník vyhlášen přírodní rezervací. Větrný mlýn ve Velkých Těšanech je dřevěná dvoupatrová stavba se sedlovou střechou, zavěšená na konstrukci z trámů. V prvním patře je moučnice se síty, na něž padá rozemleté zrno z mlýnských kamenů v druhém patře. Strana 17 (celkem 309)\n18 V nádherné krajině CHKO Chřiby asi 15 kilometrů jižně od Kroměříže se nachází Ranč Kostelany, který na Vás dýchne atmosférou Divokého Západu. Nabízí širokou nabídku služeb od ubytování, stravování, přes firemní akce až po sportovní a kulturní akce. Muzeum Kroměřížska spravuje areál památek lidového stavitelství východní Hané v Rymicích u Holešova na úpatí Hostýnských hor. Vesnická stavení rekonstruovaná v sedmdesátých letech představují způsob bydlení a hospodaření v této části Moravy v posledních dvou staletích. Návštěvníci si mohou prohlédnout interiéry domů vybavených tradičním inventářem kuchyní, světnic a hospodářských místností. K vidění je také dílna vesnického sedláře a stará kovárna s výhní a kovářským nářadím. Z blízkých Bořenovic byl přenesen a v devadesátých letech rekonstruován větrný mlýn německého typu, jehož ramena je možno nastavovat podle směru větru otáčením celého objektu na nosné konstrukci zvané beran. Rychlost otáčení lze regulovat přidáváním či odebíráním tzv. plachet, dřevěných desek zavěšovaných na ramena. Všechny domy v areálu jsou postaveny tradiční technologií dřevěného srubu opatřeného hliněnou omítkou, nebo z nepálených cihel, střechy mají krytinu ze slaměných došků. Vesnická kovárna je pak z důvodů bezpečnosti proti ohni kryta střechou ze štípané břidlice. Svatý Hostýn patří mezi nejvýznamnější mariánská poutní místa na Moravě. Kromě baziliky Nanebevzetí Panny Marie tu návštěvníci najdou i další zajímavé památky, například působivou Jurkovičovu křížovou cestu, starší klasicistní křížovou cestu, Sarkandrovu kapli, Vodní kapli nebo muzeum mapující historii Svatého Hostýna. Židovský hřbitov v Holešově se rozkládá na ploše m 2 a počet náhrobků se odhaduje na 1 500, nejstarší dochovaný náhrobek je z roku U vchodu na hřbitov stojí pohřební síň s pamětní deskou obětí holocaustu. Na židovském hřbitově se nachází hrob rabína Sabbatai ben Meir ha-kohena, zvaného Šach, významného učence ze 17. století, po kterém je pojmenována Šachova synagoga. Strana 18 (celkem 309)\n19 Turistické atraktivity ve Zlínském kraji 2.3. Charakteristika města Kroměříže Město Kroměříž vzniklo a rozvíjelo se v místě s výhodnou geografickou polohou a příznivými přírodními podmínkami na nížinné ploše břehů toku řeky Moravy. Směrem na východ je orientováno k střednímu Pomoraví, ostatní pahorkatinné okolí tvoří přirozenou hranici prvních lidských sídel. Údolní zářezy v pahorkatinách vymezily vznik přirozených komunikací, na kterých se vytvářely v historických dobách obchodní cesty a stezky. Jejich přínos pro Kroměříž a okolí nebyl jen hospodářský. Přispěly k setkávání, vzájemnému obohacování a prorůstání kulturních proudů a vlivů. Kroměříž vyrostla v úrodné zemědělské krajině. Dějiny Kroměříže se ubíraly jinými cestami než tomu bylo u řady podobných českých a moravských měst. Město přirozeně vstřebávalo pokrok a díky němu se samo rozvíjelo. Stalo se tak centrem duchovní kultury a umění. Jeho místo v kultuře a způsobu života má obdobný charakter jako jeho umístění v krajině: je centrem otevřeným do všech stran. Z historie Území bylo osídleno již v pravěku. Původní tržní osada na křižovatce obchodních cest se stala v první čtvrtině 12. století majetkem olomouckých biskupů. Slovanská ves byla kolem roku 1260 povýšena na město. Biskupové vybudovali v Kroměříži reprezentativní letní rezidenci a umístili v ní správu rozsáhlého majetku diecéze. Středověké a raně novověké Strana 19 (celkem 309)\n20 město utrpělo husitskými válkami, v 17. století hlavně švédskými vpády v třicetileté válce. Dočkalo se velkorysé obnovy, historické jádro Kroměříže zůstalo uchováno i v průmyslovém období. Významnou kapitolu dějin města tvoří rok 1848, kdy byl do Kroměříže přeložen ústavodárný říšský sněm rakouské monarchie. Návrh ústavy s výraznými demokratickými prvky vstoupil do dějin české státnosti a počátků demokracie ve střední Evropě. Velké změny prodělalo město v 19. století, především v jeho druhé polovině. Do regionu a později do města samotného dorazila železnice, která město spojila se středoevropskou metropolí Vídní. Rozvíjel se průmysl, především potravinářský. Rozvoj průmyslu však nebyl tak bouřlivý jako ve srovnatelných městech monarchie. Také proto bylo zachováno historické centrum města. Další velkou změnou byl pád komunismu v 90. letech 20. století, vedl k rozvoji podnikání a k rozvoji města jako atraktivní turistické destinace. Zdejší památky byly roku 1998 zapsány na Seznam světového kulturního a přírodního dědictví UNESCO. Geografické člení a zvláštnosti Město Kroměříž leží uprostřed Moravy, částečně v jižním cípu hanácké roviny, kterou protéká řeka Morava, částečně na severním výběžku Chřibské pahorkatiny. Na jejich rozhraní vzniklo historické jádro města se zámkem a rozsáhlou Podzámeckou zahradou. Kolem nich se pak v segmentu od východu na západ rozprostřelo další zastavění. Na radiální komunikace, které vycházejí z okružní komunikace kolem historického jádra, se pak paprskovitě napojují integrované a přidružené obce. Nacházejí se zde nejvýznamnější rekreační střediska, množství turistických stezek a cykloturistických tras, které mají využití z pohledu cestovního ruchu. Kroměříž je z větší části postavena na levém břehu řeky Moravy. Mimo řady historických lokalit přímo ve městě Kroměříži jsou zde i místa, kde se v blízkém okolí města zachoval lužní les ve své původní podobě. Současná Kroměříž se rozkládá na ploše hektarů. Z toho město samotné je vystavěno na hektarech, ostatní plochu tvoří jeho předměstské části, dřívější okolní zemědělské vsi Vážany, Kotojedy, Bílany, Těšnovice, Trávník, Postoupky, Hradisko, Drahlov a Zlámanka. Výrazný podíl z celkové výměry katastru připadá městské zeleni, která dává Kroměříži, spolu s historickou i novodobou zástavbou, ráz vyváženého životního prostředí, účelově a esteticky kvalitního. Město Kroměříž je obytným útvarem s masivním výrobním potenciálem a s městskou i regionální občanskou vybaveností. Je střediskem nadregionální kultury, školství, soudnictví a zdravotnictví. Je významnou památkovou rezervací s památkami světového významu (Arcibiskupský zámek, Podzámecká a Květná zahrada jsou zapsány v Seznamu světového kulturního a přírodního dědictví UNESCO), je centrem cestovního ruchu. Základní charakteristiky území v číslech První písemná zmínka (rok) Počet obyvatel k Základní sídelní jednotky 33 Části obce 10 Nadmořská výška Nejnižší nadmořská výška 190 m n. m Nejvyšší nadmořská výška 324 m n. m Strana 20 (celkem 309)\n21 Rozloha Celková rozloha ha Z toho: zemědělská půda ha nezemědělská půda ha Klima Počet letních dnů Počet mrazových dnů Počet ledových dnů Průměrná teplota v lednu C Průměrná teplota v červenci C Roční průměrný úhrn srážek 600 mm Zdroj: ze dne Obyvatelstvo a bydlení Počet obyvatel a věková struktura Stav obyvatelstva bezprostředně odráží prosperitu města a je také jedním z důležitých faktorů, který ovlivňuje jeho budoucí ekonomický růst. Kroměříž nepatří mezi ty obce a města ČR, jejichž populační vývoj je ovlivněn zásadními negativními trendy. Demografický vývoj města odpovídá obecným celorepublikovým trendům. Nejvíce trvale bydlících obyvatel měla Kroměříž jako celek v polovině 90. let 20. století, od té doby počet obyvatel stále klesal. Od roku 2005 začíná počet obyvatel pomalu růst, což může být způsobeno zvýšenou porodností populačně silných ročníků a postupným napojením města na dálniční síť. Co se týká populačního vývoje, je v posledních deseti letech možné zaznamenat přírůstek obyvatel v příměstských obcích a naopak jeho úbytek ve vnitřním městě. V roce 2009 byl zaznamenán mírný pokles obyvatel v Kroměříži oproti předcházejícímu roku, a to o 19 obyvatel, přičemž celkový počet obyvatel činil Počet obyvatel v Kroměříži podle pohlaví a věku v letech Počet obyvatel v tom podle pohlaví v tom ve věku k muži ženy 0 až 14 let 15 až 64 let 65 a více Strana 21 (celkem 309)\n22 Počet obyvatel v tom podle pohlaví v tom podle věku k muži ženy 0 až 14 let 15 až 64 let 65 a více Zdroj: (ze dne ) Struktura obyvatel města Kroměříže podle pohlaví věku (2009) Muži Ženy let let 65 a více let Zdroj: ze dne Zvyšující se porodnost v posledních letech vede k postupnému zvyšování podílu předproduktivní věkové skupiny obyvatelstva (do 14 let) a k narůstání podílu obyvatelstva v produktivním věku (15-64 let). Podíl poproduktivní složky (65 a více let) na celkovém počtu obyvatel se mírně zvyšuje. Projevuje se výrazně regresivní vývoj populace, tj. předproduktivní složka populace je nižší než poproduktivní složka. Tento stav se zhoršuje navzdory faktu, že do rodičovských let dospěla generace silných ročníků ze sedmdesátých let. V dlouhodobém horizontu počítáme s tím, že se zvýší porodnost i díky silným ročníkům osmdesátých let a tento trend bude příznivý pro stabilizaci a rozvoj města. Populační vývoj Vývoj počtu obyvatel je dán jeho přirozenou obměnou a stěhováním. V souvislosti s obecnými demografickými trendy v ČR docházelo od roku 1992 ve městě ke snižování přirozené reprodukce obyvatel, která byla ovlivněna snižujícím se počtem živě narozených dětí. Zvrat nastal v roku 2004, kdy se zvýšil počet živě narozených dětí. V posledních čtyřech letech mírně vzrostl i počet zemřelých, což je způsobeno především rostoucím podílem osob nad 65 let v kroměřížské populaci. Více než polovina úmrtí byla zapříčiněna nemocemi oběhové soustavy. Přirozený úbytek obyvatel je v posledních letech kompenzován migračními přírůstky. Strana 22 (celkem 309)\n23 V následujícím grafu je znázorněn vývoj počtu obyvatelstva ve městě od roku 1991 do roku Z grafu je patrný postupný nárůst počtu obyvatel do roku 1994, kdy obec dosáhla historického maxima počtu stálých obyvatel. Vývoj počtu obyvatel v Kroměříže v letech rok 1991 rok 1992 rok 1993 rok 1994 rok 1995 rok 1996 rok 1997 rok 1998 rok 1999 rok 2000 rok 2001 rok 2002 rok 2003 rok 2004 rok 2005 rok 2006 rok 2007 rok 2008 rok 2009 Zdroj: ze dne Obměna obyvatel je znázorněna v následující tabulce. Za zajímavý (a současně potenciálně rizikový z hlediska bezpečnosti obyvatelstva) lze do budoucna považovat fakt, že v blízkém Holešově dojde k vybudování rozsáhlé průmyslové zóny. Vznikne tak velké množství nových pracovních míst a lze oprávněně předpokládat, že dojde ke zvýšení počtu obyvatel Kroměříže a zvýšení počtu osob, které do města dojíždějí za nákupy a vyřízením úředních či jiných záležitostí. Tento fakt může výrazně ovlivnit atmosféru ve městě. Počty živě narozených ve městě Kroměříži v letech rok 1995 rok 1996 rok 1997 rok 1998 rok 1999 rok 2000 rok 2001 rok 2002 rok 2003 rok 2004 rok 2005 rok 2006 rok 2007 rok 2008 rok 2009 Zdroj: ze dne Strana 23 (celkem 309)\n24 Vývoj populace Kroměříže přirozenou změnou a migrací v letech Narození Zemřelí Přirozená Migrační Celková Přistěhovalí Vystěhovalí změna saldo změna Zdroj: ze den Pohyb obyvatel Kroměříže v letech Zdroj: ze dne Strana 24 (celkem 309)\n25 Sociální a vzdělanostní diferenciace obyvatelstva Vzdělanost obyvatelstva hraje významnou roli v dalším uplatnění jednotlivců v jejich osobním a profesním životě. Faktory, které vedou k tvorbě a fixaci vhodného hodnotového systému jednotlivce, následně ovlivňují celé rodiny, skupiny a přeneseně i městskou komunitu jako celek. Kvalitní, vhodně zaměřené a přiměřené vzdělání, orientované v souladu s potřebami současného trhu práce, má výrazný vliv na snížení počtu sociálně vyloučených osob. Tím je dále ovlivněna nízká míra kriminality, zvýšení právního vědomí obyvatel a jejich aktivní přístup ke zdraví, vlastnímu, cizímu i veřejnému majetku. Vzdělání má rovněž přímý vliv na následnou ekonomickou aktivitu obyvatelstva. Struktura obyvatel Kroměříže podle stupně vzdělání Obyvatelstvo 15 let a starší Počet % celkem z toho: bez vzdělání 184 0,7 základní vč. neukončeného ,1 vyučení a stř. odborné bez maturity ,2 úplné střední s maturitou ,3 vyšší odborné a nástavbové ,2 vysokoškolské ,4 nezjištěné 281 1,1 Zdroj: ze dne Podíl ekonomicky aktivního obyvatelstva je odvozován ze Sčítání lidu, domů a bytů v roce Procentní podíl odpovídá podílu v celé České republice. Mírně vyšší procento zahrnuje ekonomicky aktivní ženy (47,2 %). Ekonomicky aktivních mužů pak je o téměř 2 % méně než činí republikový průměr (52,8 %). Ekonomicky aktivní obyvatelstvo v Kroměříži Ekonomicky aktivní obyvatelstvo Kroměříž ČR Počet % Počet % muži , ,7 ženy , ,3 CELKEM Zdroj: ze dne V roce 2007 vstoupilo do manželství 159 kroměřížských párů, což bylo nejvíce za posledních 10 let. Tento vysoký počet byl mimo jiné způsoben i atraktivním termínem pro svatebčany sobotou Nejméně sňatků v období od počátku 90. let bylo uzavřeno v roce 2003 (112 sňatků). Zatímco míra sňatečnosti dlouhodobě klesá, rozvodovost od počátku 90. let v Kroměříži kolísá. Například v roce 2000 bylo rozvodem ukončeno 63 manželství a o dva roky později to bylo už 120. Strana 25 (celkem 309)\n26 Počet živě narozených dětí mírně narůstal od roku 2003 do roku 2007, kdy dosáhl čísla 304. V roce 2008 se pak narodilo o 31 dětí méně. Příznivou vývojovou tendenci zaznamenává počet potratů (umělé přerušení těhotenství), který až na mírné výkyvy klesá už od počátku 90. let. Během uplynulých 10 let klesl téměř o polovinu. Sociální charakteristiky obyvatel Kroměříže v letech Sňatky Rozvody Živě narození Zdroj: ze dne Potraty Struktura obyvatel podle náboženského vyznání byla také zjišťována v rámci Sčítání lidu, domů a bytů v roce Ve srovnání s ostatními regiony Zlínského kraje je religiozita obyvatel Kroměříže velmi nízká a spíše se blíží celorepublikovému průměru. Zatímco v celém Zlínském kraji je věřících přes 55 % obyvatel, v Kroměříži je to pouze 35 %. Téměř 87 % kroměřížských věřících se hlásí k římskokatolické církvi, pouze necelá 3 % k církvi československé husitské a přes 1 % k církvi českobratrské evangelické. Bydlení a životní úroveň Dle posledního Sčítání lidu, domů a bytů, které proběhlo v roce 2001, a zpracovaných údajů, které jsou zveřejněny Českým statistickým úřadem, se ve městě Kroměříži jako celku nachází domů a bytů, z nichž je trvale obydleno. Vzhledem k faktu, že Kroměříž je složena ze samotného jádra města a dále místních částí je struktura domů a bytů podrobně zobrazena v následující tabulce. Obec, část obce Obyvatelstvo celkem Ekonomicky aktivní celkem celkem Domy z toho trvale obydlené celkem Byty z toho trvale obydlené Kroměříž Bílany Drahlov Hradisko Strana 26 (celkem 309)\n27 Kotojedy Kroměříž (město) Postoupky Těšnovice Trávník Vážany Zlámanka Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů 2001 Z celkového počtu trvale obydlených domů, a to jak bytových, tak rodinných, se v roce 2001 téměř 84 % nacházelo ve vlastnictví soukromých osob. Pouze přes 4 % obydlených domů vlastnilo stavební bytové družstvo a necelá 3 % bytových domů bylo obecních a státních. Ze všech obydlených domů tvořily největší podíl (80 %) budovy s jedním nebo dvěma podlažími, což odpovídá převaze rodinných domů. Základní údaje o domovním fondu Trvale obydlené domy 1 Neobydlené domy Název obce z toho rodinné domy počet v % průměrné stáří domu v letech celkem z toho sloužící k rekreaci Kroměříž ,7 43, Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů 2001 Ve sledovaným období bylo také analyzováno téměř 11 tisíc trvale obydlených bytů, z nichž se přibližně 63 % nacházelo v bytových domech. Více než třetina obydlených bytů byla situována ve vlastním domě, necelá třetina bytů byla v osobním vlastnictví bydlících osob, přibližně čtvrtina patřila členům bytového družstva a asi 13 % z celkového počtu obydlených bytů obývali nájemníci. Trvale obydlené byty 2 Název obce Základní údaje o bytovém fondu z toho v rodinných domech počet v % Neobydlené byty z toho celkem sloužící k rekreaci Kroměříž , Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů 2001 obydlené přechodně 1 Domem se rozumí stavba, která byla podle rozhodnutí stavebního úřadu určena pro bydlení a dále jiná stavba, ve které se nacházel alespoň jeden byt. 2 Byt je definován jako soubor místností (popřípadě jednotlivá místnost), který podle rozhodnutí stavebního úřadu svým stavebně technickým uspořádáním a vybavením splňoval požadavky na trvalé bydlení. Strana 27 (celkem 309)\n28 V Kroměříži lze nalézt rodinné a bytové domy z různého období výstavby. Domy postavené před rokem 1919, které se nacházejí především v historickém jádru města (Velké náměstí a přilehlé ulice), dnes tvoří asi jednu desetinu trvale obydlených domů v Kroměříži. Poměrně velké množství rodinných domů, přibližně 21 %, bylo vystavěno v časovém úseku od roku 1920 do konce druhé světové války. Nejvíce rodinných i bytových domů vyrostlo v Kroměříži v padesátých, šedesátých a sedmdesátých letech minulého století. Z tohoto období pochází téměř 42 % v současnosti obydlených rodinných domů a téměř 60 % bytových domů. Jedná se zejména o sídliště Zachar I, Slovan a Oskol nebo komplex rodinných domů Barbořina. Výstavba rodinných domů se znovu rozběhla v devadesátých letech minulého století, kdy byla vybudována nová čtvrt rodinných domů v městské části Plačkov. Průměrné stáří obydlených rodinných domů v roce 2001 činilo 43,6 let a průměrné stáří obydlených bytových domů 38,2 let. Domácnosti a jejich vybavení Z údajů ze Sčítání lidu, domů a bytů v roce 2001 vyplynulo, že v Kroměříži se nachází celkem bytových domácností, přičemž téměř 27 % z nich má 2 členy, 25 % má 1 člena a přes 21 % bytových domácností má 3 členy. Cenzových domácností 3, které jsou konstruovány podle vzájemných příbuzenských vztahů či jiných vztahů jednotlivých osob (i bez vlastního bytu), bylo napočítáno Jsou tvořeny z 56 % úplnými rodinami, ze 13 % neúplnými rodinami a z 29 % domácnostmi jednotlivců. V rámci cenzových domácností bylo napočítáno také 161 nerodinných domácností. Hospodařících domácností 4, které tvoří společenství osob společně hospodařících bylo v Kroměříži zjištěno celkem Naprostá většina hospodařících domácností odpovídá 1 cenzové domácnosti, pouze 121 hospodařících domácností bylo tvořeno dvěma a více domácnostmi cenzovými. Rodinné domácnosti Struktura rodinných domácností v Kroměříži úplné rodiny neúplné rodiny bez závislých se závislými bez závislých se závislými dětí dětmi dětí dětmi počet celkem CELKEM % 81,1% 18,9% 100% Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů Cenzová domácnost je tvořena z osob společně bydlících v jednom bytě na základě jejich příbuzenských nebo jiných vztahů v rámci jedné hospodařící domácnosti. Je to základní jednotka, která se dále nečlení. Rozlišují se čtyři základní typy cenzových domácností: domácnost rodinná - úplná rodina, domácnost rodinná - neúplná rodina (jeden z rodičů s alespoň jedním dítětem), vícečlenná nerodinná domácnost (dvě nebo více osob příbuzných i nepříbuzných, společně hospodařících, které netvoří rodinnou domácnost) a domácnost jednotlivce. 4 Hospodařící domácnost (HD) tvoří společně bydlící osoby, které na Bytovém listu uvedly, že společně hospodaří, tj. společně hradí hlavní výdaje domácnosti, jako je strava, náklady na bydlení aj. Společné hospodaření uváděly i děti, které do příslušné domácnosti patřily, i když samy na výdaje domácnosti nepřispívaly. Podnájemníci a jejich rodiny tvoří vždy samostatnou hospodařící (i cenzovou) domácnost. Hospodařící domácnost může být tvořena jednou nebo více domácnostmi cenzovými. Strana 28 (celkem 309)\n29 Poslední sčítání zjišťovalo také vybavení domácností. Vzhledem k faktu, že se úroveň bydlení a vybavení domácnosti stále zlepšuje je pravděpodobné, že výsledky z roku 2001 již neodpovídají situaci v současné společnosti. V roce 2001 vlastnilo téměř 44 % bytových domácností 1 osobní automobil, přes 47 % bytových domácností bylo vybaveno pevnou telefonní linkou a téměř čtvrtina domácností používala kromě pevné linky mobilní telefon. Asi 10 % bytů vlastnilo osobní počítač bez připojení k internetu a přes 8 % bytů mělo počítač s internetovým připojením. Každá desátá domácnost měla v roce 2001 v vlastnictví rekreační objekt. Úroveň bydlení v Kroměříži lze vyjádřit i následujícími charakteristikami. Na jeden byt připadalo v roce 2001 v Kroměříži v průměru 2,61 osob, 2,76 obytných místností, 78,3 m² celkové a 50,34 m² obytné plochy Sociální prostředí a lidské zdroje Školství Kroměříž je městem s bohatou tradicí ve školství. Žáci a studenti tvoří významnou skupinu obyvatel. Kromě 9 základní škol, z nichž jedna je zřízená církví, zde funguje 10 mateřských škol, 6 speciálních škol a 2 základní umělecké školy. Zájemci o středoškolské vzdělání si mohou vybírat z celé škály všeobecných i odborných vzdělávacích oborů. V Kroměříži jsou rovněž zřízena detašovaná pracoviště dvou vysokých škol. V téměř třicetitisícovém městě se tak během školního roku pohybuje bezmála školáků a studujících. Z hlediska vzdělávání má město zásadní nadregionální i celorepublikový význam. Počty škol a žáků v Kroměříži za školní rok 2009/2010 Školy Město Kroměříž počet škol počet žáků mateřské školy základní školy střední školy CELKEM Zdroj: Městský úřad Kroměříž, Odbor školství, kultury a státní památkové péče, ze dne ; (počty žáků ze dne ) Přehled základních škol v Kroměříži Základní školy zřizované městem Kroměříž Základní škola Komenského, Kroměříž, Základní škola Oskol, Kroměříž Základní škola Slovan, Kroměříž Základní škola U Sýpek, Kroměříž Základní škola Zachar, Kroměříž Základní školy zřizované Zlínským krajem Základní škola a Mateřská škola při zdravotních zařízeních Kroměříž, Havlíčkova 1265 Základní a mateřská škola speciální Kroměříž, Františka Vančury 3695 Soukromé základní školy Církevní základní škola v Kroměříži Základní škola Zámoraví, Kroměříž Strana 29 (celkem 309)\n30 Zájemci o středoškolské vzdělání si mohou vybírat z celé škály všeobecných i odborných vzdělávacích oborů. Mezi 11 kroměřížských středních škol patří 2 gymnázia a 9 odborných škol. Střední školy zřizované Zlínským krajem Gymnázium Kroměříž Konzervatoř P. J. Vejvanovského, Kroměříž Obchodní akademie, Kroměříž Střední škola Centrum odborné přípravy technické, Kroměříž Střední škola hotelová a služeb, Kroměříž Střední zdravotnická škola, Kroměříž Tauferova střední odborná škola veterinární Kroměříž Vyšší odborná škola pedagogická a sociální a Střední pedagogická škola, Kroměříž Vyšší odborná škola potravinářská a Střední průmyslová škola mlékárenská, Kroměříž Přehled středních škol v Kroměříži Soukromé střední školy Arcibiskupské gymnázium Střední podnikatelská škola a Vyšší odborná škola, s. r. o. Zdroj: (ze dne ) V současné době mají na území města detašovaná pracoviště 2 vysoké školy. Na obou školách probíhá výuka v bakalářských studijních programech. Jedná se Univerzitu Tomáše Bati Fakultu technologickou a Evropský polytechnický institut, s. r. o. kampus Kroměříž. Velký počet žáků a studentů se odráží v poptávce mladých lidí po volnočasových aktivitách. Aby byla Kroměříž stále vyhledávaným místem pro studium různých oborů, je nezbytné podporovat nejen samotné školství, ale veškerou infrastrukturu pro volný čas související s aktivitami místní mládeže i ostatních studentů. Volnočasové aktivity a sport Město Kroměříž je typické bohatou nabídkou aktivit, které umožňují trávení volného času nejen pro děti a mládež, ale i pro dospělé. Specifickou kategorií pak jsou senioři, kterým je věnována skutečně významná pozornost. Vzhledem k faktu, že Kroměříž si klade za cíl být městem pro všechny prolíná napříč akcemi pro všechny cílové skupiny neustálá snaha o vytvoření podmínek pro zapojení osob se zdravotním, smyslovým či mentálním znevýhodněním. Pro realizaci aktivit pro všechny jsou průběžně vytvářeny infrastrukturní podmínky, dochází k odstraňování bariér, doplňování frekventovaných míst o zařízení usnadňujících integraci osobám se smyslovým postižením, jsou řešeny bezbariérové trasy, bezpečné přechody pro chodce a další podpůrné investice. Samotné realizované akce pak mají neoddiskutovatelný vliv na pozitivní hodnotovou orientaci jednotlivců. To výrazně ovlivňuje zejména děti a mladé lidi, kteří nemají čas na sociálně nežádoucí chování. Činnost organizací je městem Kroměříží pravidelně podporována tak, aby docházelo k žádoucímu rozvoji občanské společnosti. Nástrojem pro tuto podporu jsou (mimo jiné) dotační tituly města Kroměříže, které jsou základem pro rozdělování finančních prostředků na provoz zařízení podporujících kvalitní trávení volného času a akce i jejich cykly. Mezi významné organizace nabízející aktivní využití volného času patří Dům kultury, Knihovna Kroměřížska, Klub Starý pivovar, občanské sdružení Jaspis, Středisko volného času Šipka, Junák, svaz skautů a skautek ČR, Pionýrské centrum Kroměříž. Mezi další Strana 30 (celkem 309)\n31 organizace zabývající se zajištěním aktivit v oblasti sportu a volného času patří např.: Lakros klub Kroměříž, Paragliding klub Kroměříž, TJ Vodní Motorismus Hradisko, VRT ENDURO SPORT KVZ Kroměříž. Sportovní zařízení v Kroměříži Koupaliště a bazény 2 Kryté bazény z koupališť a bazénů 1 Hřiště (s provozovatelem nebo spr.) 19 Tělocvičny (vč. školních s příst. veřej.) 17 Stadiony otevřené 1 Stadiony kryté 1 Zimní stadiony 1 Ostatní zařízení pro tělových. (s provoz. spr.) 4 Zdroj: (ze dne ) Město Kroměříž podporuje aktivní trávení volného času občanů a návštěvníků města také prostřednictvím rozvoje vybavenosti cyklostezkami a cyklotrasami. Trasami pro bezmotorovou dopravu je tak postupně propojována řada zajímavých cílů, probíhají osvětové akce propagující bezpečnou bezmotorovou dopravu jako vhodný způsob přepravy a současně příjemný způsob aktivního trávení volného času. Město Kroměříž má k dispozici infrastrukturu umožňující sportovní vyžití. K dispozici je celkem 17 tělocvičen a 22 stadionů či jiných sportovních ploch (hřišť) sloužících ke sportovnímu vyžití. Všechny sportovní areály a sportovní zařízení jsou buďto přímým vlastnictvím samotného města Kroměříže nebo ve vlastnictví tělovýchovných organizací, zájmových sdružení občanů. Ve městě jsou také sportovní zařízení v soukromém vlastnictví (bowling, kuželna, tenisové kurty, sportcentra). Lze konstatovat, že významná část sportovních rekreačních a aktivit je soustředěna v oblasti Hrubého rybníka známého jako Bágrák, kde je současně k dispozici významný rozvojový potenciál pro zkvalitňování a rozšiřování aktivit ve spolupráci řady veřejně prospěšných ale i komerčních subjektů. Možnosti trávení volného času v Kroměříži Atletický stadion Bikepark Bowling Cykloturistika Fotbalová hřiště In-line stezky Knihovna Kroměřížska Krytý plavecký bazén Kulturní dům Kuželny Letní areál Bajda Oblast Bágrák včetně letiště Skatepark Sportovně společenský dům Sokol Sportovní centra Sportovní hala Slavia Sportovní letiště Středisko volného času Tenisové kurty Zimní stadion Zdroj: Městský úřad Kroměříž, 2010 Strana 31 (celkem 309)\n32 Zdravotní péče Jak sociální tak i zdravotnická péče je v Kroměříži zabezpečována dostatečným počtem specializovaných zařízení. Tyto služby jsou využívány občany velké části kroměřížského okresu. Základní zdravotní péči zajišťuje Kroměřížská nemocnice, a. s. s 18 specializovanými odděleními, Psychiatrická léčebna Kroměříži s 21 specializovanými odděleními a Zdravotnická záchranná služba Zlínského kraje. Převážná většina ordinací odborných lékařů, stejně jako lékárny spadají do soukromého sektoru. Přehled zdravotnických služeb v Kroměříži Ambulantní zařízení 1 Lékařská a zubní pohotovost 4 Léčebna pro dlouhodobě nemocné 1 Nemocnice 1 Odborné lékařské ústavy 1 Okresní zdravotní ústav 1 Ordinace praktického lékaře pro děti 5 Ordinace praktického lékaře pro dospělé 18 Ordinace lékaře specialisty 38 Ordinace praktického lékaře - stomatologa 25 Středisko záchranné služby 1 Transfuzní stanice 1 Zařízení lékárenské péče 11 Zdroj: (ze dne ), ze dne Město Kroměříž věnuje dlouhodobě mimořádnou pozornost zpřístupňování objektů postiženým občanům a usiluje o to, aby se Kroměříž stala městem bez bariér. Při přestavbách a rekonstrukcích veřejných budov je vždy kladen důraz na umožnění přístupu všem občanům bez rozdílu. Sociální péče Město Kroměříž má velmi rozvinutou síť sociálních služeb, které jsou zajišťovány jak poskytovateli, jejichž organizace jsou zřízeny samotným městem Kroměříží, tak také nevládními neziskovými organizacemi. Přehled sociálních služeb v Kroměříži Azylový dům 2 Domov pro seniory 3 Domov pro osoby se zdravotním postižením 1 Domov se zvláštním režimem 1 Dům zvláštního určení 7 Strana 32 (celkem 309)\n33 Přehled sociálních služeb v Kroměříži Oblastní charita Kroměříž 1 Pečovatelská služba 1 Zdroj: (ke dni ), ze dne Největším poskytovatelem sociálních služeb jsou bezesporu Sociální služby města Kroměříže. Tato příspěvková organizace je zřizována městem Kroměříží. Organizace provozuje tři domovy pro seniory, jejichž náplní je poskytovat péči o občany staršího věku, kteří často nemají žádné blízké příbuzné, kteří by o ně pečovali, nebo o ně pečovat nemohou či nechtějí. Domovy mohou svým klientům nabídnout zázemí služeb sociálních, zdravotnických, stravovacích, ubytovacích, lékařských a mnohých dalších, včetně volnočasových aktivit. Domov pro osoby se zdravotním postižením Barborka vytváří vhodné prostředí těm osobám, které vzhledem ke svému mentálnímu a zdravotního postižení potřebují podporu a pomoc k prožití smysluplného, aktivního a kvalitního života. Služby, které jsou v tomto zařízení poskytovány vycházejí ze schopností, potřeb a zájmů klientů tak, aby poskytovaly příležitost k seberealizaci. Počátkem června 2009 bylo uvedeno do provozu nové zařízení sociálních služeb s kapacitou 54 lůžek Domov se zvláštním režimem Purkyňova. Cílovými skupinami jsou zde osoby s chronickým duševním onemocněním, s Alzheimerovou chorobou a jinými typy demencí a osoby s tělesným postižením. Mezi další významné organizace poskytující sociální sužby v Kroměříži patří Azylový dům pro muže o. p. s. Kroměříž, Nízkoprahové centrum Adam, Pečovatelská služba Kroměříž o. p. s. a Oblastní charita Kroměříž Ekonomika, podnikání a trh práce Ekonomika v Kroměříži Ekonomický profil města Kroměříže vytvářejí velké firmy. Z 93 podniků, které se ve městě nacházejí, jich má v samotné Kroměříži sídlo 73. Z celkového počtu se 16 firem zabývá stavebnictvím, 4 firmy jsou potravinářské, 3 nábytkářské, 3 elektrotechnické a 2 firmy se zabývají činností v oblasti chemické a plastikářské výroby. Do celkového počtu firem na území města se řadí také 4 podnikající školy. Ostatní firmy se zabývají různými výrobními, obchodními, poradenskými a dalšími obory. V Kroměříži působí také 9 bank a spořitelen a stejný počet pojišťoven. Průmysl a výroba z celkové plochy území města (5 098 ha) tvoří z funkčního hlediska asi 3,6 % ploch s převažujícím podílem výroby. Vzhledem k historickému charakteru města Kroměříže byla v průběhu 20. století průmyslová oblast města soustředěna mimo střed a obytné zóny, a to Strana 33 (celkem 309)\n34 především do území navazujících na levý břeh řeky Moravy. Podle územního plánu města Kroměříže je však další růst poměrně rozsáhlého průmyslového území limitován realizací nutných protipovodňových opatření. Územní plán dále předpokládá rozvoj průmyslové výroby, výrobních služeb, skladového hospodářství a podnikové administrativy v bývalém areálu Rybalkových kasáren (jih Kroměříže), ve stávajících plochách Zámoraví a v navazujícím území směrem na Bílany (ulice J. Silného). Hospodářská činnost Ekonomické subjekty podle odvětví činnosti v obci Kroměříž Počet ekonomických subjektů Zemědělství, lesnictví, rybolov 268 4,00 Procentní podíl Průmysl ,95 Stavebnictví 645 9,63 Doprava a spoje 226 3,37 Obchod, prodej a opravy motorových vozidel a spotřebního zboží a pohostinství ,15 Ostatní obchodní služby ,89 Veřejná správa, obrana, povinné sociální pojištění 12 0,18 Školství a zdravotnictví 312 4,66 Ostatní veřejné, sociální a osobní služby ,17 Celkem ,00 Zdroj: ze dne V porovnání s celým okresem Kroměříž působí v samotném městě pouze 30 % ekonomických subjektů. Stejně jako okresní a krajský průměr, i ve městě Kroměříž má největší podíl odvětví obchodu, oprav motorových vozidel a výrobků pro osobní potřebu a převážně pro domácnosti (32,15 %), dále průmysl s 11,95 % a ostatní obchodní služby, které v sobě zahrnují, finanční zprostředkování a činnost v oblasti nemovitostí a pronájmů, podnikatelské činnosti celkem s 23,89 %. Právní forma Ekonomické subjekty podle právní formy v obci Kroměříž Počet ekonomických subjektů Státní organizace 43 0,64 Akciové společnosti 76 1,13 Obchodní společnosti ,13 Družstevní organizace 24 0,36 Živnostníci ,01 Samostatně hospodařící rolníci 191 2,85 Svobodná povolání 500 7,47 Zemědělští podnikatelé 36 0,54 Ostatní právní formy 661 9,87 Celkem ,00 Zdroj: ze dne Procentní podíl Strana 34 (celkem 309)\n35 Členění ekonomických subjektů dle jejich právní subjektivity ukazuje výše uvedená tabulka. Hodnoty zachycují stav ve městě Kroměříži. Převažují živnostníci, dále pak obchodní společnosti a ostatní právní formy spolu se svobodnými povoláními. Název zaměstnavatele Přehled největších zaměstnavatelů ve městě Kroměříži Odvětví Kroměřížská nemocnice a. s. Zdravotnictví 664 Školy a školská zařízení zřizovaná městem Kroměříž Školství 448 Plastika a. s. Průmyslové zpracování plastů 320 Psychiatrická léčebna v Kroměříži Zdravotnictví 767 Město Kroměříž Veřejná správa a samospráva 259 Vodovody a kanalizace Kroměříž, a. s. Výroba a rozvod vody 223 KRODOS BUS a. s. Autobusová dopravní společnost 200 SYNER Morava, a. s. Stavebnictví 126 AEV spol. s r. o. Zemědělský výzkumný ústav Kroměříž, s.r.o. Kroměřížské technické služby, s. r. o. Biopas, spol. s r. o. Vývoj a výroba elektroniky pro automobily, letadla, průmysl a osvětlovací techniku. Zemědělský výzkum, šlechtění, poradenství 85 Poskytování technických služeb, údržba zeleně a rekultivace Svoz a likvidace komunálních a separovaných odpadů Zdroj: Strategický plán města Kroměříže, Aktualizace na léta Počet zaměstnanců Výzkum a vývoj je ve městě institucionalizován následujícími subjekty: AEV spol. s r. o. v oblasti elektrotechnického sortimentu a Zemědělským výzkumným ústavem Kroměříž, s. r. o. v oblasti zemědělské produkce. Dalším činitelem, který podporuje výzkum a vývoj ve městě, je Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně, Fakulta technologická, která realizuje bakalářské studijní programy ve spolupráci se středními školami. Nezaměstnanost a její struktura Dopady celosvětové finanční krize jsou stále patrné na vysoké nezaměstnanosti v Kroměříži a v celém Zlínském kraji. Nezaměstnanost ve Zlínském kraji lze v rámci celorepublikového srovnání hodnotit jako lehce nadprůměrnou, v samotném městě Kroměříži pak k 30. květnu 2010 činila 10,2 %. Nejvyšší míra nezaměstnanosti v rámci okresu Kroměříž je již tradičně v Troubkách Zdislavicích, Šelešovicích a Prasklicích. Míra nezaměstnanosti zde přesáhla hranici 20 %. Strana 35 (celkem 309)\n36 Srovnání nezaměstnanosti na úrovni města, okresu, kraje a republiky k Území Dosažitelní uchazeči celkem (počet) Pracovní síla celkem (počet) Míra nezaměstnanosti (%) Město Kroměříž ,2 108 Okres Kroměříž ,9 242 Zlínský kraj , Česká republika , Zdroj: (ze dne ) Volná místa (počet) Míra nezaměstnanosti za posledních patnáct měsíců neklesla pod hranici 9 %. Ve sledovaném období byla zaznamenána nejvyšší míra nezaměstnanosti v zimních měsících na přelomu roku 2009 a 2010, přičemž v únoru 2010 se vyšplhala na 11,1 %. Vývoj nezaměstnanosti v Kroměříži od března 2009 do května 2010 Období 5 Dosažitelní uchazeči celkem (počet) Míra nezaměstnanosti (%) 3/ , / , / , / , / , / , / , / , / , / , / , / , / , / , / ,2 108 Zdroj: ze dne Volná místa (počet) 5 Data jsou uvedeny vždy ke konci daného měsíce. Strana 36 (celkem 309)\n37 Při sledování vývoje míry nezaměstnanosti lze vysledovat od roku 2005 klesající tendenci která byla ukončena v roce 2007, kdy se míra nezaměstnanosti ocitla na svém minimu. V těchto třech letech byl zaznamenán pokles o 3,2 %. Vlivem ekonomické krize a složité hospodářské situace došlo v růstu nezaměstnanosti, které se ke k 31. prosinci 2009 vyšplhala na úroveň 10,7%, což znamená roční přírůstek ve výši 3,7 %. Míra nezaměstnanosti v Kroměříži v letech 2005 do 2009 (vždy k ) ,1 8,4 6,9 7 10, rok 2005 rok 2006 rok 2007 rok 2008 rok Cestovní ruch a kultura Zdroj: ze dne Kroměříž, město historických památek, umění a kultury, je nazýváno Hanáckými Aténami. Je vyhledáváno návštěvníky zejména pro bohatství památek. Kroměříž byla vyhlášena nejkrásnějším historickým městem České republiky za rok Komplex historických zahrad a Arcibiskupského zámku byl v prosinci 1998 zapsán do Seznamu světového kulturního a přírodního dědictví UNESCO. Město je dějištěm každoročních hudebních festivalů, výstav, odborných konferencí, sympozií a kongresů. Hlavní památky Město Kroměříž má celou řadu uměleckých a kulturních památek. Historické jádro města bylo prohlášeno městskou památkovou rezervací. Arcibiskupský zámek je dominantou historického města Kroměříže. Jeho historie je nerozlučně spjata s olomouckými arcibiskupy, kteří si jej vybudovali jako svoje letní sídlo. Velmi významná je obrazová galerie, která představuje díla významných evropských malířů. Nejvýznamnějším obrazem zámecké galerie je dílo Tiziana Vecellího Apolen a Marsyas. Velmi známá je zámecká knihovna, která obsahuje na 88 tisíc svazků a hudební archiv s více než šesti tisíci barokními skladbami. Podzámecká zahrada, která byla původně užitkovou zahradou, se rozkládá na rozloze 64 hektarů. Do dnešní doby se zachovala v podobě anglického parku vytvořeného v polovině 19. století s romantickými zákoutími, vodním systémem Strana 37 (celkem 309)\n38 a botanickými zajímavostmi. Návštěvníci zde naleznou také zvířecí koutek. Květná zahrada byla původně vystavěna v 17. století jako italská zahrada. Dominantou zahrady je kolonáda dlouhá 244 m. Dále zde nalezneme mimo jiné Hrubý a Tropický skleník, kde se nachází sbírky tropické a subtropické flóry. Prostředí zahrady je využíváno k výstavám, koncertům, slavnostem a především návštěvám občanů města i návštěvníkům z domova a ciziny. Sídlo Muzea Kroměřížska bylo, jako původní renesanční budova s klenbami a portálem, vybudováno r kardinálem Františkem z Dietrichsteina ze dvou domů s bohatou historií ( jezuitský seminář, pak vrchnostenský kapitulní dům biskupské správy). V současné době spravuje rozsáhlé sbírkové fondy a zpřístupňuje stálé expozice i časově omezené výstavy. V muzeu se koná každoročně řada zajímavých akcí a tvořivých dílen, probíhá zde badatelská činnost. Biskupská mincovna byla vybudována v roce 1665 biskupem Karlem II. z Liechtensteina a mince se zde razily až do roku Rekonstruovaná budova byla otevřena v roce 1998 a v současnosti se zde nachází stálá expozice mincovnictví. Na území Kroměříže se nachází několik kostelů, které jsou kulturněhistorickými památkami a nalézá se v nich řada zajímavostí z oblasti historické architektury a církevních relikvií. Farní kostel Blahoslavené Panny Marie z ranného středověku, původní gotický kostel svatého Mořice, kostel svatého Jana Křtitele, který je původním románský kostel s prvky gotiky. Mimo centrum města je situován pravoslavný kostel svatého Cyrila a Metoděje, který byl postaven v byzantském stylu. Ve čtyřicátých letech 17. století byla vystavěna Kaple sv. Kříže, která je po rekonstrukci již neslouží církevním účelům. V současnosti tvoří součást areálu Octárny a je využívána ke kulturním a společenským akcím. K nejvýstavnějším částem města patří Masarykovo náměstí, jehož dominantou je barokní kostel sv. Jana Křtitele. V těsné blízkosti náměstí je budova Justiční akademie, původně německá reálka, později učitelský ústav, postavená v letech v neorenesančním slohu, před kterou stojí socha T. G. Masaryka. Na náměstí je rohová stavba gymnázia z roku , která má u hlavního vchodu instalovánu pamětní desku s portrétní bustou zakladatele Pěveckého sdružení moravských učitelů Ferdinanda Vacha. Na Milíčově náměstí upoutá pozornost budova Nadsklepí postavená na konci 19. století právovárečnými měšťany nad pivovarskými sklepy. V nedaleko stojícím domě č. 489 byla od roku 1789 první česká škola v Kroměříži vedená učitelem Františkem Mírovítem Lorencem. Strana 38 (celkem 309)\n39 Riegrovo náměstí je nejstarším v Kroměříži. Je pojmenováno podle politika a učence Františka Ladislava Riegra, který zde bydlel v jednom z měšťanských domů v době zasedání Říšského sněmu v letech Architektonickou dominantou náměstí je barokní kostel Nanebevzetí Blahoslavené Panny Marie. Vedle kostela je pěkná barokní stavba děkanství. Za pozornost stojí také barokní kašna před kostelem a především sloup sv. Trojice (morový) z roku Na Sněmovním náměstí se nachází komplex Arcibiskupského zámku a k němu přiléhající Podzámecké zahrady. Svým názvem náměstí připomíná jednání poslanců ústavodárného říšského sněmu v prostorách zámku v letech Poslední dochovanou městskou branou, tzv. Mlýnskou, lze odtud projít k biskupské mincovně. Podle olomouckého arcibiskupa Antonína Cyrila Stojana ( ) je pojmenováno Stojanovo náměstí. Náměstí je situováno v jedné z nejstarších částí města. Nachází se zde také kostel sv. Mořice, budova proboštství z roku 1607 a tzv. stará vikárka s dochovaným renesančním jádrem. Toto malé náměstíčko doplňují pozdně barokní domy kanovníků a vikářů. Srdcem historické části města je Velké náměstí. Bylo založeno olomouckým biskupem Brunem ze Schauenburgu v druhé polovině 13. století jako nové tržiště. Dominantou náměstí je barokní mariánský sloup, který byl postaven po morové epidemii v roce Zajímavá je také kašna z roku 1655 vybudovaná jako součást vodovodního systému města. Nejvýznamnější budovou je radnice. Měšťanské a kapitulní domy s podloubím si dodnes povětšinou dochovaly raně barokní fasády i typickou renesanční dispozici. Nalezneme zde i Regentský dům, který vznikl spojením původně dvou renesančních domů s jednotnou raně-barokní fasádou. Renovace roku 1950 odkryla původní sgrafita z konce 16. století, jež umožňují představit si vzhled kroměřížských renesančních fasád. Podle projektu G. P. Tencally byla až po jeho smrti postavena v roce 1714 Vrchnostenská sýpka. Koncem 18. století byla upravena stavitelem J. A. Grimmem do dnešní podoby. Typická architektura Tencallovských staveb (vpadlé pilastry, řada okenních os), na bočním štítu nápis o vybudování za arcibiskupa Wolfganga kardinála ze Schrattenbachů. Kultura Město Kroměříž je vyhledáváno návštěvníky zejména pro bohatství památek. Kroměříž byla vyhlášena nejkrásnějším historickým městem České republiky za rok Komplex historických zahrad a Arcibiskupského zámku byl v prosinci 1998 zapsán do Seznamu Strana 39 (celkem 309)\n40 světového kulturního a přírodního dědictví UNESCO. Historické jádro města bylo prohlášeno městskou památkovou rezervací. Město je dějištěm každoročních hudebních festivalů, výstav, odborných konferencí, sympozií a kongresů. Kulturní vyžití v Kroměříži úzce souvisí s bohatou historií města, s četnými kulturními památkami a také s působením významných kulturních institucí. Přestože je v médiích město prezentováno především prostřednictvím arcibiskupského zámku a zahrad zapsaných v Listině světového a kulturního dědictví UNESCO, je vyhledáváno také jako místo konání různých odborných a vědeckých konferencí, kongresů a jednání, což začalo již v roce 1848, kdy se v Kroměříži konal Ústavodárný říšský sněm. V Hanáckých Athénách, jak se Kroměříži říká už od 19. století, přetrvává hudební tradice. Tu založil už biskupský kapelník J. P. Vejvanovský, a dále rozvíjely pěvecké sbory Moravan, Pěvecké sdružení moravských učitelů a Moravští madrigalisté. Dnes sídlí v Kroměříži konzervatoř J. P. Vejvanovského a každoročně jsou tu pořádány významné hudební festivaly a přehlídky. Kulturní akce jako divadelní představení, koncerty a plesy jsou pravidelně pořádány v místním domě kultury, v zámku, v Květné zahradě, v kostelech a dalších historických prostorách, které k realizaci koncertů přímo vybízejí. I přes takto širokou nabídku míst pro pořádání koncertů, město Kroměříž nedisponuje koncertním sálem s adekvátními akustickými podmínkami a s dostatečnou kapacitou míst. Hudební představení jsou realizována i pod širým nebem. Výstavy, expozice a besedy o historii regionu probíhají v Muzeu Kroměřížska, v zámku, ve vstupních prostorách domu kultury i radnice, v Klubu Velehradská a na řadě dalších míst. Služby pro cestovní ruch Kroměříž je tradičním městem služeb a i v současné době je známá jako středisko školství a kultury. Příznivým aspektem je rovněž sezónní zvyšování počtu klientů kroměřížských služeb vlivem cestovního ruchu. Nevýznamnějším atributem cestovního ruchu je kulturněpamátková hodnota města Kroměříže, a to zejména díky stále vysoké návštěvnosti Arcibiskupského zámku, Podzámecké zahrady a Květné zahrady, které jsou od roku 1998 zapsány na Listinu světového přírodního a kulturního dědictví UNESCO. Hromadná ubytovací zařízení cestovního ruchu podle okresů (k ) Hromadná ubytovací zařízení Průměrná cena Kraj, okresy kempy, chatové osady Pokoje Lůžka za ubytování Hotely a penziony turistické ubytovny (Kč) Zlínský kraj Kroměříž Uherské Hradiště Vsetín Zlín Zdroj: Statistická ročenka Zlínského kraje 2008 Ve městě je v současné době nedostatek vysoce kvalitních ubytovacích kapacit, stejně jako je postrádáno levné ubytování (kemp, chatky). Strana 40 (celkem 309)\n41 Hromadná ubytovací zařízení v Kroměříži Hromadná ubytovací zařízení Počet Hotely 5 Penziony 11 Ubytování v soukromí 2 Ubytovny 10 Kemp 1 Možnosti stravování jsou v Kroměříži velmi rozmanité, umožňují jak rychlé a relativně levné občerstvení přímo na ulici, tak i uspokojí náročnějšího zájemce v některých hotelových restauracích. Stravovací zařízení v Kroměříži Stravovací zařízení Počet Rychlé občerstvení 3 Restaurace 43 Vinárny a vinné sklepy 2 Kavárny a čajovny 6 Pivnice 2 Cukrárny 2 Bary 5 Zdroj: Životní prostředí Půda a reliéf V místech s trvalým vegetačním krytem je půda ušetřena přímých negativních vlivů rozsáhlejšího rázu. Velkoplošně obhospodařované plochy orné půdy jsou v různé míře postiženy půdní erozí, a to jednak vodní, jednak větrnou. Míra aktuálního působení vodní eroze závisí na řadě faktorů (zejm. na sklonu a délce neděleného svahu, charakteru půdy, způsobu obhospodařování, druhu pěstované plodiny a intenzitě a délce srážek) a nelze ji tudíž bez podrobných analýz detailně specifikovat. Rozvoj větrné eroze je podmíněn zejména otevřeným terénem s malým podílem vzrostlé dřevinné vegetace, náchylností obnažené půdy k působení větrné eroze a příhodnými větrnými a vlhkostními poměry. Nejvíce ohroženy větrnou erozí jsou návětrné svahy a obnažená temena hřbetů. Bilance půdy ve městě Kroměříži k Druh pozemku Rozloha/ ha Zemědělská půda Z toho: Orná půda Zahrady, ovocné sady 308 Trvalé travní porosty 101 Nezemědělská půda Z toho: Lesní pozemky 662 Strana 41 (celkem 309)\n42 Druh pozemku Rozloha/ ha Vodní plochy 116 Zastavěné plochy 244 Ostatní 926 Celková výměra Zdroj: Český statistický úřad (ze dne ) Velice závažným problémem, který ovšem také nelze bez speciálních analýz přesněji identifikovat, je zatížení půd toxickými látkami či látkami měnícími nevhodně chemismus půd. Toto zatížení může souviset přímo se způsobem využití půdy (používání průmyslových hnojiv a přípravků na ochranu pěstovaných plodin s obsahem toxických látek), nebo se dostávat do půdy jako spad z ovzduší, součást atmosférických srážek či kontaminovaných splachů ze zpevněných ploch. Přímé zásahy do reliéfu řešeného území nejsou většinou nijak velké (zářezy a náspy komunikací, meze, hráze, menší navážky, regulovaná koryta menších toků, zazemňování starých ramen vodních toků aj.). K podstatnějším zásahům do reliéfu patří především těžební prostory (štěrkoviště, pískoviště, hliníky), dnes již většinou opuštěné a v řadě případů zatopené podzemní vodou (Hráza, Medkovy rybníky, Šlajza aj.), a také uměle vytvořená koryta větších toků (především Moravy, Hané, Moštěnky a Kotojedky). V případě nových záměrů v rámci územního plánu je nutno minimalizovat zábory zemědělského půdního fondu a upřednostňovat varianty s nejmenší plochou záboru. Odpady Město Kroměříž a obce z Mikroregionu Kroměřížska mají vytvořen jednotný systém v nakládání s odpady z města Kroměříže a obcí regionu. V této oblasti bylo v posledních letech intenzivně zaváděno oddělené shromažďování využitelných složek komunálních odpadů a vytvořila se tak dobře fungující síť sběru plastů, papíru, skla a ve městě Kroměříži také bioodpadu z domácností. Svoz směsného komunálního odpadu je v regionu kompletně zajišťován firmou Biopas, spol. s r.o. Kroměříž a odstraňován na skládce odpadů Kuchyňky u obce Nětčice (mimo území Mikroregionu Kroměřížsko), kterou provozuje firma Depoz, spol. s r.o. Zdounky. Vytříděný odpad z města Kroměříže a obcí regionu sváží firma Biopas, spol. s r.o. Jednotlivé komodity jsou sváženy v určených dnech. Bioodpad z domácností třídí pouze město Kroměříž. Na separovaný odpad jsou používány zejména kovové separační kontejnery s horním výsypem, na sklo zvony se spodním výsypem. Separovaný odpad (plasty, papír) je svážen na třídící linku svazku RESO v Hulíně, sklo je předáváno přímo Sklárnám Kyjov, bioodpad na kompostárnu v Polkovicích (provozovatel Ing. Filip Hlavinka) a kompostárnu ve Skašticích (provozovatel firma Jaroslav Zimčík KERA). Veškerý odpad, který lze využít, je dále předáván k využití oprávněným subjektům a zpracovatelům. Separovaný odpad odkládají občané i do sběrných dvorů. Ve městě Kroměříži se nachází sběrný dvůr Zachar, který provozuje firma Biopas, spol. s r. o. a kde občané města mohou odložit tyto odpady dle provozního řádu sběrného dvora. Nebezpečné odpady jsou také shromažďovány ve sběrném dvoře. Za rok 2006 bylo na území města Kroměříže vyprodukováno celkem t odpadu, o rok později o tun odpadu více, tj. celkem Od roku 2007 lze vysledovat klesající tendenci v celkové produkci odpadu. V roce 2008 byl zaznamenán v celkové produkci Strana 42 (celkem 309)\n43 odpadu mírný pokles oproti předcházejícímu roku. Bylo vyprodukováno o 74 t odpadu méně, tzn. celková produkce odpadu byla ve výši t). Celková produkce odpadu v Kroměříži v letech v tunách , , , Zdroj: MěÚ Kroměříž, odbor životního prostředí V roce 2009 bylo vyprodukováno celkem ,27 t odpadu, z toho 38,32 % připadá na směsný komunální odpad. Plastové odpady se na celkové produkci odpadů podílí 1,3 % (tj. 169,428 t), skleněné obaly 2,9 % (366,401 t) a papír a lepenka 3,1 % (391,776 t). Přehledně produkci vybraných složek odpadu v letech 2006 až 2009 zachycuje následující tabulka. Název vybrané hlavní složky odpadu Množství odpadu (t) Nebezpečný odpad - celkem 39,06 41,81 29,78 22,94365 Papír a lepenka 379,5 406,45 376,76 391,776 Plasty 111, ,46 147, ,428 Sklo 245, ,59 385,29 366,401 Kovy 72 47,55 49,81 102,71 Směsný komunální odpad 4577, , ,2 4833,489 Objemný odpad 1448, , , ,215 Odpad z tržišť 131, ,63 146,84 172,2 Zdroj: MěÚ Kroměříž, odbor životního prostředí Strana 43 (celkem 309)\n44 Výdaje města Kroměříže na odpadové hospodářství v letech , , , , , , , , , , , Zdroj: Rozpočet města Kroměříže Na území města Kroměříže se nenachází povolená skládka, v současné době je využívaná zmíněná skládka odpadů Kuchyňky u obce Nětčice. Větší nepovolené skládky v území nejsou, drobnější nepovolené skládky jsou průběžně likvidovány. K nepovolenému ukládání odpadů jsou nejvíce využívány různé terénní deprese. V západní části areálu cihelny u Vážan se nachází rekultivovaná bývalá skládka komunálního odpadu se zatravněným povrchem. Ze skládky je jímán bioplyn, spalovaný v kotelně na užitkovou vodu pro sídliště Zachar. Z hlediska ohrožení životního prostředí je nezbytně nutná rekultivace skládky v Lutopecnách. V oblasti odpadového hospodářství je nutno se řídit plánem odpadového hospodářství města Kroměříže a Zlínského kraje. Staré ekologické zátěže v Kroměříži a v blízkém okolí Zdroj: ze dne Databáze starých skládek odpadů z hlediska stanovení priorit negativního působení na životní prostředí je vedena Krajských úřadem Zlínského kraje a průběžně aktualizována dle výsledků monitorování. Na území města Kroměříže a jeho místních částí se dle informací Odboru životního prostředí MěÚ Kroměříž nachází následující skládky: Strana 44 (celkem 309)\n45 Kroměříž Hvězda skládka vojenská, Kroměříž Chropyňská Horní zahrady pískoviště TS, Kroměříž Kotojedy Magneton, Kroměříž Vážany skládka TKO, Kroměříž Zachar skládka TKO, Kroměříž Hliniště Vážanská cihelna KM dobývací prostor, Kroměříž Strž Vak, Kroměříž Kotojedy České dráhy. Příroda Řešené území má charakter kulturní krajiny, typické pro oblast středního Pomoraví. Ráz jednotlivých partií krajiny určují vedle reliéfu především proměnlivé způsoby využití. Celkově převažuje využití zemědělské, s dominující produkcí kulturních plodin na orné půdě. Významně jsou zastoupeny též urbanizované plochy, v poněkud menší míře pak lesy. V pahorkatinné západní až severozápadní části území jsou jednoznačně převažující rozsáhlé plochy orné půdy odděleny navzájem zejména komunikacemi (polními cestami a silnicemi), dosti vzácně provázenými stromořadími či větrolamy, případně několika regulovanými vodními toky s doprovodnou dřevinnou vegetací. Rozptýleno je zde několik drobných lesních porostů, z nichž nejrozsáhlejší pokrývá dominantu této části území vrch Barbořinu. Významným krajinotvorným prvkem je soustava rybníků u Miňůvek. Urbanizované plochy jsou zastoupeny při okrajích (sídelní pás Hradisko - Postoupky Miňůvky s dominantou kostela v Hradisku, výběžky města Kroměříže). V členitější jižní a jihozápadní části území je struktura využití podstatně pestřejší. Vedle ploch orné půdy se zde významně uplatňují také drobné i větší lesní celky (např. Hvězda mezi Těšnovicemi a Drahlovem či Háj u Šelešovic), vodní toky v upravených i neupravených korytech s různorodou doprovodnou vegetací, drobnější extenzivní sady, ladem ležící pozemky s dřevinnou i bylinnou vegetací. Komunikace jsou zde relativně častěji doprovázeny stromořadími. Charakteristickou součástí krajiny jsou zde také urbanizované plochy jednotlivých venkovských sídel (Šelešovice, Drahlov, Zlámanka, Těšnovice, částečně Trávník). Rovinaté severní a východní části území charakterizují rozsáhlé, relativně homogenní, plochy s jedním dominantním způsobem využití orná půda (zejm. kolem soutoku Moravy a Hané, v širším okolí Bílan a mezi Kroměříží a Trávníkem), zahrádkové lokality (zejm. Horní Zahrady), parkový areál (Podzámecká zahrada), lužní les (Bílanský les, Zámeček, Obora u Trávníka), urbanizované plochy (zejm. průmyslová zóna Kroměříže, Bílany, Dolní Zahrady, Kotojedy). Ostré dělící linie zde tvoří jednak kanalizované vodní toky (Morava, Haná, Kotojedka aj.) s různorodou doprovodnou vegetací, jednak komunikace (silnice, železnice, polní cesty) s doprovodnou vegetací i bez ní. Výrazné oživující prvky zde tvoří zbytky původních říčních ramen s doprovodnou vegetací (zejm. u Miňůvek, Bílan a Trávníku), zatopené štěrkopískovny (Hráza, Medkovy Rybníky, Šlajza) a rozptýlené drobné lesíky. Typické jsou i drobnější plochy zahrádkových kolonií, příp. kulturních luk, převážně ve vazbě na urbanizovaná území. Zcela specifický charakter má urbanizované prostředí vlastního města, vytvářejícího samostatnou krajinnou jednotku na pomezí lužních a pahorkatinných částí krajiny. Detailnější analýza způsobů využití tohoto území je předmětem dalších kapitol. Charakter vegetačního krytu území vyplývá především z přírodních podmínek a způsobu využití krajiny. Spektrum zastoupených typů vegetace je tudíž v řešeném území velmi široké, od převažujících polních kultur přes různorodé plochy trvalé bylinné, dřevinné a kombinované vegetace až po lesní společenstva. Největší aktuální význam v krajině mají vegetační společenstva blízká přírodnímu stavu, důležitá pro uchování přirozeného genofondu krajiny. Plochy s těmito společenstvy vytvářejí Strana 45 (celkem 309)\n46 kostru ekologické stability krajiny a jsou obvykle obecně označovány jako ekologicky významné segmenty krajiny (EVSK). V řešeném území byly ekologicky nejcennější segmenty odlišeny v rámci zpracování dokumentací místního územního systému ekologické stability. Podle těchto dokumentací jsou součástí kostry ekologické stability řešeného území zejména lesy, jejichž druhová skladba se většinou blíží skladbě přirozené (obecně převažují původní listnaté dřeviny), dále některé úseky vodních toků s relativně kvalitní doprovodnou vegetací, většina vodních nádrží s doprovodnou vegetací, dochovaná stará říční ramena s doprovodnou vegetací a některá ladní dřevinná, bylinná i kombinovaná společenstva na mezích, ve stržích a na jiných obtížně využitelných plochách (zejm. v jižní části území). Zařazeny jsou sem výjimečně i některé specifické plochy jiného charakteru (Podzámecká zahrada). Dílčím nedostatkem jsou nejednotná kritéria pro zařazení krajinných segmentů do kostry ekologické stability u různých zpracovatelů dokumentací územního systému ekologické stability. Regionální a nadregionální úroveň ÚSES Zdroj: (ze dne ) Do území města Kroměříže zasahují lokality soustavy NATURA 2000: evropsky významná lokalita Stonáč v k.ú. Bílany, Morava-Chropyňský luh v k.ú. Kroměříž a zvláště chráněná území přírodní památka Obora v k. ú. Kotojedy, přírodní památka Rameno Moravy v k. ú. Miňůvky a přírodní památka Stonáč v k. ú. Bílany. Je třeba minimalizovat zásahy do zvláště chráněných území. V evropsky významných lokalitách a ptačích oblastech je třeba vyloučit realizaci projektů, které mohou poškodit předmět ochrany těchto území a středně významně až významně negativně zasáhnout do celistvosti a kvality soustavy NATURA Technická infrastruktura Silniční doprava Silniční doprava využívá síť pozemních komunikací, která zahrnuje dálnici, silnice, místní komunikace, účelové komunikace, cyklistické stezky a dopravní plochy - a to pro dopravu dynamickou i statickou, veřejnou i účelovou a sloužící i pro pohyb chodců. Strana 46 (celkem 309)\n47 Severním okrajem města prochází tangenciálně plánovaná trasa dálnice D1 Praha Brno Vyškov Hulín Lipník nad Bečvou. Městem prochází některé silnice s nadměstským významem a to silnice č. I/47 Vyškov Kroměříž Hulín. Nejproblematičtější je silnice III/36733, která tvoří hlavní průtah městem, denně po ní projede cca vozidel. To má za následek nepříznivou dopravně bezpečnostní situaci na silnici. Dále sledovaným územím prochází silnice uvedené v následující tabulce. Číslo silnice Úsek Trasa I/47 Vyškov Přerov Ostrava II/367 II/432 Prostějov Kroměříž Tlumačov Holešov Kroměříž Kyjov Hodonín od Postoupek severní obchvat Kaplanova Hulínská nám. Míru 1.máje Kotojedská Kotojedy Hulín souběh se silnicí I/47 ulicí Hulínskou Kaplanovou-severním obchvatem Kojetínská Velehradská Osvoboditelů Vážany II/435 Olomouc Polkovice Chropyně Kroměříž trasou Kaplanova (souběh se sil. I/47) Plešovec III/36726 Hradisko Měrůvky III/36731 Kroměříž Věžky Morkovice trasou Na Lindovce Lutopecká Lutopecny; III/36733 Kroměříž průjezdná trasou Tovačovského Hulínská III/36734 Kotojedy Vážany trasou Kotojedy Lesní Vážany III/36735 Kotojedy Velké Ťešany Sulimov trasou Kotojedy Těšnovice III/36736 Těšnovice Bařice III/36738 Sulimov Lubná Zlámanka III/43215 Kroměříž Rataje Troubky trasou Havlíčkova Rataje III/4326 Kroměříž Bílany trasou Hulínská Bílany III/4327 Kroměříž Skaštice Břest trasou Hulínská Skaštice III/43220 Jarohněvice Chřibsko Babice Zdroj: Územní plán města Kroměříže Uvedená silniční síť je doplněna systémem místních komunikací regionálního, celoměstského i lokálního významu. Největší dopravní zatížení v Kroměříži vykazují podle Celostátního sčítání dopravy 2005, které provedlo Ředitelství silnic a dálnic ČR, silnice I/47, silnice II/367 a silnice III/ Přehled intenzit dopravy na všech sledovaných úsecích ve městě Kroměříži v napojení na blízké okolí je obsažen v následující tabulce a grafu. Intenzita dopravy na silnicích v Kroměříži a blízkém okolí v roce 2005 Číslo Celoroční průměrná intenzita (počet vozidel/24 hod.) Úsek silnice Vozidla celkem Těžká vozidla Osobní vozidla I/47 Kroměříž Břest (zaústění z centra) II/367 Kroměříž (vyústění do Zdounek) II/367 Kroměříž Tlumačov III/36733 Kroměříž (vyústění ze 367) Zdroj: (ze dne ) Strana 47 (celkem 309)\n48 Dopravní zatížení důležitých komunikací v Kroměříži v roce 2005 Zdroj: (ze dne ) Hromadná autobusová doprava Hromadnou dopravu osob na území města Kroměříže zajišťují dva subjekty ČSAD a Technické služby města Kroměříže. ČSAD zajišťuje regionální dopravu, která však svými zastávkami ovlivňuje i dopravu vnitrem. Hlavním uzlem pro hromadnou dopravu je autobusové nádraží na ul. Stoličkové. Vnitroměstská doprava bude i nadále obsluhována samostatnými linkami. Po dobudování kompletního komunikačního systému byla doplněna linka okružní, která spojila východní část Kroměříže se západní trasou vedenou po jižním okraji zastavěného území vnitřního města. Autobusové linky budou i ve výhledu zajišťovat dostatečnou obsluhu nejen vnitřního města, ale v koordinaci s ČSAD i přilehlých obcí a regionu. Železniční doprava Železniční doprava má v obsluze města doplňkovou funkci. Nejdůležitější je spojení Kojetín Hulín Valašské Meziříčí. Prostřednictvím této trati je město napojeno na hlavní trať Wien Břeclav Petrovice u. K. Warszawa a trať Bohumín Brno. Místní význam má trať Kroměříž Zborovice. Ve městě se nacházejí žst. Kroměříž a žst. Kotojedy. Městem prochází dvě železniční tratě: trať č. 303 Kojetín Kroměříž Hulín Valašské Meziříčí trať č. 305 Zborovice Kroměříž Strana 48 (celkem 309)\n49 Železniční tratě, zejména v jihovýchodní části města, brání plynulému rozvoji. Nicméně využívání železnice by měla být věnována větší pozornost a trať na Zdounky a Zborovice, která v podstatě tvoří osu tohoto pásu příměstského osídlení, by měla být jako regionální trať lépe využita. Všechny tratě ve městě je možno využívat pro nákladní dopravu. Město leží v blízkosti trati s mezistátním významem Břeclav Petrovice u Karviné, po které jezdí všechny kategorie nákladních vlaků. Křížení komunikací s železničními tratěmi jsou dnes vesměs úrovňová a zůstávají zachována. Ve stanici Kroměříž zastavují všechny kategorie vlaků včetně rychlíků. Cyklistická doprava Podpora cyklodopravy má v posledních letech stoupající tendenci. Umožňuje totiž pohyb téměř všem lidem bez ohledu na věk a výši příjmů. Je přátelská k životnímu prostředí a infrastruktura, která je pro její bezpečný provoz potřebná, stejně jako samotná kola, má minimální nároky na zabíranou plochu. Pravidelná jízda na kole má pozitivní vliv na zdravotní stav. Nosnými trasami jsou cyklostezky vedené podél řeky Moravy, podél silnice I/47 do Hulína a ve směru na sever s vazbou na silnici II/435 do Chropyně a další trasa je vedena přes centrum po ulicích Tovačovského a 1.máje na silnici II/432 ve směru Zdounky Koryčany. Trasy jsou součástí regionálních cyklostezek a jsou doplněny sítí místních tras. Cyklostezky sledují jednak zvýšení bezpečnosti cyklistické dopravy a dále zvyšují nabídku koridorů pro rozvoj této dopravy a to prostředky jak vhodných stavebních úprav, tak také organizačních opatření. Cyklistická doprava je obyvateli a návštěvníky intenzivně využívána a proto město Kroměříž podporuje výstavbu cyklotras a cyklostezek. V roce 2008 byla ukončena výstavba cyklostezky o délce 980 m s trasou ulice Za Oskolí letiště a rok později byla zahájena výstavba 5,19 km dlouhé Cyklostezky podél Baťova kanálu - úsek Kroměříž, Střížovice, Kvasice. Uvedené cyklostezky jsou součástí dálkové cyklotrasy č.47, tzv. Moravské stezky, která je součástí mezinárodní cyklotrasy Euro Velo-No.9. Gdaňsk Vídeň. Vzhledem k relativně malému zatížení zdejších silnic v samotné Kroměříži lze však cyklistickou dopravu realizovat i na stávajících komunikacích. Výstavba cyklotras a cyklostezek ve městě je podporována a plánována i v následujících letech. Seznam cyklotras procházející městem Kroměříž Číslo cyklotrasy Směr vedení 47 Olomouc Kroměříž Uherské Hradiště Hodonín 5012 Kroměříž Koryčany 5020 Kroměříž Kostelany 5033 Kroměříž Hustopeče nad Bečvou 5014 Staré Město Trávník, Kroměříž Zdroj: (ze dne ) Moravská stezka je dlouhá 293 km a je vedena po následující trase: Mikulovice Nová Ves Písečná Jeseník Ostružná Branná - Hanušovice Bludov Mohelnice Nové Mlýny Litovel Olomouc Dub nad Moravou Věrovany Tovačov Kroměříž Hodonín Mikulčice Lanžhot Břeclav. Město Kroměříž a mikroregion Kroměřížska je regionálními trasami č. 5012, 5020 a 5014 napojeno na dálkovou cyklotrasu: Jihlava Český Těšín. Strana 49 (celkem 309)\n50 Cyklotrasa č je dlouhá 30 km a její průběh je následující: Koryčany Roštín Kroměříž. Cyklotrasa č je dlouhá 11 km a vede z Kostelan přes Jarohněvice do Kroměříže. Cyklotrasa č v délce 24 km vede ze Starého Města přes Tabarky do Trávníka. Cyklotrasa č je vedena na trase: Kroměříž, Trávník Bystřice pod Hostýnem Kelč Němetice v délce 51 km. Cyklostezky vedoucí Kroměříží a blízkým okolím Zdroj: (ze dne ) Strana 50 (celkem 309)\n51 Vodní doprava Vodní doprava je realizována na řece Moravě a má pouze rekreační charakter. Městem by v budoucnu mohl procházet plavební kanál Dunaj Odra Labe. Měl by být veden stávajícím korytem řeky. Ve městě by měl být vybudován přístav. Před případnou realizací záměru se musí provést detailní vyhodnocení dle 45i zákona č. 114/1992 Sb. V rámci procesu EIA. Letecká doprava V jihovýchodní části města Kroměříže za rekreační zónou je situováno cvičné sportovní letiště, zařaditelné do kategorie vnitrostátního veřejného letiště s označením LKCK. Zákon č. 49/1997 Sb., o civilním letectví, vyhláška č.108/1997 a předpis L-14 stanovují ochranná pásma letišť a limity využití území v zájmu bezpečnosti a spolehlivosti leteckého provozu. Ochranné pásmo vzletových a přistávacích drah je ve smyslu těchto předpisů vymezeno plochou o rozměrech 300 x m a veškerá činnost v tomto prostoru podléhá schválení Českou správou letišť. Výška zástavby ve vzletovém a přistávacím koridoru do vzdálenosti 5 km od tohoto ochranného pásma je ve sklonu 1:40 omezena ochranným pásmem vzletových a přibližovacích prostorů. Nejblíže se nacházejí letiště v Přerově, v Holešově, v Brně-Tuřanech, v Kunovicích a letiště Wien Schwechat. V areálu kroměřížské nemocnice je umístěn heliport pro přistávání vrtulníků letecké záchranné služby. Zásobování vodou Vodovodní síť na území města zahrnuje rozvodné a zásobovací systémy. V současné době je město zásobováno ze skupinového vodovodu Kroměříž. Zdroje vody jsou podzemní vody v prameništích, jejichž přehled poskytuje následující tabulka. Zdroje vody - podzemní voda v prameništi Vydatnost (l/s) Podzámecká zahrada 35 Postoupky-Hradisko-Miňůvky 60 Břest 60 Hulín 75 Břestský les 35 Plešovec 25 Vydatnost celkem 290 Zdroj: Územní plán města Kroměříže Voda je ze zdrojů mimo vody z prameniště Břest čerpána do úpravny vody situované na pravém břehu řeky Moravy v blízkosti Podzámecké zahrady. Úpravna byla dána do provozu v roce 1978, v roce 1997 byla prováděna intenzifikace podle projektu firmy Voding Hranice (vápenná technologie, aerace, dezinfekce, měření). V areálu ÚV je centrální dispečink pro jímací území, čerpací stanice, vodojemy. Z akumulační nádrže v ÚV je voda čerpána do řídícího vodojemu Barbořina m 3 (tři vodojemy: m 3 ) hladina 263,30/258,20 m n. m. Původní vodojem 800 m 3 hl.247,0/244,0 byl zrušen, nepoužívá se. Z vodojemu je gravitačně v rozsahu jednoho pásma zásobováno město Kroměříž. Nadmořská výška zástavby je v rozmezí m n. m. Strana 51 (celkem 309)\n52 Procento napojení je 100 %. Rozvodná vodovodní síť je z různých materiálů (ocel, litina, azbestocement, PVC, PE) převážná část z litiny, v profilech DN a je různého stáří. Přes rozvodnou síť města je napojena řada obcí, které jsou součástí skupinového vodojemu. Z vodojemu Barbořina jsou samostatné přívodní řady pro město Hulín, do vodojemu Nětčice, do vodojemu Srnov. Údaje o vodovodu ve městě Délka vodovodních přivaděčů a sítě v prameništích Délka rozvodné vodovodní sítě Počet přípojek Délka přípojek cca m m ks m Zdroj: Vak Kroměříž, a. s. Stávající systém zásobování vodou (akumulace, tlakové poměry v síti) je vyhovující, proto bude zachován. Je však třeba rekonstruovat nevyhovující úseky vodovodního potrubí (nevyhovující materiál, kapacita, stáří potrubí). V roce 1997 byla při povodni zaplavena ÚV. Výhledově je uvažováno s propojením SV Kroměříž se SV Kvasicko řadem DN 200 Kotojedy-VDJ Trávník, Střížovice-Kvasice, rekonstrukce čerpací stanice Kotojedy a další etapa rekonstrukce úpravny vody. Odkanalizování Město Kroměříž má vybudovanou kanalizační síť převážně jednotného charakteru s čistírnou odpadních vod budovanou v 70. letech na levém břehu řeky Moravy. Kanalizační síť byla budována postupně a je v rozdílném technickém stavu. Kanalizace i ČOV je v majetku VaK Kroměříž, a.s. Nejstarší část kanalizace je v centru města, s rozšiřováním výstavby byla budována hlavní část kanalizace v letech 20. století. Odpadní vody z pravobřežní části města jsou přečerpávány šnekovou čerpací stanicí do levobřežního sběrače B a zaúsťují do čerpací stanice čistírny odpadních vod. Do stokové sítě města a na ČOV jsou zaústěny přes čerpací stanici Kotojedy odpadní vody z Vážan, přes čerpací stanici Bílany odpadní vody z Bílan. Čerpací stanice Bílany byla projektována i pro odpadní vody ze Skaštic. Čistírna odpadních vod je provedena jako mechanicko-biologická s anaerobním vyhníváním kalu. Kapacita čistírny je EO pro max. průtok 280 l/s splašků. Stočné za rok 2008 (dle údajů akciové společnosti VaK Kroměříž) činilo: průmysl m 3 /rok obyvatelstvo m 3 /rok celkem m 3 /rok Údaje o kanalizaci Délka jednotné kanalizace DN m Počet přípojek ks Napojení obyvatelé 99 % Recipient Řeka Morava Zdroj: VaK Kroměříž, a. s. Strana 52 (celkem 309)\n53 Jednotná stoková síť odvádí odpadní vody z částí města, rozdělena je na povodí několika kmenových sběračů. Po odlehčení jsou odpadní vody vedeny na ČOV na levém břehu Moravy. U nových odlehčovacích objektů do Moravy jsou osazeny čerpací stanice pro případ vysoké hladiny vody v řece Správa města Kroměříže Investice města Kroměříže V rámci rozpočtu města Kroměříže je každoročně vyčleňována částka, která slouží k zabezpečení rozvoje města, jeho infrastruktury a služeb, prostřednictvím investičních akcí. Ostatní části rozpočtu se zabývají zajištěním nutných činností, které město stabilně řeší (např. údržba zeleně a města celkové, zajištění likvidace odpadu atd.). Významná část finančních prostředků pak slouží k výplatě sociálních dávek a městem je pouze přesměrována k jejich příjemcům ze státního rozpočtu. Za flexibilní lze tedy považovat pouze zbývající část, která může být využita pro nové aktivity, rozvoj a podporu stávajících, pro výstavbu a rekonstrukce budov. Je tedy jednoznačné, že město si klade za cíl dostatečně využívat možnosti dotačních titulů a v maximální možné míře zajistit vícezdrojové financování pro své investiční akce. Celkový rozpočet města Kroměříže Schodek rozpočtu Investiční výdaje celkem v Kč Podíl celkových investic na rozpočtu města Kroměříže v % Výše investic realizovaných prostřednictvím dotace v Kč Podíl dotace na celkových investičních výdajích v % , , , ,00 46, , ,00 8, , ,00 16, , ,00 32, , ,00 35, , ,00 25,72 Celkem x ,00 x Tabulka: zdroj: rozpočty města Kroměříže pro roky Z analýzy rozpočtů pak vyplývá, že investice se pohybují mezi 15 % - 29 % celkového rozpočtu, přičemž významný finanční objem investic v letech lze považovat za výjimečný, umožněný poměrně rozsáhlým prodejem majetku, zejména bývalých kasáren, které město získalo do svého vlastnictví. Vzhledem k současnému nepříznivému ekonomickému vývoji v rámci celé společnosti lze za reálně možný považovat podíl investic, který je realizován v letech , tedy pohybující se okolo 15 % celkové výše rozpočtu. Strana 53 (celkem 309)\n54 Vazba města Kroměříže na EU Kroměříž nezískala v období před vstupem České republiky do Evropské Unie významnější zkušenosti s čerpáním předstupních fondů a jiných zahraničních zdrojů, od roku 2004 se však aktivně účastní se svými projekty výzev vyhlašovaných pro různé operační programy. Strategie vedení města prosazuje komplexnější přístup k získávání finančních prostředků pro investiční i neinvestiční aktivity ve městě a tak se město nepodílí pouze na zajištění vlastních aktivit, ale podílí se i na přípravě a řízení projektů, v nichž jsou žadateli jiné organizace, které zajišťují různé druhy služeb pro Kroměřížany. V období město řešilo tyto významné projekty: Rozvoj dopravní obslužnosti regionu bezbariérová MHD v Kroměříži. Celkové náklady projektu přesáhly 30 milionů korun Rozvoj informačních a komunikačních technologií v Kroměříži. Celkové náklady projektu činily cca 1,2 milionu korun. Dotace byla poskytnuta z OP SROP Podpora rozvoje cestovního ruchu v Kroměříži. Celkové náklady projektu činily téměř 4 miliony korun. Dotace byla poskytnuta z OP SROP Rozvoj informačních a komunikačních technologií v Kroměříži II. Celkové náklady projektu přesáhly 1,9 milionu korun. Dotace byla získána v rámci OP SROP Komunitní plán sociálních služeb na Kroměřížsku. Celkové náklady projektu přesáhly 1,9 milionu korun. Město získalo dotaci v rámci OP SROP Město se stalo partnerem projektu Zelená pro Zlínský kraj environmentální vzdělávání jako cesta k udržitelnému rozvoji a podílelo se na podpoře EVVO v rámci svého regionu. Celkové náklady projektu přesáhly 14 milionů korun. - Město se dále významně podílelo na zajištění přípravy i realizaci dvou projektů, které podpořily sociální integraci mužů bez domova, které realizoval Azylový dům pro muže o. p. s. v letech Projekty byly podpořeny z OP SROP a OP RLZ. Další projekt, tentokrát zaměřený na pozitivní rozvoj mladých lidí ohrožených rizikovým chováním, město připravilo a pomohlo realizovat občanskému sdružení Jaspis. Období bylo v začátku poznamenáno neklidem spojeným se zpožďováním vyhlašování prvních výzev v rámci jednotlivých operačních programů. Město se pak ucházelo o celou řadu dotací. Je ovšem nutno konstatovat, že vzhledem k celkovému objemu finančních prostředků ze SF určených pro Českou republiku je jejich množství, které je dostupné na úrovni měst a obcí, vnímáno jako nedostačující vzhledem k celkové absorpční kapacitě. V současné době (červenec 2010) bylo město Kroměříž úspěšné např. v následujících projektech: Územně analytické podklady obce s rozšířenou působností Kroměříž. Celkové náklady lehce přesáhly korun. Projekt byl podpořen v rámci Integrovaného operačního programu (IOP) Cyklostezka podél Baťova kanálu úsek Kroměříž, Střížovice, Kvasice. Celkové náklady projektu dosáhnou téměř 29 milionů korun. Projekt byl podpořen v rámci ROP NUTS II Střední Morava Revitalizace prostoru bývalých kasáren Hanácké náměstí v Kroměříži. Plánované celkové náklady přesáhnout 37 milionů korun. Projekt byl realizován s podporou ROP NUTS II Střední Morava Integrovaný plán rozvoje města Kroměříže zóna Jihovýchod. Prostřednictvím realizace integrovaného plánu (IPRM), který byl schválen Ministerstvem pro místní rozvoj ČR, lze zajistit zlepšení podmínek pro život obyvatel tzv. problémové zóny. Ta je v Kroměříži poměrně rozsáhlá a je tvořena sídlišti Strana 54 (celkem 309)\n55 Zachar I a II, Slovan II, Oskol a Bělidla. V rámci IPRM zde budou postupně realizovány investice v celkovém finančním objemu cca 200 milionů korun. Finanční prostředky jsou určeny pro rekonstrukce bytových domů a revitalizace veřejných prostranství. Finanční prostředky budou postupně uvolňovány z IOP Škola hrou počítače ve výuce kroměřížských základních škol. Celkové náklady nepřesáhnou 11 milionů korun. Město získalo dotaci v rámci OP OK Zvýšení kvality řízení Městský úřad Kroměříž. Celkové náklady projektu nepřesáhnou 10 milionů korun. Město získalo dotaci z OP LZZ Infrastruktura pro kulturní akce v Kroměříži. Celkové náklady projektu činí 33 milionů. Projekt bude realizován s podporou ROP NUTS II Střední Morava. Komunikace s veřejností Komunikace s veřejností je městem Kroměříží vnímána jako jeden ze základních aspektů, který ovlivňuje kvalitu řízení města. Komunikace s občany, místními organizacemi i návštěvníky města je řešena několika rovnocennými způsoby tak, aby vyhovovala všem skupinám zájemců o informace bez ohledu na věková či jiná omezení i bez ohledu na vzdálenost. Domovská stránka Město využívá své oficiální webové stránky, které jsou umístěny na adrese Web je pro přehlednost členěn na sekce tak, aby se návštěvník snáze orientoval. Kromě základních údajů lze získat informace o konaných akcích s možností vyhledávání, informace o ubytování, stravování, školách a dalších organizacích a službách ve městě. Zejména pro návštěvníky je určena řada fotogalerií a soubor virtuálních prezentací zajímavých míst ve městě. Na webu je rovněž řada informací určených pro místní neziskové organizace. Občané získají přehled o tom, kde najdou svého úředníka, mohou si stáhnout potřebné dokumenty nebo si zajistit on-line časovou rezervaci pro vyřizování svých záležitostí v konkrétním, pro ně vhodném, čase. V krajském kole soutěže Zlatý erb se pak Kroměříž v roce 2009 umístila na druhém místě s novou webovou službou obrazovým zpravodajstvím. Součástí webu je elektronický zpravodaj, který je průběžně rozšiřován o nové články o aktuálním dění. Pro interaktivní komunikaci je pak určeno diskusní fórum, kam mohou občané a návštěvníci vepsat svůj dotaz či názor a diskutovat tak s vedením a úředníky města. Diskuse je řízena tiskovým mluvčím města. Ten má rovněž na starosti průběžně vydávané tiskové zprávy a rovněž se podílí na přípravě tiskových konferencí, které jsou pravidelně konány vždy v pondělí po termínu konání zasedání zastupitelstva. Město každoročně vydává řadu dokumentů a propagačních materiálů včetně souhrnu nejdůležitějších akcí. Měsíčně je pak vydáván Zpravodaj města Kroměříže, který informuje o aktuálním dění. Dle potřeby jsou realizována setkání s občany a v případě potřeby jsou realizována dotazníková šetření, ankety a výzkumy, které následně pomáhají zorientovat se v názorech obyvatelstva tak, aby mohlo docházet k efektivnímu využívání zdrojů pro rozvoj města. Strana 55 (celkem 309)\n56 Od roku 2008 využívá město Kroměříž své nové logo a vizuální styl. Občané a návštěvníci města si tak zvykají na označení dokumentů městskou značkou a je pro ně snazší identifikovat městem oficiálně vydávané dokumenty. Strana 56 (celkem 309)\n57 2.4. Charakteristika obce Bařice Velké Těšany Obec Bařice - Velké Těšany leží ve Zlínském kraji, cca 7 km jihovýchodně od okresního města Kroměříže. Vesnice je tvořena dvěma samostatnými sídelními útvary, administrativně spojenými v roce 1960 do jednoho správního celku. Místní části jsou od sebe vzdáleny 2 km, celková katastrální výměra je 670 ha, z toho Velké Těšany 340 ha a Bařice 330 ha. Zastavěná plocha obou obcí tvoří 11 ha. Do majetku obce patří od roku 2005 i bývalý vojenský areál Velká Hvězda (cca 11 ha), nacházející se v severní části obce. K měla obec Bařice Velké Těšany 490 obyvatel. Obec Bařice - Velké Těšany je z hlediska přírodních podmínek oddělena hřebenem, který spojuje oboru Hvězda a CHKO Chřiby. Bařice jsou situovány východně v nadmořské výšce 228 m. Velké Těšany se nacházejí na druhé, západní straně a jsou v nadmořské výšce 264 metrů. Poloha obce přímo v centru Hané vypovídá o velmi dobrých podmínkách pro zemědělství. Obec je členem sdružení Chřiby. Strana 57 (celkem 309)\n58 Základní charakteristika obce v číslech První písemná zmínka (rok) 1220 Katastrální výměra 669 ha Počet obyvatel k Nadmořská výška 228 m n. m. Hustota obyvatel na km 2 68 Základní sídelní jednotky 2 Části obce 2 Názvy částí obce Bařice, Velké Těšany Obec s rozšířenou působností Kroměříž Pověřená obec Kroměříž Hlavní památky Zdroj: Těšany Na jihozápadním svahu nad vesnicí, nedaleko lesa Chvaletiny, asi 200 metrů od silnice do sousední obce Vrbky byl ve 20. letech 19. století postaven větrný mlýn, využívající vhodných povětrnostních podmínek kraje a zároveň nedostatku stálých vodních toků. Větrný mlýn ve Velkých Těšanech patří mezi sloupové (beraní, německé), jde o dvoupatrovou dřevěnou budovu o půdorysu 5,65 x 5,57 m, krytou sedlovou střechou na jednom konci zvalbenou. Konstrukce mlýna téměř totožná s ostatními na Moravě. Větrný mlýn ve Velkých Těšanech Nejznámějším stromem Velkých Těšan je v současnosti lípa, stojící při cestě do Těšnovic. Je to krásný, zdravý strom impozantních rozměrů. Obvod jeho kmene měří 470 centimetrů! Výška zcela jistě přesahuje 28 m a její stáří je odhadováno na 370 let. Lípu je za dobré viditelnosti možné spatřit zdaleka. Od Zlína, ze Světlé, z Machové, ale i ze sv. Hostýna. Právem je zapsána mezi chráněné stromy. Ve vážnosti je i u místních obyvatel. Je častým cílem vycházek, místem k odpočinku a milostných setkání. Právě tato lípa byla předlohou pro tvorbu obecního znaku. Strana 58 (celkem 309)\n59 Kaplička v Bařicích Stavební památka z roku Je postavena na místě staré dřevěné zvonice. Při stavebních pracích byly na místě nalezeny střepy z pohanských pohřebišť a archeologické nálezy asi ze 13. století. Kaple je zasvěcena Božskému srdci Páně. Kaplička ve Velkých Těšanech V obci bývala původně zvonice, která ale stála na nevhodném místě. Proto byla roku 1920 stržena a zvon dočasně umístěn na zahradu radnice. Na místě vhodném pro stavbu bylo započato s výstavbou nové kaple. Tato výstavba byla dokončena roku 1926 a kaple byla zasvěcena svatému Floriánovi. Při rekonstrukci kapličky v roce 2004 byla přistavena i zákristie Obyvatelstvo a bydlení Počet obyvatel a věková struktura Stav obyvatelstva bezprostředně odráží prosperitu obce a je jedním z faktorů, který ovlivňuje její budoucí ekonomický růst. V Bařicích Velkých Těšanech se stejně jako ve většině obcí Mikroregionu Kroměřížska projevuje pokles v zastoupení obyvatel do 14 let a pomalu se zvyšuje počet obyvatel v postproduktivním věku. Počet obyvatel v obci Bařice Velké Těšany podle pohlaví a věku v letech Počet obyvatel v tom podle pohlaví v tom ve věku k muži ženy 0 až 14 let 15 až 64 let a více let Strana 59 (celkem 309)\n60 v tom podle Počet pohlaví obyvatel k muži ženy v tom ve věku 0 až 14 let 15 až 64 let a více let Zdroj: ze dne Struktura obyvatel obce Bařice Velké Těšany podle pohlaví a věku (rok 2009) Muži Ženy až 14 let 15 až 64 let 65 a více let Zdroj: ze dne Populační vývoj Maximálního počtu obyvatel dosáhly Bařice Velké Těšany v roce Po tomto roce pozvolna počet obyvatel v těchto obcích klesá. V letech 2004 až 2007 se stav stabilizoval, ale v roce 2008 se projevil negativní trend dalším snížení počtu obyvatelstva přinesl rekordní nárůst počtu obyvatel, který se zastavil na čísle 490, což je ve sledovaném období nejvyšší počet obyvatel. Dle dostupných informací (Zpravodaj ČSÚ), ale toto číslo není skutečný počet obyvatel, který v obci žije. Při posledním cenzu byli v souladu s mezinárodními doporučeními poprvé do výsledků zahrnuti i cizinci s tzv. dlouhodobým pobytem, tj. s pobytem na základně víza nad 90 dnů podle zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu Strana 60 (celkem 309)\n61 cizinců na území ČR. Tím došlo v Bařicích Velkých Těšanech k vysokému nárůstu počtu obyvatel. Vývoj počtu obyvatel v obci Bařice Velké Těšany v letech Zdroj: ze dne Od roku 2002, kdy se narodilo nejvíce dětí, počet živě narozených dětí v Bařicích Velkých Těšanech prudce klesl. Nyní si drží sice stabilní úroveň, která je ale ve srovnání s rokem 2002 podstatně nižší. Počty živě narozených v obci Bařice Velké Těšany v letech Zdroj: ze dne Strana 61 (celkem 309)\n62 Vývoj populace obce Bařice Velké Těšany přirozenou změnou a migrací v letech Narození Zemřelí Přirozená změna Přistěhovalí Vystěhovalí Migrační saldo Zdroj: ze dne Celková změna Pohyb obyvatel obce Bařice Velké Těšany v letech Zdroj: ze dne Strana 62 (celkem 309)\n63 Sociální a vzdělanostní diferenciace obyvatelstva Vzdělání je velmi důležité v životě každého obyvatele i obce jako celku. Lidé s kvalitním a vhodně zvoleným zaměstnáním navazujícím na potřeby trhu práce mají větší šanci na vlastní trvalou zaměstnanost, nejsou potenciálně ohroženi sociálním vyloučením a pozitivně ovlivňují rozvoj obce jako celku. V Bařicích Velkých Těšanech převyšuje počet osob bez maturity významně počet osob s vyšším vzděláním. V rámci vývoje obce je tedy žádoucí věnovat výraznou pozornost zejména vzdělávání mladších ročníků obyvatel tak, aby došlo k postupné úpravě nevyhovující úrovně vzdělanosti. Struktura obyvatel obce Bařice Velké Těšany podle stupně vzdělání Obyvatelstvo 15 let a starší Počet % Celkem z toho: bez vzdělání 0 0,0 základní vč. neukončeného ,7 vyučení a stř. odborné bez maturity ,0 úplné střední s maturitou 98 24,9 vyšší odborné a nástavbové 5 1,3 Vysokoškolské 14 3,6 Nezjištěné 2 0,5 Zdroj: ze dne Ekonomicky aktivní obyvatelstvo v obci Bařice Velké Těšany Ekonomicky aktivní obyvatelstvo Bařice - Velké Těšany ČR Počet % Počet % muži , ,7 ženy , ,3 CELKEM Zdroj : http//vdb.czso.cz, ze dne Z tabulky sociální charakteristiky je patrné, že tvrzení, podle kterého se rozvádí každý druhý pár, který uzavřel manželství, je pravdivé i v Bařicích Velkých Těšanech. Ve sledovaném období od roku 1998 do roku 2009 uzavřelo sňatek 26 párů, 12 párů se v tomto období rozvedlo. Počet živě narozených dětí od svého maxima v roce 2002 výrazně klesl. Výjimkou je rok 2009, kdy se narodilo v obci 5 dětí. Sociální charakteristika obyvatel obce Bařice - Velké Těšany v letech Sňatky Rozvody Živě narození Potraty Strana 63 (celkem 309)\n64 Sňatky Rozvody Živě narození Potraty Zdroj: ze dne Struktura obyvatel podle náboženského vyznání byla také zjišťována v rámci Sčítaní lidu, domů a bytů v roce Bařice Velké Těšany se se svými 54 % věřících blíží statistickému průměru Zlínského kraje, kde je věřících 55 %. Nejvíce věřících se hlásí k církvi Římskokatolické, a to celých 52 %. Bydlení a životní úroveň Dle posledního Sčítání lidu, domů a bytů, které proběhlo v roce 2001 se v obci Bařice Velké Těšany nachází 158 domů z nichž 16 není obydleno. Základní údaje o domovním fondu Trvale obydlené domy 1 Neobydlené domy Název obce do roku z toho rodinné domy počet v % průměrné stáří domu v letech celkem Kroměříž ,7 43, Bařice - Velké Těšany ,9 44, Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů 2001 Ve stejném období bylo rovněž zjišťováno, kolik je v dané obci bytů. Lze tedy konstatovat, že v obci bylo v roce trvale obydlených bytů. Z tohoto počtu se téměř 99 % nachází v rodinných domech. z toho sloužící k rekreaci 1 Domem se rozumí stavba, která byla podle rozhodnutí stavebního úřadu určena pro bydlení a dále jiná stavba, ve které se nacházel alespoň jeden byt Strana 64 (celkem 309)\n65 Základní údaje o bytovém fondu Trvale obydlené byty 2 Neobydlené byty Název obce do roku z toho v rodinných domech počet v % celkem z toho sloužící k rekreaci Kroměříž ,5 407, Bařice - Velké Těšany ,7 16,0 4 0 Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů 2001 obydlené přechodně Bytový fond v obci je přiměřeně technicky vybavený. 47 % domů bylo (dle SLDB 2001) připojeno ke kanalizační síti, přes 97 % bylo napojeno na vodovod. Více než 67 % domů bylo plynofikováno. Vybaveno ústředním topením bylo téměř 86 % trvale obydlených domů. Domy v obci Bařice Velké Těšany podle technického vybavení Trvale obydlené domy 142 Počet domů vybavených přípojkou na kanalizační síť 67 vodovodem 138 plynem 96 ústředním topením 122 Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů 2001 Rodinné domácnosti Struktura rodinných domácností v obci Bařice Velké Těšany úplné rodiny neúplné rodiny bez závislých se závislými bez závislých se závislými dětí Dětmi dětí dětmi Počet celkem Celkem % 89,5% 10,5% 100% Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů Byt je definován jako soubor místností (popřípadě jednotlivá místnost), který podle rozhodnutí stavebního úřadu svým stavebně technickým uspořádáním a vybavením splňoval požadavky na trvalé bydlení. Strana 65 (celkem 309)\n66 Vyjížďka obyvatel obce Bařice Velké Těšany za prací a do škol Pracující vyjíždějící z obce za prací z toho denně Žáci, studenti a učni vyjíždějící do škol Název obce celkem v % z pracujících celkem celkem v % z vyjíždějících celkem s dobou cesty do 29 minut minut 60 minut a více celkem v % ze žáků, studentů a učňů celkem Bařice-Velké Těšany , , , Školství, kultura a sport Školství, kultura a sport Zdroj: ČSÚ, Sčítání lidu, domů a bytů 2001 Obec Bařice Velké Těšany nemá základní školu. Mateřská škola (v současné době je v ní pozastaven provoz z důvodu rekonstrukce) se nachází v obci Velké Těšany. Každoroční plán práce je v mateřské škole aktuálně přizpůsoben věkové skladbě a momentálním schopnostem dětí. Svůj prostor má logopedická příprava, jindy je preferována hra na flétnu či keramický kroužek v prostorách kroměřížského SVČ Šipka. Výrobky z předešlých let, které vyrobili už dnešní školáčci, zdobí interiér školky. Přestože je místní mateřské škola malá, může nabídnou v řadě směrů vhodnější přístup než městské školky. Prostředí je tu takřka domácí. Umožňuje poskytnout dětem individuální péči. V průběhu roku se MŠ účastní i kulturních akcí v Domě kultury v Kroměříži. Velmi zajímavé jsou pro děti i každoroční akce pořádané v souladu s místními tradicemi (halloween, masopust, pálení čarodějnic). Volnočasové aktivity a sport Zázemí fotbalistů bufet a klubovna jednotku, která nezasahuje pouze při požárech, ale také při povodních, vichřicích a jiných kalamitních stavech. Hasiči se rovněž aktivně podílejí na zajišťování společenského života v obci. Kromě tradičních akcí pro děti zajišťují udržení letitých zvyků - vodění medvěda, stavění a kácení máje, mikulášský průvod. V Bařicích jsou aktivními spolky TJ Kružík sdružení jehož hlavní náplní je rozvoj sportu s důrazem na fotbal. Snaží se přivést mládež (nejen chlapce) k této hře a následně zajišťuje reprezentaci obce ve fotbalových soutěžích. V současnosti reprezentuje Bařice družstvo mužů a starších žáků. Spolek dobrovolných hasičů Bařice založen v roce Jeho hlavní náplní je udržovat akceschopnou Příprava základny Sdružení rodičů Spolek bylo oficiálně zaregistrováno , spolek však aktivně pracoval už od zimy roku První realizovanou akcí byl Živý Strana 66 (celkem 309)\n67 Betlém vystoupení, kterého se zúčastnilo 23 dětí. Činnost sdružení je zaměřena na práci s dětmi (dětská olympiáda, orientační běh, pálení čarodějnic, vystoupení k svátku matek) a zároveň na obnovu a udržování tradic. Velikonoční dílna 2009 Dalším aktivní sdružením je Cyrilek.net. Cílem tohoto sdružení bylo zajistit zpřístupnění levnějšího a rychlejšího připojení k internetové síti. Zakládajícím členům sdružení se podařilo v krátké době svůj záměr realizovat. Do sdružení jsou zapojeny kromě Bařic a Velkých Těšan následující obce: Lubná, Kostelany, Nová Dědina, Bělov, Sulimov, Vrbka, Karolín, Trávník, Střížovice, Těšnovice, Zlámanka. Ve Velkých Těšanech mají také aktivní Sdružení dobrovolných hasičů Velké Těšany. Soutěžní družstvo mužů patří k nejaktivnější části sboru. Reprezentuje sbor i obec, ale jeho členové se navíc významně podílejí na zajištění sportovního a kulturního vyžití občanů. Ve svém volném čase také pečují o svěřenou výzbroj a výstroj. Někteří jsou členy zásahové jednotky obce. Družstvo se zúčastňuje námětových cvičení a také soutěží v královské disciplíně - v požárním útoku. Hasiči provádějí i čištění potoků protékajících obcí, aby nedošlo k jejich rozlití a ucpání mostních koryt Námětové cvičení v období přívalových srážek. Společně s tělovýchovnou jednotou se podílejí na organizaci tradičního Vodění medvěda a na sběru kovového šrotu. Získané finanční prostředky se obvykle použijí na financování výstroje či na oslavy Dne dětí ve Velkých Těšanech, který je pořádán v součinnosti s T. J. Velké Těšany. Turnaj v badmintonu Tělovýchovná jednota Velké Těšany je vlastníkem místní sokolovny, která byla v průběhu let vybudována společnými silami všech těšanských obyvatel. V přízemí budovy sokolovny se nachází víceúčelový sál sloužící nejen k pořádání tanečních zábav a oslav významných životních jubileí, ale i ke sportovním účelům. Pravidelně zde probíhá cvičení aerobiku, turnaje v badmintonu či stolním tenise. V přízemí je i prodejna smíšeného zboží, skladové prostory a sociální zařízení. První patro budovy prošlo v roce 2004 rozsáhlou rekonstrukcí a bylo zde vybudováno pohostinství. Oddíl sálové kopané, zvaný PIV KOP, vznikl ve Velkých Těšanech v roce 1998 a je pravidelným účastníkem druhé ligy okresního kola v sálové kopané, která se hraje ve sportovní hale v Holešově. Sportovní dění v obci je již několik desítek let spojeno s fotbalem. Velké Těšany měly v minulosti řadu výborných fotbalistů. Nejinak je tomu i nyní, kdy sedm místních odchovanců stabilně obléká dres svého oblíbeného klubu TJ Sokol Lubná. Strana 67 (celkem 309)\n68 V období prázdnin promítá v Bařicích letní kino. Obě části obce mají rovněž hojně využívané knihovny, se kterými jsou jejich obyvatelé velmi spokojeni Ekonomika, podnikání a trh práce Ekonomika v obci Bařice Velké Těšany V obci Bařice Velké Těšany je dle údajů Českého statistického úřadu (k ) 83 podnikatelských subjektů. Největší procentní podíl na celkovém počtu subjektů v obci zaujímá obchod, prodej a opravy motorových vozidel a spotřebního zboží a pohostinství (25,3 %), dále průmysl (22,9 %). Podnikatelské subjekty podle převažující činnosti Počet Zemědělství, lesnictví, rybolov 12 14,5 Průmysl 19 22,9 Stavebnictví 10 12,1 Doprava a spoje 0 0 Obchod, prodej a opravy motorových vozidel a spotřebního zboží a pohostinství 21 25,3 Ostatní obchodní služby 7 8,4 Veřejná správa, obrana, povinné sociální pojištění 3 3,6 Školství a zdravotnictví 3 3,6 Ostatní veřejné, sociální a osobní služby 8 9,6 Celkem Zdroj: ze dne Procentní podíl Nejpočetněji jsou zastoupeni živnostníci. Mezi podnikatelskými subjekty dle právní formy tvoří 71,1 % z celkového počtu podnikatelských subjektů. Podnikatelské subjekty podle právní formy Počet Státní organizace 1 1,2 Akciové společnosti 0 0 Obchodní společnosti 5 6 Družstevní organizace 0 0 Peněžní organizace - počet subjektů 0 0 Živnostníci 59 71,1 Samostatně hospodařící rolníci 8 9,7 Svobodné povolání 0 0 Zemědělští podnikatelé 2 2,4 Ostatní právní formy 8 9,6 Celkem Zdroj: ze dne Procentní podíl Strana 68 (celkem 309)\n69 Přehled aktivních podnikatelských subjektů obce Bařice Velké Těšany Název subjektu AGM Recykling s. r. o., Velké Těšany 60 - Provozovna Bařice Dočkal Petr - Bařice 75 Dohnálek Václav - provozovna Velké Těšany č. 26 FEKO - Bařice č.2 G3 - Ing. Petr Galatík, Velké Těšany 42 Hrbatá Svatoslava - Bařice 52 Kadeřnictví PAWKA, Bařice 88 Smíšené zboží - Věra Galatíková, Velké Těšany 70 Smíšené zboží - Ludmila Kadlčíková, Bařice 44 Smolinka Josef - Bařice 88 Hospůdka na točně Vojtášek Marcel - PROIZOL DETO s.r.o. Tůma Petr - Velké Těšany 49, BECHER BAR, venkovní posezení, v sezoně opékané speciality Zámečnictví a Truhlářství Zavadil - Velké Těšany 31 Zapletal Jan - Velké Těšany 59 Dvořák Josef Bařice č. 82 Popis činnosti Recyklace elektrotechnického odpadu, výpočetní techniky, spotřební elektrotechniky Stolařské práce - masiv i lamino, nábytek všeho druhu na zakázku - i atypický, obklady stropu, schodiště, atd. Stolařské práce, výroba nábytku na míru všeho druhu Vyvážení fekálních jímek, čištění záchytných jímek, pročišťování kanalizace. Výroba lepících materiálů, PVC folií, tvarových výseků pro automobilový, nábytkářský a lehký průmysl. Provozovna byla přemístěna do Těšánek Prodej prošívaných antialergických přikrývek a polštářů z dutého vlákna Holofil Kadeřnictví a nehtové studio Smolinková Pavlína Prodejna smíšeného zboží Prodejna smíšeného zboží Stolařské práce všeho druhu, nábytek na míru Otevírací doba: čtvrtek až neděle 18:00-22:00, hostiny všeho druhu, včetně svatebních a pohřebních. Přes sezonu grilované speciality. Plán akcí bývá prezentován na stránkách obce. Klempířské práce a pokrývačské práce, nátěry střech a budov, výškové práce Ubytování pro turisty i cykloturisty v pětilůžkových pokojích s možností celodenního stravování, cena za noc a osobu 250,- Kč, úschovna jízdních kol. Možnost návštěvy vinného sklípku. Firma se zabývá výrobou pergol, zahradních chat, přístřešků, samonosných posuvných bran včetně pojezdu, vrat, schodišt, zábradlí, práce s lexanem, atp. Karosářské práce a opravy automobilů všech značek Zámečnické práce Zdroj:http://www.barice-velketesany.cz Strana 69 (celkem 309)\n70 Nezaměstnanost a její struktura Dopady celosvětové finanční krize jsou patrné na vzrůstající nezaměstnanosti v obci Bařice Velké Těšany i v celém Zlínském kraji. Obec vykazuje vyšší nezaměstnanost oproti okresu Kroměříž i Zlínskému kraji. Srovnání nezaměstnanosti na úrovni obce, okresu, kraje k Území Dosažitelní uchazeči celkem (počet) Míra nezaměstnanosti (%) Volná místa (počet) Obec Bařice Velké Těšany 35 15,4 0 Okres Kroměříž ,3 328 Zlínský kraj , Zdroj: ze dne Vývoj nezaměstnanosti v obci Bařice Velké Těšany od března 2009 do března 2010 Datum Dosažitelní uchazeči celkem (počet) Míra nezaměstnanosti (%) Volná místa (počet) 3/ ,0 0 4/ ,6 0 5/ ,3 0 6/ ,5 0 7/ ,9 0 8/ ,9 0 9/ ,3 0 10/ ,9 0 11/ ,9 0 12/ ,2 0 1/ ,3 0 2/ ,3 0 3/ ,4 0 Zdroj: ze dne Při porovnání vývoje míry nezaměstnanosti lze pozorovat od roku 2005 její klesající tendenci. Tento trend skončil v roce 2007, kdy se míra nezaměstnanosti ocitla na svém minimu. V roce 2008 je zaznamenán nárůst o 1,8 % a v roce 2009 dochází k strmému vzestupu až na hodnotu 17,2 %, což znamená roční přírůstek ve výši 9,7 %. Strana 70 (celkem 309)\n71 Míra nezaměstnanosti v obci Bařice - Velké Těšany v letech (vždy k ) , ,4 7,5 5,7 7,5 2 0 rok 2005 rok 2006 rok 2007 rok 2008 rok 2009 Zdroj: ze dne Životní prostředí Půda a reliéf Obec Bařice Velké Těšany je situována v mírně svažitém terénu. Jedná se především o zemědělsky využívanou krajinu. Z celkové výměry 669 ha tvoří přes 81 % právě zemědělská půda. Zastavěna plocha je zastoupena pouze 1,5 % z celkové výměry půdy. Bilance půdy v obci Bařice Velké Těšany k Druh pozemku Rozloha/ha Zemědělská půda 546 Z toho: Orná půda 466 Zahrady, ovocné sady 47 Trvalé travní porosty 33 Nezemědělská půda Z toho: Lesní pozemky 47 Vodní plochy 4 Zastavěné plochy 10 Ostatní 62 Celková výměra 669 Zdroj: Český statistický úřad ze dne Strana 71 (celkem 309)\n72 Odpady Obce Mikroregionu Kroměřížsko, tedy i Bařice Velké Těšany mají vytvořený jednotný systém v nakládání s odpady, který se řídí dle Plánu odpadového hospodářství Mikroregionu Kroměřížsko. V posledních letech bylo intenzivně zaváděno oddělené shromažďování využitelných složek komunálního odpadu a byla vytvořena fungující síť sběru plastů, papíru a skla. Svoz komunálního odpadu je v obci komplexně zajišťován firmou Biopas, spol. s r. o. a odstraňován na skládce odpadů Kuchyňky u obce Nětčice (mimo území Mikroregionu Kroměřížsko), kterou provozuje firma Depoz, spol. s r. o. Zdounky. Nejbližším provozovatelem recyklačního dvora stavebních odpadů je RESTA DANON s. r. o. Přerov provozovna Lutopecny. Celková produkce odpadu v obci Bařice Velké Těšany v letech v tunách , , , Zdroj: Odbor Životního prostředí, MěÚ Kroměříž Produkce vybraných složek odpadu v obci Bařice Velké Těšany Množství odpadu (t) Název vybrané hlavní složky odpadu Papír a lepenka 2,717 2,284 2,264 Plasty 2,613 2,85 3,111 Sklo 2,868 6,7 6,243 Směsný komunální odpad 71,65 90,02 94,42 Zdroj: Obec Bařice Velké Těšany V roce 2007 zaplatila obec Bařice Velké Těšany za svoz odpadu ,50 Kč, což je o ,50 Kč méně než v roce Strana 72 (celkem 309)\n73 Platby obce Bařice Velké Těšany za svoz odpadu v letech , , , , , , , , , , , Zdroj: Obec Bařice Velké Těšany Příroda Území obce Bařice Velké Těšany má charakter kulturní krajiny, které je typické pro oblast středního Pomoraví. Jedná se o intenzivně zemědělsky využívanou krajinu prostoupenou drobnými polními lesíky a liniovou zelení. Mapování biotopů v katastrálním území Bařice Velké Těšany Zdroj:http:// mapy.nature.cz ze dne Ráz jednotlivých partií krajiny určují vedle reliéfu především proměnlivé způsoby využití. Celkově převažuje zemědělské využití. Strana 73 (celkem 309)