vyhlašuje 19. výzvu k předkládání žádostí o podporu z Integrovaného regionálního operačního programu - PDF Stažení zdarma\nDownload "vyhlašuje 19. výzvu k předkládání žádostí o podporu z Integrovaného regionálního operačního programu"\n1 Magistrát města Pardubice (Zprostředkující subjekt ITI) jako zprostředkující subjekt ITI (Strategie integrované územní investice Hradecko-pardubické ) vyhlašuje 19. výzvu k předkládání žádostí o podporu z Integrovaného regionálního operačního programu ---PAMĚŤOVÉ INSTITUCE A KULTURNÍ PAMÁTKY MUZEA II--- VAZBA NA 48. VÝZVU ŘO IROP: ZEFEKTIVNĚNÍ PREZENTACE, POSÍLENÍ OCHRANY A ROZVOJE KULTURNÍHO DĚDICTVÍ INTEGROVANÉ PROJEKTY ITI VAZBA NA 31. VÝZVU NOSITELE ITI: PAMĚŤOVÉ INSTITUCE A KULTURNÍ PAMÁTKY MUZEA II Strana 1 z 9\n2 Identifikace výzvy Operační program Integrovaný regionální operační program Specifický cíl IROP SC 3.1: Zefektivnění prezentace, posílení ochrany a rozvoje kulturního dědictví Číslo výzvy ŘO IROP 48. Číslo výzvy nositele ITI 31. Číslo výzvy ZS ITI 19. Opatření integrované strategie Paměťové instituce a kulturní památky Podopatření integrované strategie A Paměťové instituce a kulturní památky Druh výzvy Průběžná Termíny Datum a čas vyhlášení výzvy ZS ITI Datum a čas zpřístupnění formuláře žádosti o podporu v MS2014+ Datum a čas zahájení příjmu žádostí o podporu v MS , 14: , 14: , 14: , 10:00 Datum a čas ukončení příjmu žádostí o podporu v MS2014+ O dřívějším ukončení příjmu žádostí o podporu informuje veřejnost a žadatele minimálně 20 pracovních dnů předem ŘO IROP na webových stránkách a ZS ITI na webových stránkách Strana 2 z 9\n3 Datum zahájení realizace projektu Datum ukončení realizace projektu Datem zahájení realizace projektu se rozumí datum prvního právního úkonu týkajícího se aktivit projektu, na které jsou vynaloženy způsobilé nebo nezpůsobilé výdaje. Datum zahájení realizace projektu může být stanoveno nejdříve na , a to i v případě, že první právní úkon byl učiněn před tímto datem. Nejpozději Realizace projektu nesmí být ukončena před podáním žádosti o podporu do MS Podpora Celková částka dotace z Evropského fondu pro regionální rozvoj a státního rozpočtu pro výzvu Míra podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj a státního rozpočtu pro projekt Minimální a maximální výše celkových způsobilých výdajů projektu Podmínky veřejné podpory Evropský fond pro regionální rozvoj ,00 Kč státní rozpočet maximálně ,94 Kč Evropský fond pro regionální rozvoj 85 % Státní rozpočet: organizační složky státu a jejich příspěvkové organizace 15% kraje a organizace zřizované kraji 5 % organizace zakládané kraji 0 % Minimální výše celkových způsobilých výdajů není stanovena. Maximální výše celkových způsobilých výdajů není stanovena. Maximální výše celkových výdajů na jeden projekt je Kč. Podpořeny budou projekty v souladu s nařízením Evropské komise (EU) č. 651/2014 ze 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem, v platném znění, Oddíl 11 Podpora kultury a zachování kulturního dědictví, článek 53 Podpora kultury a zachování kulturního dědictví. Forma podpory Dotace ex-post financování Strana 3 z 9\n4 Zacílení podpory Typy podporovaných projektů Území realizace Oprávnění žadatelé Cílová skupina Zefektivnění ochrany a využívání sbírkových fondů a jejich zpřístupnění. Území vymezené ve Strategii integrované územní investice Hradecko-pardubické (kapitola 5.3, resp. kapitola 5.5), přičemž rozhodující není sídlo žadatele, ale místo realizace projektu. (Strategie ITI Hradecko-pardubické je umístěna na webových stránkách Hradecko-pardubické - Území (obec zahrnutá do ve strategii ITI) musí mít z realizace projektu prokazatelně úplný nebo převažující prospěch. Muzea a jejich zřizovatelé kraje, organizace zřizované/zakládané kraji, organizační složky státu, příspěvkové organizace organizačních složek státu. Podpořena mohou být pouze muzea, splňující kumulativně níže uvedené podmínky: - muzeum je zřizováno státem nebo krajem; - muzeum spravuje sbírku dle zákona č. 122/2000 Sb., o ochraně sbírek muzejní povahy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů; - průměrná návštěvnost muzea, vypočítaná jako průměr za léta 2014, 2015 a 2016, překročila návštěvníků. Návštěvníci, vlastníci muzeí, subjekty s právem hospodaření, místní obyvatelé a podnikatelé. Strana 4 z 9\n5 Věcné zaměření Podporované aktivity Zvýšení ochrany sbírkových fondů Konzervování - restaurování sbírkových předmětů Zajištění vyšší bezpečnosti návštěvníků Odstraňování přístupových bariér Digitalizace sbírek jako součást komplexnějších projektů Zabezpečení a osvětlení objektů Rekonstrukce stávajících a budování nových expozic a depozitářů Modernizace, popř. výstavba nezbytných objektů sociálního, technického a technologického zázemí Indikátory Předmětem podpory nebudou komerční turistická zařízení jako volnočasová zařízení, lázeňské provozy, ubytovací a stravovací zařízení Počet nově zpřístupněných a zefektivněných podsbírek a fondů Podíl zpřístupněných a zefektivněných podsbírek a fondů Náležitosti žádosti o podporu Povinné přílohy žádosti o podporu vyplňuje žadatel v souladu se Specifickými pravidly pro žadatele a příjemce integrovaných projektů ITI pro specifický cíl 3.1, výzva č. 48 Řídícího orgánu Integrovaného regionálního operačního programu (verze 1.2, platnost od ), kapitola Čestné prohlášení žadatele o souladu žádosti o podporu s projektovým záměrem projednaným Řídicím výborem ITI Žadatel použije vzor, který je přílohou č. 3 této výzvy. Povinné přílohy Další přílohy vyžadované ZS ITI nad rámec příloh uvedených ve výzvě č. 48 Řídícího orgánu: Studie proveditelnosti doplňující informace pro hodnocení prováděné ZS ITI Hradecko-pardubické Žadatel má povinnost zpracovat a předložit tuto přílohu dle vzoru uvedeného v této výzvě (příloha č. 2). Povinnou přílohu je nutné uložit do ISKP14+ na záložku Dokumenty. Strana 5 z 9\n6 Dokumentace k zakázkám vyžadovaná ZS ITI Ve výzvě je požadováno ukončení zadávacích a výběrových řízení na veškeré hlavní aktivity projektu: a) V případě, že stavební práce tvoří alespoň 40 % hlavních aktivit (dle výše ZV na hlavní aktivity v rozpočtu uvedeném v projektové žádosti), budou doloženy všechny uzavřené smlouvy o dílo na stavební práce. b) V případě, že dodávky tvoří více než 60 % hlavních aktivit (dle výše ZV na hlavní aktivity v rozpočtu uvedeném v projektové žádosti), budou doloženy všechny uzavřené kupní smlouvy na dodávky. Uvedenou dokumentaci (uzavřené smlouvy) je nutné uložit do ISKP14+ prostřednictvím modulu Veřejné zakázky k odpovídající zakázce. V případě, že žadatel v rámci projektu nerealizuje žádné zadávací nebo výběrové řízení, je tato příloha pro něj nerelevantní. Stavební povolení/ohlášení Žadatel doloží stavební povolení s nabytím právní moci nebo souhlas s provedením ohlášeného stavebního záměru nebo účinnou veřejnoprávní smlouvu nahrazující stavební povolení. Povinnou přílohu je nutné uložit do ISKP14+ na záložku Dokumenty. Pokud se v projektu nepočítá s takovými stavebními úpravami, které podléhají povinnosti stavebního povolení/ohlášení, je tato příloha nerelevantní. Způsobilé výdaje Věcná způsobilost Žadatel se řídí do vydání právního aktu Obecnými a Specifickými pravidly pro žadatele a příjemce integrovaných projektů pro výzvu č. 48 IROP ve znění platném ke dni vyhlášení výzvy, tj. Obecnými pravidly (verze 1.10, platnost od ), Specifickými pravidly (verze 1.2, platnost od ). V době realizace, tj. od data vydání právního aktu, se příjemce řídí vždy aktuální verzí výše uvedených Pravidel. Časová způsobilost Informace o křížovém financování Křížové financování není možné. Strana 6 z 9\n7 Další detaily výzvy Provádění změn výzvy Příjmy projektu Způsob hodnocení ZS ITI má možnost provádět změny ve výzvě. O změně pravidel výzvy (včetně případné změny kritérií pro hodnocení integrovaných projektů realizovaných prostřednictvím ITI Hradecko-pardubické ) jsou žadatelé a příjemci informováni prostřednictvím MS Změna je zároveň zveřejněna na webových stránkách a na webových stránkách ITI Hradecko-pardubické Podmínky pro případnou změnu výzvy jsou uvedeny v kapitole 2.2 Obecných pravidel (verze 1.10, platnost od ). Změny ve výzvě se nevztahují na žádosti o podporu, které již žadatelé podali. Podporované projekty podléhají pravidlům veřejné podpory a jsou vyloučeny z aplikace čl. 61 a 65 Obecného nařízení. Maximální výše investiční podpory se stanoví jako rozdíl celkových způsobilých výdajů a diskontovaných čistých příjmů, tj. rozdílu diskontovaných provozních příjmů a diskontovaných provozních výdajů za dobu životnosti projektu (referenční období). Hodnocení žádostí probíhá průběžně po jejich podání v MS Žádosti musí splnit všechny podmínky stanovené výzvou a Specifickými pravidly 48. výzvy k předkládání žádostí o podporu z Integrovaného regionálního operačního programu (verze 1.2, platnost od ) a projít procesem hodnocení (kontrola formálních náležitostí, přijatelnosti). Kritéria pro hodnocení integrovaných projektů realizovaných prostřednictvím ITI Hradecko-pardubické, tj. kritéria pro kontrolu formálních náležitostí a kontrolu přijatelnosti projektu jsou uvedena v příloze č. 1 výzvy (v členění na kritéria napravitelná a nenapravitelná). Věcné hodnocení nebude prováděno. Žádosti o podporu, které splní kritéria formálních náležitostí a přijatelnosti, budou předány na Centrum pro regionální rozvoj České republiky k provedení závěrečného ověření způsobilosti projektu. Podrobný popis procesu hodnocení je uveden v Obecných pravidlech pro žadatele a příjemce (v kapitole 3 Hodnocení a výběr projektů, verze 1.10, platnost od ) a ve Specifických pravidlech 48. výzvy k předkládání žádostí o podporu z Integrovaného regionálního operačního programu (v kapitole 6 Hodnocení a výběr projektů, verze 1.2, platnost od ). Strana 7 z 9\n8 Kritéria pro výběr projektů ZS ITI Další specifika výzvy Kritéria pro hodnocení integrovaných projektů realizovaných prostřednictvím ITI Hradecko-pardubické tvoří přílohu č. 1 výzvy. Dokumentace k zakázkám vyžadovaná ZS ITI Ve výzvě je požadováno ukončení zadávacích a výběrových řízení na veškeré hlavní aktivity projektu: a) V případě, že stavební práce tvoří alespoň 40 % hlavních aktivit (dle výše ZV na hlavní aktivity v rozpočtu uvedeném v projektové žádosti), budou doloženy všechny uzavřené smlouvy o dílo na stavební práce. b) V případě, že dodávky tvoří více než 60 % hlavních aktivit (dle výše ZV na hlavní aktivity v rozpočtu uvedeném v projektové žádosti), budou doloženy všechny uzavřené kupní smlouvy na dodávky. Uvedenou dokumentaci (uzavřené smlouvy) je nutné uložit do ISKP14+ prostřednictvím modulu Veřejné zakázky k odpovídající zakázce. V případě, že žadatel v rámci projektu nerealizuje žádné zadávací nebo výběrové řízení, je tato příloha pro něj nerelevantní. Forma a způsob podání žádosti o podporu Elektronické podání prostřednictvím MS2014+ na adrese Odkaz na Obecná a Specifická pravidla výzvy ŘO IROP Obecná a Specifická pravidla pro žadatele a příjemce integrovaných projektů ITI pro specifický cíl 3.1, výzva č. 48 Řídicího orgánu Integrovaného regionálního operačního programu: 48-Zefektivneni-prezentace,-posileni-ochrany-a-rozvoje-kultur Obecná pravidla (verze 1.10, platnost od ), Specifická pravidla (verze 1.2, platnost od ) Strana 8 z 9\n9 Kontakty pro poskytování informací Zprostředkující subjekt ITI ZS ITI poskytuje konzultace z hlediska souladu žádosti o podporu s výzvou ZS ITI. Ing. Ondřej Nečas, tel , Ing. Petra Applová, tel , Ing. Eva Holingerová, tel , Ing. Barbora Hanušová, tel , Centrum pro regionální rozvoj České republiky Krajská oddělení Centra pro regionální rozvoj České republiky poskytují informace ke zpracování žádosti o podporu a jejímu souladu s výzvou ŘO IROP. Aktuální kontakty jsou k dispozici na webových stránkách Seznam příloh výzvy 1. Kritéria pro hodnocení integrovaných projektů realizovaných prostřednictvím ITI Hradecko-pardubické. 2. Studie proveditelnosti doplňující informace pro hodnocení prováděné ZS ITI Hradecko-pardubické. 3. Čestné prohlášení žadatele o souladu žádosti o podporu s projektovým záměrem projednaným Řídicím výborem ITI. Strana 9 z 9\n10 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Kritéria pro hodnocení integrovaných projektů realizovaných prostřednictvím integrovaných územních investic (ITI) ITI Hradecko-pardubická Kritéria pro hodnocení integrovaných projektů se člení na nenapravitelná a na napravitelná a jsou v příloze barevně odlišena: Nenapravitelná kritéria hodnocení - v případě nesplnění alespoň jednoho kritéria s příznakem nenapravitelné je žádost o podporu vyloučena z dalšího procesu hodnocení bez možnosti doplnění. Napravitelná kritéria hodnocení - v případě nesplnění kritéria je žadatel vyzván k doplnění. Kritéria formálních náležitostí pro integrované projekty ITI Hradecko-pardubické Název kritéria Aspekt hodnocení podle Metodického pokynu pro řízení výzev, hodnocení a výběr projektů Hodnocení (ANO/NE/NERELEVANTNÍ) Referenční dokument Žádost o podporu je podána v předepsané formě. ANO Žádost o podporu je podána v předepsané formě a obsahově splňuje všechny náležitosti (soulad žádosti s přílohami). NE - Žádost o podporu není podána v předepsané formě a obsahově splňuje všechny náležitosti (soulad žádosti s přílohami). specifická pravidla pro žadatele a příjemce Žádost o podporu je podepsána oprávněným zástupcem žadatele. ANO Žádost v elektronické podobě je podepsána statutárním zástupcem nebo pověřeným zástupcem žadatele. NE Žádost v elektronické podobě není podepsána statutárním zástupcem nebo pověřeným zástupcem žadatele. příloha žádosti pověření Jsou doloženy všechny povinné přílohy a obsahově splňují náležitosti požadované ve specifických pravidlech pro žadatele a příjemce a ve výzvě zprostředkujícího subjektu ITI Hradecko-pardubické (dále jen ZS ITI Hradeckopardubické ). ANO K žádosti jsou doloženy všechny povinné přílohy podle výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické, které obsahově splňují náležitosti, požadované ve specifických pravidlech pro žadatele a příjemce a ve výzvě ZS ITI. NE K žádosti nejsou doloženy všechny povinné přílohy podle výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické nebo doložené přílohy obsahově nesplňují náležitosti, požadované ve specifických pravidlech pro žadatele a příjemce a ve výzvě ZS ITI. text výzvy ZS ITI Hradeckopardubické přílohy žádosti o podporu specifická pravidla pro žadatele a příjemce 1\n11 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE ANO Byla ukončena zadávací a výběrová řízení na hlavní aktivity projektu: a) V případě, že stavební práce tvoří alespoň 40 % hlavních aktivit (dle výše ZV na hlavní aktivity v rozpočtu uvedeném v projektové žádosti), byly doloženy všechny uzavřené smlouvy o dílo na stavební práce. b) V případě, že dodávky tvoří více než 60 % hlavních aktivit (dle výše ZV na hlavní aktivity v rozpočtu uvedeném v projektové žádosti), byly doloženy všechny uzavřené kupní smlouvy na dodávky. Byla ukončena zadávací a výběrová řízení na hlavní aktivity projektu a k žádosti o podporu byly doloženy uzavřené smlouvy o dílo, resp. kupní smlouvy. potřebnost NE Nebyla ukončena zadávací a výběrová řízení na hlavní aktivity projektu: a) V případě, že stavební práce tvoří alespoň 40 % hlavních aktivit (dle výše ZV na hlavní aktivity v rozpočtu uvedeném v projektové žádosti), nebyly doloženy všechny uzavřené smlouvy o dílo na stavební práce. b) V případě, že dodávky tvoří více než 60 % hlavních aktivit (dle výše ZV na hlavní aktivity v rozpočtu uvedeném v projektové žádosti), nebyly doloženy všechny uzavřené kupní smlouvy na dodávky. NERELEVANTNÍ Ve výzvě ZS ITI Hradecko-pardubické nebyla stanovena povinnost ukončit zadávací řízení na hlavní aktivitu projektu před předložením žádosti o podporu nebo stavební práce tvoří méně než 40 % hlavních aktivit a dodávky tvoří méně než 60 % hlavních aktivit projektu. smlouvy s vybranými dodavateli 2\n12 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Obecná kritéria přijatelnosti pro integrované projekty ITI Hradecko-pardubické Název kritéria Aspekt hodnocení podle Metodického pokynu pro řízení výzev, hodnocení a výběr projektů Hodnocení (ANO/NE/NERELEVANTNÍ) Referenční dokument Projekt je svým zaměřením v souladu s cíli a podporovanými aktivitami výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. potřebnost ANO Projekt je v souladu s cíli a podporovanými aktivitami specifického cíle IROP a výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. NE Projekt není v souladu s cíli a podporovanými aktivitami specifického cíle IROP a výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. text výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické specifická pravidla pro žadatele a příjemce Projekt je v souladu s podmínkami výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. soulad s horizontálními kritérii potřebnost efektivnost ANO Projekt je v souladu s podmínkami výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. NE Projekt není v souladu s podmínkami výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. text výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické specifická pravidla pro žadatele a příjemce Strategie ITI Hradeckopardubické Žadatel splňuje definici oprávněného příjemce pro příslušný specifický cíl a výzvu ZS ITI Hradecko-pardubické. potřebnost ANO Žadatel splňuje definici oprávněného příjemce pro příslušný specifický cíl IROP a výzvu ZS ITI Hradecko-pardubické. NE Žadatel nesplňuje definici oprávněného příjemce pro příslušný specifický cíl IROP a výzvu ZS ITI Hradecko-pardubické. text výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické specifická pravidla pro žadatele a příjemce doklad o právní subjektivitě žadatele Projekt respektuje minimální a maximální hranici celkových způsobilých výdajů, pokud jsou výzvou ZS ITI Hradecko-pardubické stanoveny. efektivnost hospodárnost ANO Projekt respektuje hranici minimálních a maximálních celkových způsobilých výdajů. NE Projekt nerespektuje hranici minimálních a maximálních celkových způsobilých výdajů. NERELEVANTNÍ Výzvou ZS ITI Hradecko-pardubické nebyly hranice stanoveny. text výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické rozpočet projektu specifická pravidla pro žadatele a příjemce 3\n13 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Projekt respektuje limity způsobilých výdajů, pokud jsou stanoveny. efektivnost hospodárnost ANO Projekt respektuje limity způsobilých výdajů. NE Projekt nerespektuje limity způsobilých výdajů. NERELEVANTNÍ Limity nebyly stanoveny. text výzvy ŘO IROP text výzvy ZS ITI rozpočet projektu specifická pravidla výzvy pro žadatele a příjemce Projekt nemá negativní vliv na žádnou z horizontálních priorit IROP (udržitelný rozvoj, rovné příležitosti a zákaz diskriminace, rovnost mužů a žen). soulad s horizontálními kritérii ANO Projekt nemá negativní vliv na žádnou z horizontálních priorit IROP (tj. má pozitivní nebo neutrální vliv). NE Projekt má negativní vliv na některou z horizontálních priorit IROP. doklad o posouzení vlivu projektu na životní prostředí (dále jen EIA) Žadatel má zajištěnou administrativní, finanční a provozní kapacitu k realizaci a udržitelnosti projektu. proveditelnost ANO - Žadatel má zajištěnou administrativní, finanční a provozní kapacitu k realizaci a udržitelnosti projektu. NE - Žadatel nemá zajištěnou administrativní, finanční a provozní kapacitu k realizaci a udržitelnosti projektu. Potřebnost realizace projektu je odůvodněná. potřebnost ANO Žadatel řádně odůvodnil potřebu projektu a ta je v souladu se Strategií a se zněním výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. NE Žadatel nezdůvodnil potřebnost projektu nebo ze zdůvodnění vyplývá, že realizace projektu není v souladu se Strategií a se zněním výzvy ZS ITI Hradeckopardubické. Strategie ITI Hradeckopardubické výzva ZS ITI Hradeckopardubické Statutární zástupce žadatele je trestně bezúhonný. riziko podvodu ANO Žadatel - statutární zástupci nebo osoba pověřená doložili čestné prohlášení (dotační podvod, poškozování zájmů EU. NE Žadatel nedoložil čestné prohlášení. čestné prohlášení Žádost o podporu odpovídá projektovému záměru, ke kterému vydal své vyjádření Řídící výbor ITI Hradecko-pardubické (dále ŘV ITI). riziko podvodu ANO Žádost o podporu a projektový záměr se shodují v údajích: žadatel, popis projektu, hodnoty indikátorů. Zároveň výše dotace z EU v žádosti o podporu nepřevyšuje částku uvedenou v projektovém záměru. NE - Žádost o podporu a projektový záměr se neshodují v některém z údajů: žadatel, popis projektu, hodnoty indikátorů, nebo výše dotace z EU v žádosti o podporu převyšuje částku uvedenou v projektovém záměru. vyjádření řídícího výboru ITI projektový záměr čestné prohlášení žadatele o souladu žádosti o podporu s projektovým záměrem, projednaným ŘV ITI 4\n14 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Projekt je v souladu s tematickým zaměřením Strategie ITI Hradeckopardubické, strategickým cílem a některým z jeho specifických cílů, opatření a podopatření. ANO - Projekt je v souladu s tematickým zaměřením Strategie ITI Hradeckopardubické, strategickým cílem a některým z jeho specifických cílů, opatření a podopatření. NE - Projekt není v souladu s tematickým zaměřením Strategie ITI Hradeckopardubické, strategickým cílem a některým z jeho specifických cílů, opatření a podopatření. Strategie ITI Hradeckopardubické Požadovaná dotace v žádosti o podporu nepřevyšuje volnou finanční alokaci z EFRR dané výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. hospodárnost ANO Požadovaná dotace z EFRR v žádosti o podporu nepřevyšuje volnou finanční alokaci z EFRR výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. NE Požadovaná dotace z EFRR v žádosti o podporu převyšuje volnou finanční alokaci z EFRR výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. text výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické rozpočet projektu Strategie ITI Hradeckopardubické Cílové hodnoty indikátorů odpovídají cílům projektu. ANO - Cílové hodnoty indikátorů odpovídají cílům projektu. NE - Cílové hodnoty indikátorů neodpovídají cílům projektu. Projekt se podílí na naplnění indikátorů příslušného opatření ITI Hradecko-pardubické a dané výzvy ZS ITI Hradeckopardubické. ANO - Projekt se podílí na naplnění indikátorů příslušného opatření a dané výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. NE - Projekt se nepodílí na naplnění indikátorů příslušného opatření a dané výzvy ZS ITI Hradecko-pardubické. Strategie ITI Hradeckopardubické 5\n15 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Projekt bude realizován na území Hradecko-pardubické. potřebnost ANO Z informací obsažených v žádosti o podporu vyplývá, že projekt bude realizován na území Hradecko-pardubické. NE - Z informací obsažených v žádosti o podporu nevyplývá, že projekt bude realizován na území Hradecko-pardubické. Strategie ITI Hradeckopardubické ANO Z informací obsažených v žádosti o podporu vyplývá, že příjemce do 19ti měsíců od předložení žádosti o podporu předloží žádosti o platbu minimálně ve výši 10 % celkových způsobilých výdajů projektu, do 31 měsíců od předložení žádosti o podporu předloží žádosti o platbu minimálně ve výši 20 % celkových způsobilých výdajů projektu, do 43 měsíců od předložení žádosti o podporu předloží žádosti o platbu minimálně ve výši 30 % celkových způsobilých výdajů projektu, do 55ti měsíců od předložení žádosti o podporu předloží žádosti o platbu minimálně ve výši 40 % celkových způsobilých výdajů projektu a do 67mi měsíců od předložení žádosti o podporu předloží žádosti o platbu minimálně ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů projektu. Projekt je v souladu s finančním plánem Strategie ITI Hradecko-pardubické. proveditelnost NE - Z informací obsažených v žádosti o podporu vyplývá, že příjemce do 19ti měsíců od předložení žádosti o podporu nepředloží žádosti o platbu minimálně ve výši 10 % celkových způsobilých výdajů projektu, Strategie ITI Hradeckopardubické do 31 měsíců od předložení žádosti o podporu nepředloží žádosti o platbu minimálně ve výši 20 % celkových způsobilých výdajů projektu, do 43 měsíců od předložení žádosti o podporu nepředloží žádosti o platbu minimálně ve výši 30 % celkových způsobilých výdajů projektu, do 55ti měsíců od předložení žádosti o podporu nepředloží žádosti o platbu minimálně ve výši 40 % celkových způsobilých výdajů projektu a do 67mi měsíců od předložení žádosti o podporu nepředloží žádosti o platbu minimálně ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů projektu. NERELEVANTNÍ - Ve výzvě ZS ITI Hradecko-pardubické nebyla stanovena povinnost souladu finančního plánu projektu s finančním plánem Strategie ITI Hradecko-pardubické. 6\n16 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Kritéria podle specifických cílů pro integrované projekty ITI Hradecko-pardubické Specifický cíl 3.1 IROP Zefektivnění prezentace, posílení ochrany a rozvoje kulturního dědictví Název kritéria Aspekt hodnocení podle Metodického pokynu pro řízení výzev, hodnocení a výběr projektů Hodnocení (ANO/NE/NERELEVANTNÍ) Referenční dokument aktivita MUZEA - SPECIFICKÁ KRITÉRIA PŘIJATELNOSTI Projekt na výstavbu, rozšíření nebo modernizaci prostor pro uchování a ochranu sbírkových fondů přispěje k alespoň částečnému zpřístupnění prostor stávajícího depozitáře nebo využití alespoň jeho části pro nové expozice. potřebnost ANO - Z informací obsažených ve studii proveditelnosti vyplývá, že projekt na výstavbu, rozšíření nebo modernizaci prostor pro uchování a ochranu sbírkových fondů přispěje k alespoň částečnému zpřístupnění prostor stávajícího depozitáře nebo využití alespoň jeho části pro nové expozice, v rámci naplňování Strategie ITI Hradecko-pardubické, specifický cíl 2.3 Rozvinout kulturní a kreativní oblast. NE Z informací obsažených ve studii proveditelnosti nevyplývá, že projekt na výstavbu, rozšíření nebo modernizaci prostor pro uchování a ochranu sbírkových fondů přispěje k alespoň částečnému zpřístupnění prostor stávajícího depozitáře nebo využití alespoň jeho části pro nové expozice, v rámci naplňování Strategie ITI Hradecko-pardubické, specifický cíl 2.3 Rozvinout kulturní a kreativní oblast. NERELEVANTNÍ Projekt není zaměřen na aktivitu muzea. Strategie ITI Hradeckopardubické 7\n17 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Projekt má silnou vazbu na specifický cíl 2.1 Podpořit odborné a inkluzivní vzdělávání v aglomeraci nebo na specifický cíl 2.2 Rozvíjet a propojovat výzkumnou a aplikační základnu. potřebnost ANO - Z informací obsažených ve studii proveditelnosti vyplývá, že výstupy projektu budou mít silnou vazbu, tedy naplní minimálně jednu z aktivit specifického cíle 2.1 Podpořit odborné a inkluzivní vzdělávání v aglomeraci: - využití zdrojů paměťových institucí ve vzdělávání, - rozvoj kulturní úrovně a kreativity žáků/studentů, - sociální/inkluzivní funkce aktivit v rámci kulturních a kreativních institucí) nebo specifického cíle 2.2 Rozvíjet a propojovat výzkumnou a aplikační základnu : - paměťové instituce jako zdroj know-how pro podniky, - uplatnění výzkumného potenciálu paměťových institucí), v rámci naplňování Strategie ITI Hradecko-pardubické, viz koincidenční matice vazeb mezi specifickými cíli 2.1, 2.2 a 2.3. NE - Z informací obsažených ve studii proveditelnosti nevyplývá, že výstupy projektu budou mít silnou vazbu, tedy naplní minimálně jednu z aktivit specifického cíle 2.1 Podpořit odborné a inkluzivní vzdělávání v aglomeraci: - využití zdrojů paměťových institucí ve vzdělávání, - rozvoj kulturní úrovně a kreativity žáků/studentů, - sociální/inkluzivní funkce aktivit v rámci kulturních a kreativních institucí) nebo specifického cíle 2.2 Rozvíjet a propojovat výzkumnou a aplikační základnu : - paměťové instituce jako zdroj know-how pro podniky, - uplatnění výzkumného potenciálu paměťových institucí), v rámci naplňování Strategie ITI Hradecko-pardubické, viz koincidenční matice vazeb mezi specifickými cíli 2.1, 2.2 a 2.3. NERELEVANTNÍ Projekt není zaměřen na aktivitu muzea. Strategie ITI Hradeckopardubické 8\n18 PŘÍLOHA 1 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Projekt přispěje ke zpřístupnění a zefektivnění alespoň 10 % muzejních podsbírek. Muzeum spravuje sbírku dle zákona č. 122/2000 Sb., o ochraně sbírek muzejní povahy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Muzeum je zřizováno státem nebo krajem. potřebnost ANO - Z informací obsažených ve studii proveditelnosti vyplývá, že realizací projektu dojde ke zpřístupnění a zefektivnění alespoň 10 % muzejních podsbírek dané instituce, v rámci naplňování Strategie ITI Hradecko-pardubické, specifický cíl 2.3 Rozvinout kulturní a kreativní oblast. NE - Z informací obsažených ve studii proveditelnosti nevyplývá, že realizací projektu dojde ke zpřístupnění a zefektivnění alespoň 10 % muzejních podsbírek dané instituce, v rámci naplňování Strategie ITI Hradecko-pardubické, specifický cíl 2.3 Rozvinout kulturní a kreativní oblast. NERELEVANTNÍ projekt není zaměřen na aktivitu muzea. ANO Muzeum spravuje sbírku dle zákona č. 122/2000 Sb., o ochraně sbírek muzejní povahy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů. NE Muzeum nespravuje sbírku dle zákona č. 122/2000 Sb., o ochraně sbírek muzejní povahy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů. NERELEVANTNÍ Projekt není zaměřen na aktivitu muzea. ANO Muzeum je zřizováno státem nebo krajem. NE Muzeum není zřizováno státem ani krajem. NERELEVANTNÍ Projekt není zaměřen na aktivitu muzea Strategie ITI Hradeckopardubické Centrální evidence sbírek (CES) Seznam muzeí podporovatelných z IROP zákona č. 122/2000 Sb., o ochraně sbírek muzejní povahy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů příloha žádosti o podporu Zřizovací listina Návštěvnost muzea, vypočítaná jako roční průměr za poslední tři roky, překročila návštěvníků. ANO Návštěvnost muzea, vypočítaná jako roční průměr za poslední tři roky, překročila návštěvníků. NE Návštěvnost muzea, vypočítaná jako roční průměr za poslední tři roky, nepřekročila návštěvníků. NERELEVANTNÍ Projekt není zaměřen na aktivitu muzea. Seznam muzeí podporovatelných z IROP aktivita MUZEA - KRITÉRIA VĚCNÉHO HODNOCENÍ Věcné hodnocení nebude prováděno 9\n19 PŘÍLOHA 2 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE STUDIE PROVEDITELNOSTI DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE PRO HODNOCENÍ PROVÁDĚNÉ ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE 1. Soulad žádosti o podporu se zaměřením Strategie integrované územní investice Hradecko-pardubické (integrované strategie) Popis souladu s tematickým zaměřením integrované strategie tedy se strategickým cílem 2 Chytrá a kreativní, se specifickým cílem 2.3 Rozvinout kulturní a kreativní oblast, s opatřením Paměťové instituce a kulturní památky a s podopatřením integrované strategie A Paměťové instituce a kulturní památky. 2. Zpřístupnění prostor pro nové expozice Žadatel popíše, jak projekt na výstavbu, rozšíření nebo modernizaci prostor pro uchování a ochranu sbírkových fondů přispěje k alespoň částečnému zpřístupnění prostor stávajícího depozitáře nebo využití alespoň jeho části pro nové expozice. 3. Vazba projektu na opatření specifického cíle 2.1 Podpořit odborné a inkluzivní vzdělávání v aglomeraci nebo na specifický cíl 2.2 Rozvíjet a propojovat výzkumnou a aplikační základnu Žadatel popíše výstupy projektu, kterými dojde k naplnění minimálně jedné z aktivit specifického cíle 2.1 Podpořit odborné a inkluzivní vzdělávání v aglomeraci: o využití zdrojů paměťových institucí ve vzdělávání, o rozvoj kulturní úrovně a kreativity žáků/studentů, o sociální/inkluzivní funkce aktivit v rámci kulturních a kreativních institucí nebo specifického cíle 2.2 Rozvíjet a propojovat výzkumnou a aplikační základnu : o o paměťové instituce jako zdroj know-how pro podniky, uplatnění výzkumného potenciálu paměťových institucí. 4. Zpřístupnění a zefektivnění alespoň 10 % muzejních podsbírek o Žadatel uvede, jaký podíl sbírek a podsbírek uvedené instituce bude zpřístupněn. 5. Návštěvnost muzea o Žadatel uvede návštěvnost muzea, jež je vypočítaná jako roční průměr za poslední tři roky, a to včetně způsobu výpočtu. Strana 1 z 2\n20 PŘÍLOHA 2 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE 6. Hlavní aktivity - rozdělení způsobilých výdajů rozpočtu projektu na stavební práce, dodávky a služby U položek rozpočtu projektu, které představují hlavní aktivity projektu, uveďte do tabulky relevantní údaje v rozdělení dle předmětu všech zadávacích/výběrových řízení, a to: na stavební práce, dodávky, služby. Předmět zadávacího/ výběrového řízení stavební práce stavební práce stavební práce Název zadávacího/ výběrového řízení Kód položky dle rozpočtu v MS2014+ Výše způsobilých výdajů včetně DPH Podíl na hlavních aktivitách projektu (%) stavba celkem 0 dodávka dodávka dodávka dodávky celkem 0 služby celkem HLAVNÍ AKTIVITY PROJEKTU CELKEM 0 0,00% V případě, že stavební práce tvoří alespoň 40 % hlavních aktivit, dle výše způsobilých výdajů na hlavní aktivity v rozpočtu, příjemce doloží všechny uzavřené smlouvy o dílo na stavební práce k žádosti o podporu. V případě, že dodávky tvoří více než 60 % hlavních aktivit, dle výše způsobilých výdajů na hlavní aktivity v rozpočtu, příjemce doloží všechny uzavřené kupní smlouvy na dodávky k žádosti o podporu. Uvedenou dokumentaci (uzavřené smlouvy) je nutné uložit do ISKP14+ prostřednictvím modulu Veřejné zakázky k odpovídající zakázce. V případě, že žadatel v rámci projektu nerealizuje žádné zadávací nebo výběrové řízení, je tato příloha pro něj nerelevantní. Strana 2 z 2\n21 PŘÍLOHA 3 VÝZVY Č. 19 ZS ITI HRADECKO-PARDUBICKÉ AGLOMERACE Čestné prohlášení žadatele o souladu žádosti o podporu s projektovým záměrem projednaným Řídicím výborem ITI Obchodní jméno (Jméno žadatele): Sídlo (Adresa žadatele): IČ (Datum narození): Statutární zástupce (Osoba oprávněná jednat): Prohlašuji, že žádost o podporu projektu.. (název projektu uvedený IS KP14+) se shoduje s projektovým záměrem. (název) projednaným dne.. Řídicím výborem ITI Hradecko-pardubické, a to v údajích: žadatel, popis projektu, hodnoty indikátorů, a zároveň výše dotace z EU v žádosti o podporu nepřevyšuje částku uvedenou v projektovém záměru. Svým podpisem potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou pravdivé a jsou poskytovány dobrovolně. Datum Jméno a podpis osoby oprávněné zastupovat žadatele Razítko (pokud je součástí podpisu žadatele) Strana 1 z 1


Jooble upozorní vás e-mailem, jakmile se objeví nové nabídky práce "Doprava, Česká Lípa, Dočasný úvazek" na email %EMAIL%\nŘidiči osobních a malých dodávkových automobilů (kromě taxikářů a řidičů dopravy nemocných a raněných) Řidič/ka. Požadované vzdělání: střední odborné (vyučen). Pružná pracovní doba, úvazek: . Mzda min. 110 kč. Volných pracovních míst: 1. Poznámka: Přijmeme řidiče dodávkového...\n...závislá na přínosu pro naši službu. Pestrá práce bez stereotypu. Možnost budoucí pozice vedoucí údržby. Nabízené výhody: Příspěvek na dopravu; stravování v rámci pracovní směny zdarma, možnost příspěvku na životní či penzijní pojištění. Podle mzdového předpisu náleží...\nDispečer/ka taxislužby / Dopravní dispečeři\n...DPČ směny: turnusové služby datum nástupu: 12. 11. 2019 Další důležité informace o nabídce práce: počet volných pracovních míst: 1 datum zveřejnění nabídky práce: 15. 11. 2019 jméno zaměstnavatele: Miroslav Procházka, IČ: 67854761 obor: Administrativa, Doprava\n...Osobní ohodnocení se stanovuje na základě hodnocení po zkušební době a následně minimálně jednou ročně. Nabízené výhody: Příspěvek na dopravu; stravování v rámci pracovní směny zdarma; svoz zaměstnanců od zastávky autobusu a zpět (z náměstí a zpět na náměstí v Chřibské);...\n...12. 11. 2019 Další důležité informace o nabídce práce: počet volných pracovních míst: 4 datum zveřejnění nabídky práce: 13. 11. 2019 jméno zaměstnavatele: Miroslav Procházka, IČ: 67854761 práce je vhodná pro: OZP (osoby se zdravotním postižením) obor: Doprava\n...Další důležité informace o nabídce práce: počet volných pracovních míst: 4 datum zveřejnění nabídky práce: 06. 11. 2019 jméno zaměstnavatele: JIZERSKÉ PEKÁRNY, spol. s r.o., IČ: 48267201 práce je vhodná pro: OZP (osoby se zdravotním postižením) obor: Doprava


Sazka darovala skrze olympijské medailisty 300 000 korun na dětský sport | Marianne.cz\nDomů / Životní styl / Sazka darovala skrze olympijské medailisty 300 000 korun na dětský sport\nZdroj: Český olympijský tým (zleva Lukáš Rohan, Jiří Lipták, Alexander Choupenitch a generální ředitel Sazky Aleš Veselý).\nSpolečnost Sazka skrze tři olympijské medailisty rozdělila do dětských sportovních klubů 300 000 korun. V rámci interní akce „Olympijská tečka za prázdninami“ se zaměstnancům Sazky a jejich dětem přišli představit tři medailisté z Tokia – Jiří Lipták, Lukáš Rohan a Alex Choupenitch. Sazka každému z nich předala šek na 100 000 Kč, o jejichž směřování za dětským sportem mohli sami rozhodnout.\nPromotion | 30. 08. 2021\nAlex Choupenitch a Lukáš Rohan se rozhodli směřovat peníze od Sazky do svých „rodných“ klubů. Alex do brněnského prvního oddílu šermu a Lukáš vodním slalomářům USK Praha. Zatímco Jiří Lipták řekl, že financování střelby není tak problematické. Právě proto se rozhodl Sazky příspěvek směřovat raději do malého fotbalového klubu TJ Rajhradice, který se nachází v okolí jeho bydliště. Tam ho prý děti vytěží na maximum.\nAkce se dále zúčastnili i olympionici: gymnastka Aneta Holasová a dráhový cyklista Tomáš Bábek.


Anketa o rádiovém umění (2009) | Panáček v říši mluveného slova\nV anketě časopisu Souvislosti byli dotázáni :\nBureš, Doležal, Dudík, Faltýnek, Feriancová, Goldflam, Halas, Horňák, Hraše, Jahodová, Janáč, Janoušková, Jiřička, Jurman, Klestilová, Koníř, Malý, Novotný, Pekárek, Rataj, Rathouská, Sedláček, Typlt, Vedral, Vojtěchovský, Vrzák, Železný\n2. Setkání s kterým rozhlasovým tvůrcem – autorem, dramaturgem, hercem, režisérem, technikem atd. – pro vás bylo kromobyčejně inspirativní?\n1. Rozhlasové umění je svébytnou odnoží toho, čemu říkáme slovesné umění. To, že pracuje toliko se slovem, pro něj však není handicapem, ale předností. Není optimálnější prostor, ve kterém by se dala zobrazit nejniternější myšlenková hnutí, záchvěvy duše… a zároveň prostor, ve kterém se bez jakýchkoliv pochybností můžeme ocitnout v dramatických akcích odehrávajících se mimo náš čas a prostor. Rozhlasové umění je tedy především uměním, které skrze textovou partituru pracuje s detailem a fantazií.\nJako každý text má svůj slovní a pod ním myšlenkový plán, tak i každá rozhlasová realizace (počínaje krátkou povídkou a hrou konče) má své formální a myšlenkové ztvárnění, své tělo a duši. Pokud se tvůrcům zdaří dát obojí do harmonie, posluchač výsledek obvykle pojmenuje: „Moc pěkně natočené.“\nPřevládne-li však při realizaci formální ztvárnění (provedení nad interpretací, řemeslo nad tvorbou), dochází k disharmonii. Na kopečku zářivě zeleného pažitu stavíme vyprázdněný antický letohrádek z bílého kamene s fortelně vyklenutou kupolí. Slova uplývají kolem uší, k nim se přidávají zvukové a hudební plány. Nejde o celistvý, jednolitý výtvor, je to zkompletovaná mozaika. Technické zázemí dnes umožňuje vytvořit ji v ekonomicky ještě akceptovatelném intervalu. Z rukodělné výroby se stává průmysl.\nPotřebuje však posluchač dílo „s názorem“? Není pro něj dostačující dílo postavené na provedení? – Jistě že je dostačující. Stejně jako je pro něj dostačující střední proud pop music. Odreaguje se u něj, zanotuje oblíbený refrén…\nDruhým neduhem je nedostatek tvůrců – realizátorů. Ti, kteří tvoří, již sice nejsou vnímáni (jak tomu bylo ještě před pár lety) jako nutné zlo, které vysává rozhlasový rozpočet, ale zároveň jsou v pozici lidí, kteří musejí v co nejkratším čase odvést co nejvíce práce, aby svou produktivitou opakovaně prokazovali svou opodstatněnost. Je tedy na zvážení, zda se v tomto kontextu nepokusit na tvorbu podívat jako na místo, kde se vytváří, a ne vyrábí, kde se sděluje, a nikoliv snímá, kde se vytvářejí „věčné hodnoty“, které lze kdykoliv znovu (tentokrát jen za provozovací honoráře, tedy relativně levně) bez obav nasadit do vysílání a ony budou k našim následovníkům promlouvat.\n2. Se všemi, kteří takto uvažovali a dnes bohužel promlouvají „jen“ skrze svá díla. A zejména pak s těmi, kteří takto uvažují dnes, v globální době, kdy stále méně závisí na místě vzniku díla a stále více na jeho kvalitě, protože transport z místa A do místa B trvá vteřiny; v době, která se považuje za věk komunikace, ale hovořit v ní umějí jen někteří a vysvětlovat a zaujímat postoje jen někteří z některých. Naštěstí jich není málo. A ti mě obohacují.\n1. Je to podobné jako v jiných uměleckých oborech (výtvarné umění, film atd.) – nové technologie skýtají překvapivé možnosti, přístupy, postupy, průniky, finesy, zvukové i tvarové hnětení. Na druhou stranu se vytrácí řemeslná dovednost, důkladná propracovanost, odpovědné hledání, řekl bych i cosi jako hřejivost. A jako by se ztrácela – ve jménu bohyň autenticity, otevřenosti a spontaneity, pod fanglemi subjektivizace – i možnost vyprávět příběh. Je ostatně nápadné, jak většinu současných autorů her, rozhlasových i divadelních, přitahují okrajové sféry života (v jeho nejprivátnějších polohách, psychických i fyzických deviacích apod.). Posluchač či divák je tak odsouzen – v lepším případě – k voyeurství. A k rozhlasové současnosti a budoucnosti? Pořád platí známá pravda, že ucho jde víc směrem dovnitř (a oko směrem ven) – v převládajícím hluku, vizuálnosti a vůbec přežranosti všeho druhu bude v lidech stále existovat či doutnat touha po určitém meditativním ztišení, po silném básnickém slově, po neunikavém naslouchání vyprávění (mýtů i tónů). V rodném listě rozhlasu a dramatického umění je toto bytostně přítomno – stačí jen kopat v zanesených studnách.\n2. Spolupráce, nahlížení „pod ruce“ a přátelské stýkání s režiséry a tvůrci Josefem Schwarzem-Červinkou, Josefem Melčem, Otomarem Krejčou; z literární redakce s Rudolfem Matysem, Janem Halasem, Pavlem Šrutem, z „mladších“ s Hanou Kofránkovou, Markétou Jahodovou, ze zvukových mistrů s Romanem Špálou. Erudice, vnitřní zážeh, vášnivost, vzdělanost, rozkrývání textu, kladení palčivých otázek, věrnost tradici a přeci vždy nové nahlédnutí. A z poslední doby spolupráce s hercem Oldřichem Kaiserem – možnosti hereckého umění v pestrých rozhlasových škálách.\nMyslím, že se v Českém rozhlase tímto stylem zaplaťpánbůh pořád ještě dost točí, někteří tvůrci to ještě nezapomněli. A zároveň vznikají věci, které jsou co se týče soundu velmi „trendy“. V současné době prostě neexistuje určující styl. Vznikají inscenace formálně rozrůzněné, jednotliví režiséři často natočí kupříkladu tři inscenace, z nichž každá je stylově někde úplně jinde. Což zase přináší jistou pestrost a rozmanitost, řekl bych, že to musí být pro posluchače docela zajímavé.\n1. Současná rozhlasová hra v Česku je nepřesvědčivá. Trpí zarážejícím nedostatkem hudebnosti, i vrcholným nahrávkám chybí rytmická a dynamická přesnost, pozornost k agogice a formě díla. Zvuk se v rozhlasové hře stále snižuje na úroveň kulisy, ilustrace, významově méněcenného prvku. Nedokonalé je i zpracování ze strany technických profesí. Interpretace příliš často padá na úroveň rutiny a přibližnosti, jako by se točilo na první dobrou. Jen pro příklad, v zahraničí je běžné natáčení v exteriérech, které mimořádně pozvedá zvukovou i hereckou úroveň díla. U nás se ale tato metoda nepoužívá, po několika pokusech v šedesátých letech byla snad pro „přílišnou náročnost“ opuštěna. Rozhlasové umění se uzavřelo mezi nepočetnou skupinu tvůrců, potenciální nové zájemce odlákala rozvíjející se audiovizuální mediální sféra. V polovině devadesátých let situace vyústila do stagnace, v níž se rozhlasová hra jako dominantní projev českého radioartu nachází dodnes. Vím, že jsou v posledních letech v rozhlase jednotlivci, kteří velmi usilují o změnu situace, ale nástup změn je pozvolný a jejich směr zatím není průkazný. V objemu vysílání se jednotlivé inovativní momenty ztrácejí.\nVedle toho radioart ve své zvukové (ne-slovesné) podobě u nás dlouho téměř neexistoval. Od šedesátých let se objevoval jen ojediněle, spíš jako kuriozita. Pokusy o soustavné rozvíjení selhaly (Experimentální studio v Liberci, Audiostudio při pražském rozhlase), větší pozornosti se radioartu začalo dostávat až v devadesátých letech v redakci dokumentární tvorby pod vedením Zdeňka Boučka, který navazoval na amatérskou tvorbu tzv. lovců zvuku. Širší a erudovanější koncept přinesl hudební skladatel Michal Rataj, který v roce 2003 založil rozhlasový pořad PremEdice Radioateliéru a cíleně začal kultivovat rozhlasové prostředí pro uměleckou zvukovou tvorbu. Na základě kontaktů se zahraničím vytváří a inspiruje okruh spolupracovníků a tvůrců a kontinuální produkce jeho tvůrčí dílny trvá už pět let.\n1. Rozhlasové umenie, konkrétne hra, je veumi intímna záležitosť, a preto nie je sprofanovaná. Poslucháči sú väčšinou introverti, ktorí nevypisujú nadšené ódy ani hanopisy do redakcií. Spätná väzba potom neexistuje a vzniká dojem, že rozhlasová hra nie je populárna. A práve na túto svoju prirodzenosť dopláca pri rozdeuovaní peňazí na tvorbu. Preto sa vždy akákouvek minulosť, prítomnosť či budúcnosť rozhlasovej hry ako takej, žiau, meria aj počtom finančných prostriedkov, ktoré sú na ňu v danom médiu v istom čase vyhradené….\n2. Pre mňa bol vždy mimoriadne išpiratívny slovenský rozhlasový génius Viktor Lukáč, režisér „zvukohier“, ktorý mal tendenciu používať textovú predlohu iba ako libretto. Ktorúkouvek z jeho nahrávok vrelo doporučujem do pozornosti všetkým, ktorí sa zaujímajú o moderné spracovanie rozhlasového textu, pretože pán Lukáč bol moderný už pred 30 rokmi.\n2. Dovolil bych si tu uvést několik jmen. Předně vedoucího literárně-dramatické redakce brněnského rozhlasu Tomáše Sedláčka, který mě vlastně k práci pro rozhlas přivedl a je po léta inspirátorem a přátelským – i když kritickým – soudcem mé autorské a občas i režijní práce.\n1. Jedno je jisté: tvorba širokých dramatických „pláten“ je minulostí. V tomto směru nemůže rozhlas konkurovat filmu nebo televizi. Už z tohoto důvodu je minulostí rovněž masovost poslechu. Rozhlasové dramatické umění má již řadu let tendenci stát se komornějším a jaksi intimnějším, ať už jde o dramatizace literárních předloh nebo o původní tvorbu. O budoucnost nemám starost. Současná technická dosažitelnost poslechu (autorádia, CD přehrávače, počítače atd.) rozšiřuje možnosti. Zdá se také, že navzdory tomu, že vedení Českého rozhlasu eliminovalo počet dramaturgů na absolutní minimum, probouzí se rozhlasová hra z mrákot pouhých dramatizací literárních předloh a adaptací divadelních her. Mladá autorská generace se hlásí o slovo.\n2. Vzhledem k tomu, že jsem se celý život nezabýval téměř ničím jiným než rozhlasem, bylo by těch inspirativních jmen velmi mnoho. Ve všech jmenovaných profesích uvedených v otázce zvolím tedy jen jedno – Ludvík Kundera, Rudolf Matys, Karel Höger, Josef Melč, Radek Nikodém.\n1. Rozhlasové umenie bojuje o svoje prežitie… skoro ako vždy. No v súčasnosti okrem „vizuálnej“ konkurencie bojuje aj s materským – verejnoprávnym – priestorom.\nA tak sa aj rozhlasová hra v našich zemepisných končinách stáva nechceným dieťaťom pre verejnoprávny rozhlas: je „drahá“ a „staromilská“. Postupne ju vytlačia „mladé, kratšie, dynamické formáty“. Postupne… aj archív treba poriadne využiť.\nAk zlyháva verejnoprávny rozhlas ako zákonný garant tvorby a prezentácie rádiového umenia, treba veriť v skoré etablovanie nezávislého prostredia, ktoré aspoň sčasti umožní a podporí audio tvorbu. Naivné? Ak si uvedomíme napríklad, že objem reklamy na internete už v mnohých krajinách prevýšil objemy reklám v rádiách, ukazuje sa cesta aj pre nezávislé umelecké audio produkcie v trochu inom svetle. Som presvedčený, že rozhlasové hry, umelecké dokumenty, pásma, čítané knihy, rôzne akustické kompozície a iné audio žánre si nájdu svoju cestu aj do priestorov a technológií dnes ešte skoro výlučne vyhradených pre populárnu hudbu. Nikdy nie masovo, ale o to kreatívnejšie a individuálnejšie…\n2. Pre mňa je inšpirujúce každé stretnutie tvorivého a realizačného tímu, pri ktorom sa stále nadšení profesionáli túžia „hrať“ a zároveň byť zodpovední za každú „vyrobenú“ minútu. Vzrušuje ma spoločné huadanie hraníc medzi snom a realitou, autenticitou a štylizáciou, fikciou a dokumentom.\nAle navzdory době, která tvorbě není nejpříznivější, tu – jak to vypadá – klíčí určitá snaha a vůle, které by mohly přinést výsledky. Prognózy do budoucna jsou v nejisté chvíli ovšem nejisté. V každém případě musí rozhlasová tvorba zpracovat mnoho různých současných podnětů včetně digitálního vysílání a mnoho překážek včetně vlivů seriálového herectví.\n2. Jsou dvě. První – Ludvík Aškenazy a jeho hra Bylo to na váš účet. Druhé – se zvukovým mistrem Romanem Špálou a techničkou Jitkou Kundrumovou. Je to zázrak pracovat s absolutními profesionály v natáčecí technologii, kteří mají navíc fantazii, preciznost, radost z tvorby, schopnost empatie a nikdy neztrácejí nervy a smysl pro humor.\n1. Současné rozhlasové umění obecně je v situaci pohádkové Popelky. V přebírání hrachu a prosa utápí svou energii, neboť holoubci se nedostavují, a přitom se od něj čekají oříškové zázraky a výhry v soutěžích o královnu plesu. Je v tom jistá nekoncepčnost, která zatím neodradila jen skalní nadšence, ať už na straně tvůrců nebo posluchačů. Styl přípravy „ad hoc“ a „na koleně“ nemá perspektivu.\nJe po mém soudu zřejmé, že má-li rozhlasová hra ambici oslovovat do budoucna další a další generace posluchačů, měli by její tvůrci uvažovat o nových formách, kterými sdělí chytrý obsah dobově srozumitelným jazykem.\n2. Nejmilejší mi je setkání s Pavlem Tumlířem, dlouholetým redaktorem Československého a poté Českého rozhlasu. Je ještě zvyklý na dobu, kdy spolu lidé v rozhlase tvořili týmy, a dokázali se vzájemně hecovat k ještě lepším výkonům. Dnes znám mnoho kolegů, které poslech vlastního rádia nebaví. Jako by ten náš „orchestr“ byl plný sólistů, hrajících s korkovými špunty v uších, zato pěkně forte. Chcete-li, říkejme tomu třeba „rozhlasová hra“…\n(rozhlasová a divadelní dramaturgyně a autorka, ex-šéfredaktorka Javiska)\n1. Z verejného priestoru sa vytratili dnes už, bohužiau, archaicky znejúce termíny ako hodnotový rebríček, múdrosť, transcendentno a aj viera, že je treba, aby sme sa dotýkali a rozvíjali niečo, čo nás presahuje. A tak dávame priestor tomu, čo sa nám do tohto verejného priestoru natlačí samo. – Ľudia na postoch zodpovedných za financovanie rozhlasovej hry, napríklad, neváhajú verejne vyhlásiť rozhlasovú hru za zastaralý druh umenia. Aj divadlo bolo zatracované, keď vznikal film, film zatracovali, keď prišla televízia, nad rozhlasom sa robil krížik, keď prišiel internet. Nič z toho nezaniklo, lebo každý umelecký druh, to je jeden spôsob rozmýšuania a vnímania. A nevidím dôvod, aby sa navzájom vylučovali a – ale túto vetu snáď netreba dokončovať… (Z tohto dôvodu zvlášť oceňujem priestor, ktorý dávate rozhlasovej hre v revue Souvislosti vy.)\nTo je jeden úhol pohladu, ako sa dá na tento druh umenia pozerať – spoločenský. Druhý je odborný: Nebudem rozvíjať, čo všetci vieme, že rozhlasová hra má v našich končinách tradíciu autorskú i „inscenačnú“. No a jednotlivé národné tradície stredoeurópskeho regiónu majú mnoho spoločných styčných bodov a naopak, rozhlasoví tvorcovia zo západnej Európy majú inú hlavne inscenačnú tradíciu. Tento fakt sme často konštatovali na medzinárodných festivaloch a čoraz častejšie vyvstáva potreba vytvoriť stredoeurópsky festival, kde by sme si spoločné východiská najprv zadefinovali a tak potom vstupovali do tvorivej diskusie so západnou Európou, ktorej priestor ovládajú nemecké a britské inscenačné tendencie.\nA predsa v niečom skutočne nestíhame za Európou. A opäť je to, s dovolením, spoločná stredoeurópska črta. Za socializmu sa totiž z rozhlasovej hry (rovnako ako z divadelnej) vytratila súdobá udalosť. Myslím tým, že hra nemá vo zvyku reflektovať práve sa odohrávajúce alebo práve prežité udalosti a spoločenské dianie. Vždy, keď o tom hovorím, spomeniem si, že jeden z vplyvných slovenských teatrológov profesor Peter Karvaš hlásal, a ja mu to v tej socreal konštelácii ani nezazlievam, že udalosť má právo byť v dráme zachytená, až keď ju iní (myslí tým historici) pomenujú. Chápem, pán profesor tým chcel ochrániť drámu od podenkového politického ideologizovania. No čo týmto spôsobí, nemohol ani on tušiť, a myslím, že ani my dodnes sme si dosah tejto ním pomenovanej „axiómy“ neuvedomili. Dokumentárna dráma (docu drama) – tak rozšírená v celej Európe a rôznorodá sa na nás nie a nie prilepiť. Bojíme sa jej?… Alebo čakáme, kým historici dobu pomenujú?! Škoda toho výpadku, lebo čo vie lepšie zachytiť dobu, ako pohuad na jej udalosti?! No toto dlhodobé vylučovanie súdobých udalostí z dramatickej tvorby má aj hlbší dosah: zabudli sme, že práve snaha pomenovať dnešok je tým najhlbším a najsilnejším tvorivým impulzom pre vznik akejkouvek hry či inscenácie. Zabudli sme, ako sa to vlastne robí – zachytávať svoju dobu… A to je hrozivé! Možno s rovnakými plazivo nebezpečnými následkami ako vyhlasovanie rozhlasovej hry za zastaralú…\nTretí uhol pohladu na rozhlasovú hru – subjektívny: Rozhlasová hra má z môjho pohuadu nenapodobiteunú schopnosť zachytávať prúd subjektívneho vedomia na pozadí objektívnej zvukovej krajiny a svedčí jej typ dialógu JA A SVET; ako hovoria Toltékovia: slovo vzniklo, keď sa človek postavil na „zadné“ a od tej chvíle pri pohuade na svet neustále registroval svoje ruky. Svet tak začal „pomenovávať“ cez neustále bežiaci vnútorný dialóg ruky a sveta za „rukou“! Rozhlasovej hre tento dialóg svedčí. V tomto slova zmysle má hra vždy akési reflexívne zafarbenie. Odohráva sa totiž „medzi ušami“, teda, prepytujem, akoby v hlave… !\n2. S tými, ktorí boli ochotní jednak premýšlať o danej téme, a jednak vytvárať team.\n2. Počáteční inspirací bylo, když jsem se v polovině devadesátých let poprvé setkal s albem Radio Inferno dvojice německých hudebníků F. M. Einheita a Andrease Ammera anebo jen se sólovou tvorbou bývalého člena Einstürzende Neubauten F. M. Einheita. A oslovila mě i alba Die Hamletmaschine a Faustmusik – tedy záznamy divadelní hudby právě Einstürzende Neubauten, v mnoha ohledech se vymykající jejich dekadentně industriální šansonové produkci. Tehdy jsem ne zcela chápal onu formu, a také si nedokázal představit, že toto je a může být radioart, který je možné si naladit v rádiu. Byl to malý otřes, přesto se mi mnohé pasáže z dalších alb těchto hudebníků vryly do paměti.\nDalším určující osobností byl skladatel a producent Michal Rataj. O emancipaci radioartu se zasazuje jak prakticky a umělecky, tak dramaturgicky či teoreticky. I přes veškerou přátelskou pomoc a podporu dokáže hlídat a vymáhat připravenost v přístupu k dílu. Nebojí se kritizovat, ptát se a nesouhlasit, což bývá více než cenné. Mezi určující setkání lze počítat i setkání se skladateli a hudebníky, s nimiž jsem spolupracoval – Matějem Kratochvílem, Krzysztofem Topolským (Arszynem), Robertem Piotrowiczem a Paulem Wirkusem, stejně jako s herci, kteří do kompozic dokázali vložit mnohé ze svých divadelních a hudebních zkušeností a kteří zároveň účinkovali i v kompozicích dalších tvůrců – Annou Synkovou, Martinem Dusbabou, Petrem Stachem, Jakubem Prachařem a Janem Novotným.\nNicméně prvotní inspirací vždy byla literatura – v momentě, kdy jsem nalezl odpovídající a dostatečně vhodný text, věděl jsem, že mám volné ruce k další práci – režijní a dramaturgické. Teprve s textem jsem mohl hledat hudebníky a herce. První dvě díla se ještě nesla ve znamení rozhlasových zvukových dramat (Přesýpací hodina Věry Linhartové a že ne zas až Jaromíra Typlta), a pak jsem se pustil na tenčí led a zpracoval básnický text Miloslava Topinky Krysí hnízdo. A až nedávno jsem získal odvahu dvakrát zpracovat texty Stanislava Dvorského Hra na ohradu, jednou dokonce ještě s filmařem Martinem Blažíčkem. Mým prvotním záměrem bylo ukázat, že i v české literatuře lze nalézt díla, která mohou svým charakterem korespondovat s radioartem, a jsem si vědom faktu, že lze hledat a nacházet ještě další spisovatele, kteří ať už přímo psali literární texty s určením pro zvukové zpracování nebo se jejich básně, prózy, texty a eseje pro daný tvar hodí (Hiršal, Grögerová, Nápravník, Effenberger atd.). Ale cítím potřebu se od tohoto „českého kánonu“ odklonit, možná i opustit hotovou literaturu.\n1. Tendence jsou myslím více než v jiným médiích značně nepředvídatelné (pokud tedy pomíjíme veškerý mediální mainstream, který se vyskytuje samozřejmě i v rádiu a jehož hlavní tendence budou vždy směřovat k co největší poslechovosti a následnému finančnímu zisku v jakékoliv podobě). Nepředvídatelnost a neustálé posouvání hranic možností rozhlasu jako komunikujícího média – to jsou právně hlavní vklady, které dává rozhlas všanc radioartu a zvukovému experimentu jako takovému. Provázanost s výtvarnem, hudbou, architekturou – to vše vzniká především díky hlavní specifičnosti rozhlasu založené na speciálním typu komunikace s posluchačem. Na tom, že výsledný efekt se dostavuje vždy až po vzájemné spolupráci s posluchačem, po tom co do něj posluchač vloží svůj intelektuální či jiný vklad. A právě z těchto zdrojů roste největší budoucnost nejen rozhlasové hry, ale rozhlasu jako takového. Rozhlasová hra má tu smůlu, že, historicky a často i dnes, vychází v českém kontextu z divadelní tradice a podle toho jsou bohužel mnoha dramaturgy hodnoceny i samotné výchozí texty. Ruchy (hudba) jako takové jsou obecně chápány jako pouhý doprovod, ne jako samostatná specifická významová řeč. Obávám se, že v tomto smyslu se nachází rozhlasová hra částečně ve slepé uličce a jediným východiskem pro posluchače, kteří se nechtějí spokojit skrze svůj přijímač s reprodukcí pouhého „divadla pro slepé“, je útěk do světa tzv. menšinových žánrů, ať už jsou nazývány jakkoliv. V tomto duchu tedy vidím budoucnost rozhlasové hry hlavně v odkazu Wagnerova Gesamtkunswerku, pak by „klasická“ radioplay a neklasická „hörspiel“ splynuly v jeden nezapomenutelný akustický pamlsek.\n2. Protože jsem původním zaměřením scenárista a dostal jsem se k radioartu přes svůj zájem o hudební složku rozhlasové hry, jedná se tedy většinou o rozhlasové autory. Ať už o ty, kteří svým prioritním zaměřením na význam slova ve mně naopak vybudovali zvýšený zájem o poznávání sdělovacích možností ruchů (hudby) a ke kterým jsem měl i nějak geograficky či osobním setkáním blízko (A. Přidal, L. Kundera, J. Ptáček), nebo ti, kteří tuto moji touhu dokázali nějakým způsobem dočasně nasytit (A. Kliment, experimenty meziválečné avantgardy, K. Pech, I. Hurník). Nezpochybnitelná co do významu v tomto ohledu je téměř veškerá experimentální práce Jiřího Horčičky (a Radislava Nikodéma), ve smyslu významu slova „experiment“, jak jej chápal samotný režisér a já s ním nemohu než souhlasit. Tedy chápání experimentu ne jako nahodilé práce založené na začátečnickém nadšení, ale naopak práce založené na znalosti a zvukové zkušenosti s cílem najít předem vytyčený účinek. Samostatnou kapitolou v mém životě pak je samozřejmě ta praktická část spojená s nesmírně inspirativním a fantaskním prostorem vytvářeným kolem osoby Michala Rataje…\n1. Nemohu kvalifikovaně mluvit o tendenci soudobého rádiového umění, protože jej momentálně aktivně nesleduji, ani se mu nevěnuji. Můžu pouze pojmenovat to, co je pro mne v kategorii „rozhlasová hra“ to nejpodstatnější. A tím je příběh. Způsob jeho vyprávění zvolený jak autorem, či režisérem je mi buď bližší, nebo vzdálenější. Neodvažuji se posuzovat přítomnost či budoucnost rozhlasové hry. Doufám a věřím ve slovo, myšlenku.\n2. Podílela jsem se v Brněnském rozhlasovém studiu na přípravě pořadu Magi. Byla tam jedna technička – střihačka, velká profesionálka. Ačkoliv to nebylo tak dávno, používali tehdy v Brně zápis na magnetický pás. Nestříhalo se tedy žádnou moderní technikou, ale obyčejnými nůžkami. Zručnost a přesnost, s jakou tato dáma pracovala, by jí mohl závidět lecjaký počítač.\n1. Rozhlas je jistě fenomén a slovesné umění v něm má své důležité místo. Pokud by obojí neexistovalo – připadal bych si… chudší (nikoliv hmotně). Zatímco v minulých desetiletích bylo rozhlasové vysílání a literární a dramatické mluvené slovo poněkud v mediálním popředí („zlatá šedesátá“ a doba před internetem, CD/DVD a televizním vysíláním s desítkami programů… ), dnes má charakter a právě tendenci stát se undergroundem. Je stále více „pouze“ jednou z mnoha možností. A těch možností s bouřlivým rozvojem techniky a její dostupnosti přibývá. To je (dle mého názoru) to, co se zásadně v průběhu doby proměnilo. Tedy – pozice vznikající tvorby. Co však zůstává a věřím, že i zůstane jedinečné, je obsah a forma (formy) rozhlasové literární a dramatické tvorby. Tedy fakt, že pódium (plátno, obrazovku, displej… ) si každý posluchač staví ve své fantazii. A nejen pódium, také tváře, gesta, výraz… aktérů slyšeného atd.\nPokud někomu ze svého okolí poskytnu (doporučím) poslech některého rozhlasového díla – reakce je v drtivé většině velmi kladná („to bylo krásné, silné, jedinečné“). Na otázku, proč to dotyčný nevyhledal a nevyhledává opakovaně a aktivně sám, však odpověď hledáme obtížně („nemám zrovna v tu dobu čas“, „kdy že se to vysílalo?“ a „kde vlastně a nedá se to někde koupit/pořídit?“).\nA jsme u toho: Rozhlas by – krom vysílání – měl najít dostupnou cestu, jak (například po síti) umožní přístup k rozhlasové hře, dramatizaci, povídce či četbě na pokračování. Tedy bez závislosti na jednom jediném vysílacím čase. Jistě, brání tomu autorský zákon – zatím. A právě tady je asi prostor ke změně. Vždyť je co nabízet! Některé věci jdou vytvořit pouze v rozhlase, resp. pouze v rozhlase mají neopakovatelné kouzlo. Dobře je to patrné na jednom všeobecně známém, nenápadném dílku: Arthur Hailey, Let do nebezpečí. Literární předloha je řemeslně dobře napsaný příběh, se vší úctou – příjemný paperback v létě k vodě. Nic víc – nic míň. Film později natočený je jeden z dlouhé řady béčkových titulů. Objeví se a pak přijde jiný, další… Ale! Stejnojmenná rozhlasová hra – resp. seriál (1981) natočený Jiřím Horčičkou s Jiřím Adamírou, Eduardem Cupákem a Gabrielou Vránovou je zážitek, kdy dvě hodiny každý z posluchačů sám osobně řídí letadlo, musí (!) přece přistát… Mistrovský kus – vrcholný zážitek.\nK proměnám her samotných. Zatímco rozhlasová četba si již po desetiletí drží svůj důstojný tvar, rozhlasová hra se s technickými prostředky a možnostmi a především se změnou způsobu vnímání mění. Je patrné zrychlení, bohatší struktura a spolu s novými mladými autory se mění i témata. Není nouze o experiment (např. řada Hry nové generace). Mění se i zacházení s hudební stránkou dramatických útvarů – výrazně patrné je to např. v přístupu Michala Rataje. Hudba je více součástí inscenace samotné.\nMám pocit, že v posledních několika letech se rozhlasová hra dostává i do popředí zájmu dorůstajících mladých autorů (Petr Kolečko, Tomáš Svoboda, David Drábek… ). Pravděpodobně se již nikdy nevrátí doba masových poslechů, spíše půjde o událost menšinovou, ne nepodobnou bibliofilii. O to však zajímavější. Osobně se k tomu budu snažit přispět.\n2. Zprostředkované setkání – tedy „přes dílo“ – poslechem: těch jmen by bylo mnoho. Režisér Jiří Horčička například, režisér, autor, překladatel a interpret Josef Červinka, herci Eduard Cupák, Jiří Adamíra, Ladislav Mrkvička, Libuše Havelková, Bára Hrzánová, Ivan Řezáč, Lukáš Hlavica, Ivan Trojan a mnozí další, autorka Daniela Fischerová (výčet jistě není zdaleka úplný). Tím chci říci, že rozhlas u nás „umíme“.\nV osobním a pracovním setkání určitě: režisérka (a interpretka!) Hana Kofránková, tvůrce a interpret Přemysl Rut, režisér ozvučení Michal Rataj, herci David Novotný, František Derfler a „moji“ herci Jihočeského divadla v Českých Budějovicích – Petr Šporcl, Daniela Bambasová, Martin Hruška, Věra Hollá, Pavel Oubram, Ondřej Volejník, Jiří Šesták a mnozí další (výčet opět není úplný).\n1.- 2. Měl jsem veliké štěstí, že můj první pokus o dramatický text (Pocit nočního vlaku) došel roku 2007 uznání v Cenách Alfréda Radoka v podobě Ceny Českého rozhlasu. Jako by si porotci uvědomili za mě, že text takto napsaný může fungovat právě jen v rádiu. Dalším štěstím bylo, že se hry chopili profesionálové s velkou chutí – dramaturg Martin Velíšek a režisérka Hana Kofránková a zvukově ji zaštítil Michal Rataj. Navíc jsem do realizace mohl zasahovat. Tato spolupráce mi otevřela nové obzory, neboť do té doby jsem považoval rozhlas za poněkud staromódního společníka. Dokonce jsem byl vyzván k napsání další hry pro rozhlas – tak jsem i učinil a jsem zvědav, dojde-li k realizaci.\n1. V oblasti rozhlasové hry se dá mluvit o dvou základních tendencích či typech – v první řadě je to tradiční rozhlasová hra, tedy inscenace, která zpravidla vytváří nějakou vyprávěcí linii nebo iluzi. Na druhé straně pak existují rozhlasové hry, které nefungují na principu iluze, ale otevřeně demonstrují svou strukturu či kompozici: jejich účelem je především poukázat na akt hry jako takové, na její dynamiku a na materiál, se kterým se pracuje. Materiálem pro takovou hru může být samozřejmě všechno, co vydává zvuk: Hudební i nehudební nástroje, automobily, vlaky, pohyb strojů či lidských končetin, lidská či zvířecí řeč, cokoliv. Myslím, že právě na základě téhle otevřené hry funguje současné rádiové umění či radio-art – a nic konkrétnějšího k němu asi neřeknu, tohle umění se nedá nijak přesně zaškatulkovat.\nMyslím, že radio-art rozhodně budoucnost má, protože nabízí tvůrčí možnosti, které jsou skoro neomezené a srovnatelné s jakýmkoli jiným druhem umění. Navíc má obrovskou přednost v tom, že do sebe může nasát spoustu vlivů, může balancovat mezi hudbou, poezií, rámusem i tichem, zvukovým portrétem, reportáží nebo tradiční rozhlasovou hrou. Žánrová bezprizornost zvukového umění nabízí obrovskou tvůrčí svobodu, je to výprava do tajemných a neprobádaných vod. Ano, žijeme v době digitálních obrázků, vizuálních vjemů, ale myslím, že ti, kdo měli zblbnout, už zblbli, a ti, kdo mají zblbnout, zblbnou – ostatní ať se zabaví po svém, třeba tak, že nastraží uši.\n2. Pominu-li Michala Rataje, jehož „kromobyčejně inspirativní“ vliv je neoddiskutovatelný, napadá mě postava, která mi poprvé vtiskla do ruky mikrofon. Coby školní děcko jsem navštěvoval Kroužek mladých reportérů neboli Malé studio Liberec, vedl to tam ostřílený reportér Pepik Švarc, svéráz a naprosto zásadní postava pro vývoj mé radiofonické úchylky. Díky němu jsem mimo jiné poznal drsnou nahrávací práci v terénu: čas od času nás Švarc ověsil těžkými magnetofony UHER a rozměrnými policajtskými vysílačkami, zadal nám reportérský úkol a vyhnal nás po skupinkách do města lovit materiál. Venku jsme naháněli lidi, kladli jim otázky, natáčeli zvuky aut, tramvají atd. Do studia jsme se vraceli utahaní, s vybitými bateriemi a spoustou nahraných pásků. Kvalita nahrávek bývala různá, protože modulační knoflík mnohdy obsluhovala osoba krajně nepovolaná (třeba desetiletá holčička), takže nahrávky často pekelně chrchlaly, jindy zas neslyšně šeptaly. Všechna ta změť se pak třídila a stříhala, lepilo se to bílými blankami dohromady a posílalo do rádia. Z rádia to lezlo zpátky ven, celoplošně, většinou odněkud z dráťáku. Časem se Malé studio zmodernizovalo a děti chodily po městě s minidiskem nebo jiným novodobým nahrávadlem. Dneska tenhle kroužek už bohužel neexistuje, protože byl před třemi lety pro svou údajnou nadbytečnost finančně zaškrcen – což je věc, kterou snad ani nechci pochopit. Dost mě štve, že se Pepik zabarikádoval i s těmi starými pásky a magnetofony na své chatě pod Ještědem, hořkne víc a víc a do Liberce chodí už jen pro důchod. Je to tedy taková moje kromobyčejně inspirativní postava ve výslužbě.\n1. Pokud rádiovým uměním myslíte onu oblast, která se označuje různými názvy jako radioart nebo kunstradio apod., netroufám si odpovědět, protože předmětem mého profesionálního zájmu byla vždy rozhlasová hra. Zvukové kompozice radioartu stojí na pomezí mezi hudebním a slovesným uměním s častými přesahy do té či oné složky, a slovo tu nehraje prvořadou úlohu jako v rozhlasové hře. Myslím, že smysl slova tu není prioritně důležitý a že se s ním někdy zachází spíše jako s „akustickou jednotkou“. Odborníkem na tuto oblast je rozhlasový kolega Michal Rataj, který se mu pravidelně věnuje i ve vysílání a spravuje i speciální webovou stránku na serveru Českého rozhlasu.\nCo se týká rozhlasové hry, nějaké výrazné tendence se mi rozlišují docela těžko. Rozhodně ani česká ani světová rozhlasová dramatika neměly v posledních desetiletích výrazné stylové nebo interpretační proudy, jako divadlo mělo například svou coolness dramatiku. Domnívám se, že hlavní příčina je v tom, že je obecně velmi málo dramatiků, kteří by pro rozhlas psali hry určené výhradně pro toto médium. Ve zlatých časech rádia, v šedesátých letech minulého století, byla u nás i ve světě výrazná skupina vynikajících dramatiků, kteří při své tvorbě pro rozhlas vycházeli z možností formálního „rozhlasového jazyka“, a dokonce jej domýšleli a posouvali jeho hranice. Mnoho dnešních autorů píše pro rádio tak trochu bokem, jejich hry jsou v podstatě zkrácené a upravené divadelní kusy kdykoli přenosné na jeviště. I proto se někdy o rozhlasové hře přezíravě mluví jako o divadlu pro slepé. Ale samozřejmě jsou i výjimky, u nás například Daniela Fischerová, Milan Uhde, Jan Vedral, David Drábek, v zahraničí Eberhard Petschinka, David Zane Mairowitz či Harold Pinter.\nI ve věku informační revoluce, jemuž dominují vizuální umění, má rozhlasová hra budoucnost, a to i přesto, že mladá generace se od klasických médií odvrací. Myslím, že má v sobě zabudován „šťastný kód“ vyprávěného příběhu. Děje a postavy vytvářené pouze hlasy mají stále v sobě něco z dob, kdy si lidé příběhy vyprávěli. Magie lidského hlasu je věčná.\n2. Lidsky pro mne stále zůstává nejcennější setkání s bývalým kolegou, dramaturgem Ivanem Škapou, který byl v osmdesátých letech za svoje občanské postoje perzekvován a rozhlasoví bolševici mu nakonec vzali práci, kterou měl velmi rád. Nedlouho potom smrtelně onemocněl a krátce po listopadové revoluci zemřel. Byl to člověk čistého srdce. Těch profesionálních setkání bylo samozřejmě daleko více. Měl jsem možnost vidět ve studiu Jiřího Horčičku, režiséra, jehož dílo bylo stylotvorné, ale který bohužel nemá dodnes nástupce. Rád se potkávám s dobrými překladateli: Vladimírem Mikešem, Josefem Kaušitzem, Marinou Feltlovou. Velmi inspirativní bylo v roce 1995, kdy jsem se poprvé dostal jako delegát na festival Prix Italia, setkání s dramatikem Davidem Zanem Mairowitzem. Jeho vítězná hra Voluptuous Tango se skvělým námětem erotické schůzky proslulé tanečnice Duncanové a futuristy Marinettiho, v níž se ironicky pracovalo se „šlágry“ z opery Carmen, pro mne dodnes zůstává neopakovatelným posluchačským zážitkem.\n1. V celosvětovém kontextu se mi jako hlavní tendence jeví využívání a budování internetu (jako paralelního média k rozhlasu) ke všem formám akustického komunikování a sdílení, rozšíření tradičního prostoru jednosměrné komunikace na velký éter, v němž je hlavním médiem mnohasměrné komunikace zvuk…\nPřítomnost rozhlasové hry v Česku se mi jeví pořád zoufale svázaná s dnes stále více problematickými modely „divadelního rozhlasu“, a – podobně jako většina ostatních oborů v postkomunistických zemích – prakticky nedotčená vším tím klíčovým, co se ve světovém kontextu během 20. století událo ve světě zvuku napříč druhy umění, od elektroakustické hudby přes konkrétní poezii až po hudební divadlo či progresivní formy německého Hörspielu.\nBudoucnost – zdá se mi – je říší snů. Mluvíme-li o snech, bylo by dobré vidět, že Český rozhlas začne pečovat o řemeslo zvukové tvorby, které s nástupem digitálních technologií a při nulové generační obměně prakticky vymizelo. To vše je – zdá se – hlavním přepokladem pro to, aby rozhlasová hra v tak zvukovém médiu, jakým rozhlas je, vůbec mohla existovat a mohla se třeba ucházet o relevantní slovo v širším než teplém českém kontextu.\n1.- 2. Otázkami přítomnosti a budoucnosti rozhlasových her se mimo jiné pravidelně zabývají Radio Drama Workshopy, pořádané European Broadcasting Union. Zatím poslední se konal v únoru loňského roku. Z jednotlivých příspěvků a diskusí vyplynulo, že většina evropských kulturních stanic se snaží omlazovat své publikum, a to i prostřednictvím rozhlasových her. Hledání a následné udržení nových posluchačů je mimořádně důležité pro budoucí existenci stanic. Redaktoři a dramaturgové se proto pokoušejí všemožně nalákat mladší zájemce, například různými prezentacemi na internetu. Nebrání se vizualizacím dramatického umění v nejširším slova smyslu. Výsledná díla v rámci možností vyvěšují ihned po odvysílání na svých webových stránkách. V souvislosti s plánovanou digitalizací a úvahami o multimediálních portálech účastníci zmíněných setkání už několik let uvažují o tom, zda by se „radio drama“ nemělo přejmenovat na „audio drama“.\nJako problematické se jeví hledání nových autorů, kteří by psali rozhlasové hry (nejčastěji dostáváme k četbě texty určené pro divadlo, které téměř vždy vyžadují úpravu). V souvislosti s tímto bodem bych ráda připomněla cyklus Hry a dokumenty nové generace, který už třetím rokem vysíláme každou poslední neděli v měsíci v rámci Čajovny na ČRo 3- Vltava (každý den od 19 hodin). Pořad vznikl už v roce 2002 ve snaze oslovit mladé intelektuály do čtyřiceti let. Převážně má kulturně-publicistický charakter, komponované útvary jsou spíše zpestřením naší nabídky. Pozitivní zprávou však je, že i mezi mladými tvůrci (např. studenty nebo čerstvými absolventy uměleckých škol) se našli zájemci o rozhlasové inscenace. Za všechny jmenujme dramatičku a dramaturgyni Klicperova divadla v Hradci Králové Magdalenu Frydrychovou, jejíž hry se staly součástí také dalších programových řad Vltavy.\n1. V roce 2004 jsem měl příležitost setkat se s nositelem v pořadí už 100. slavné Ceny bratří Goncourtů, tedy Prix Goncourt 2003, Jacquesem-Pierrem Amettem. Cenu získal za román Brechtova milenka, ale než dospěl k tomuto úspěchu, vytvořil mj. řadu rozhlasových her pro potřeby stanice France-Culture. S francouzským temperamentem mi vyprávěl, kdy se ty jeho hry vysílají – programové okénko, které měla F-C pro rozhlasovou hru vyhrazeno, bylo od dvou do tří v noci. Nebo snad od jedné do dvou? Rozhodně v naprosto „nelidském“ popůlnočním čase. J.-P. Amette se ironicky bavil představou, jak nějakých pět šest starých posluchaček, stižených nespavostí, někde ve střední Francii poslouchá jeho rozhlasová dramata. Zamrazilo mne. Tak vypadá budoucnost celého žánru?\nPřítomnost české rozhlasové hry byla v té době neradostná – produkce premiér především z finančních důvodů dramaticky klesala; z nedostatku prostředků dávala dramaturgie přednost produkci zkušených autorů, ale i jejich řady byly konečné. Noví takřka nepřicházeli. Rád konstatuji, že se v ČRo dnes poměry změnily a veřejnoprávní rozhlas si uvědomil, že produkce a hledání nových posluchačů soudobé rozhlasové hry patří k jeho nezastupitelným úkolům. Narostl objem využitelných prostředků, vznikla nová programová řada Hry nové generace, určená pro projekty mladých tvůrců – autory počínaje, režiséry a interprety konče. Postupně se vytváří prostor pro koncepční práci dramaturgů a první výsledky jsou už slyšet.\nNemá-li českou rozhlasovou hru potkat „francouzský“ osud, musí si podobně jako v BBC či v německých veřejnoprávních rozhlasech znovu vybojovat svého posluchače. Přinejmenším živými tématy i formálními postupy, odpovídajícími novým životním pocitům a novému vnímání posluchačů. Přitom by neměl ztrácet ty věrné. Osobně se domnívám, že česká rozhlasová hra se t. č. nachází v jistém mezistupni tvarového i obsahového vývoje. Na jedné straně dožívá tradice velkých rozhlasových pláten „horčičkovské“ ražby, či velepečlivých a do nejjemnějších odstínů významu propracovaných režií Melčových nebo Henkeových, na druhé straně se rozhlasová hra začíná prudce dynamizovat – změna životního způsobu a tendence přicházející zejména ze světa britské, severské či německé rozhlasové hry vedou k patrné prozaizaci scénářů a realizačně ke zvyšování tempa – více se vypráví a skrze vypravěče přechází až k jednotlivým dramatickým situacím v dialozích, střihy jdou v rychlém sledu a vysokém rytmu. Drábkovy Vykřičené domy v režii Vrzákově, vítězové loňské Prix Bohemia, to naznačují docela zřetelně. Je to jedna z možných cest, jak slovesné rozhlasové umění rozvíjet. Vybuduje’2dli si rozhlas zázemí zapálených autorů (a na tom usilovně pracuje), bude těch cest přibývat, a nepochybuji, že s nimi i posluchačů a třeba i žurnalistických reflexí.\n2. Těch lidí je tolik, že budu nutně nespravedlivý k těm, na něž si zrovna nevzpomenu. A jsou neuvěřitelně různorodí – jak srovnávat minuciózního Josefa Melče se zapálenou Hanou Kofránkovou či přesnými a neuvěřitelně výstižnými analýzami Josefa Henkeho, mluvím-li o režisérech? Jak zapomenout na kolegy z vltavské literární redakce a přátelské spory s takovým Janem Halasem? Nakonec volím velice univerzální osobnost, s níž jsem měl to štěstí šest let spolupracovat jako redaktor na pořadu Potulky knihami a časem, sledovat jeho interpretační výkony v seriálu Kytice anglických nonsensů, a jako dramaturg spolupracovat na výrobě jeho rozhlasových her, sledovat zaujetí při režijní práci a nakonec obdivovat jeho úctu ke slovu a jeho významu při natáčení Kunderových Směšných lásek – totiž Antonína Přidala. Je poslední dodnes žijící spojnicí mezi tradicí skácelovské brněnské literární redakce a přítomností. Kromě neobyčejné šíře znalostí mne fascinoval zejména jako interpret esejů Milana Kundery – dovedl totiž přesně vyhmátnout smysl textu a zároveň mu vtisknout svou neopakovatelnou přidalovskou barvu, jíž náročný text měnil jen pro trochu vnímavého posluchače v takřka napínavou detektivku. S minimem prostředků – oním pivcovským pomalu a rychle, potichu a nahlas, obohaceným vysokým intelektem, dokáže opravdu nemožné.\n2. Odpovím jenom na druhou otázku: rozhodující pro mě bylo setkání s hudbou, která prolomila vězení „písně“ a ukázala, že slovo se může se zvukem propojovat v úplně jiném skupenství. Einstürzende Neubauten, k jejichž nahrávkám jsem se dostal někdy kolem roku 1991, mě naučili poslouchat hučící větráky, řinčící šrot, ale i prudké švihnutí do ticha nebo škrábání tužky po papíře, a ještě to pozoruhodně propojovali s textem, často poskládaným z různých náhodně zaslechnutých útržků, šepotů, vzkazů na telefonním záznamníku, rytmizovaných slabik nebo babylonských změtenin. Velký podíl na „radiofonickém“ rozměru jejich skladeb měl bezpochyby FM Einheit, který pokračoval tímto směrem ve svých vlastních projektech a kompozicích nahraných ve spolupráci s Adreasem Ammerem, jako bylo například Radio Inferno podle Dantova Pekla. V českém rozhlase mě stěží mohlo něco takhle upoutat, protože u nás je zakázáno takzvaně „znásilňovat text“, a to dokonce i když po tom ten text přímo volá. Je pravda, že díky producentské aktivitě Michala Rataje se teď tu a tam v pátek po půlnoci začíná něco dít, ale i tak od sebe zatím ještě zůstávají dost odděleny experimenty v oblasti zvukových struktur a v oblasti mluveného slova. Nesetkal jsem se alespoň s tím, že by někdo s českým textem nakládal tak vynalézavě, mnohotvárně a přitom „rockově“, jako to ve svých nahrávkách dělají skladatelé Heiner Goebbels (Die Befreiung des Prometheus, Verkommenes Ufer, … ou bien le debarquement desastré) nebo Georges Aperghis (Avis de tempęte). Jim v tuto chvíli určitě vděčím za největší inspiraci.\n1. I když dnes všichni mluví o narůstající vizualizaci vnímání (prožívání, osvojování si) světa, je pro člověka cenná a důležitá jeho zvuková paměť, její kultivace, rozvoj zvukové obraznosti. Je to zvukový počitek, který, vybaven z „osobního zvukového archivu“, dokáže každému z nás zprostředkovat s ním svázaný obrazový vjem, ale rovněž s ním spojené emocionální prožitky. Jsem přesvědčen, že ono „celostní“ vybavení si prožitku je u zvukové stopy v paměti intenzivnější a komplexnější než v případě počitku vizuálního. Na „staré šlágry“ naše psýché reaguje zpravidla silněji než na „staré fotky“.\nToto „vybavování si“ a „představování si“ světa skrze zvuk, tato zvuková reflexe našeho bytí, je podstatou auditivního umění. Ztrácíli moderní člověk schopnost naslouchat tomu, jak se v něm či skrze něj ohlašuje život a svět, znamená to, že stává hluchým sám k sobě. Auditivní umění a jeho projevy – mezi nimi i hra pro sluch, nazývaná u nás nesmyslně „rozhlasová hra“ (Němci mají věcně správný Hörspiel, Poláci sluchowisko) – má v tomto ohledu šanci stát se potřebou svobodné lidské bytosti. Nikdy už nebude „konzumováno masově“, ale přijímáno individuálně, jeho vnímání je aktivní činností celé lidské bytosti, ne pasivní relaxací. Rozhlasová tvorba – a auditivní umění jako její nejnoblesnější a nejnáročnější část – může být zachována jako „menšinová“ a z tohoto hlediska luxusní záležitost. Půjde o to, jak v naší posttotalitní zemi dopadne právě probíhající boj o rozsah, obsah a správu veřejného prostoru.\n2. Jednoznačně životní spojení s geniálním rozhlasovým režisérem Jiřím Horčičkou, s nímž jsem měl vzácnou příležitost téměř dvacet let spolupracovat jako autor a dramaturg. Naučil mě, že auditivní umění je mnohem vizuálnější než třeba film, naučil mě „psát ušima“, tedy přímo slyšet a „zapisovat“ auditivní tvar, ne rozhlasově ilustrovat jevištní nebo filmovou představu. Považuji se zpupně za Horčičkova žáka, i když nejsem režisér.\nPostupně se stává rádiová zpráva a poselství funkcí samotného, všudypřítomného technického a ekonomického aparátu. Možná zde se nabízí opět šance vrátit se k zážitku neopakovatelného v okamžiku poslechu slova, přenášeného zvukovým médiem. Tady je – doufám – ještě prostor pro umění v rádiu.\n1. Nechci se zeširoka věnovat rádiovému umění a nepřijdu si kompetentní, abych hodnotil, jak je na tom současná „arsacustica“, ale na otázku přítomnosti a budoucnosti rozhlasové hry nám mohou nabídnout odpověď výsledky či rozhodnutí poměrně početné mezinárodní poroty na světovém festivalu Prix Italia 2008 na Sardinii. Mezi tři nejzajímavější hry (na tzv. short list) se dostaly inscenace z naprosto rozlišných žánrů, které možná asi ani nejdou vzájemně posoudit. A právě tyto tři typy otevírají přítomnost i budoucnost rozhlasové hry.\nPrvní příklad je „velký“ příběh, možné použít i termín rodinný, který přiláká k poslechu několik generací najednou, vábí na klasickou stavbu dramatu, standardní použití rozhlasových prostředků, často zapojuje dětské hrdiny a vede k jemnému a mnohými milovanému sentimentu. Vyvolává v nás iluzi přítomného dobra – krásná hra na sobotní odpoledne! Takovou inscenaci představilo na festivalu Japonsko.\nTřetím typem je provokativní, agresivní a velice otevřené osobní pojmenování problémů světa. Tyto texty nezasahují jen za naše humna, kde snad uvnímáme, když se něco děje. Ale pojmenovávají celosvětové problémy, v kterých se člověk jako jedinec zmítá zcela osamocen. Příkladem je hra z produkce BBC – Simon Levy: What I Heard about Iraq. Použití performance na hraně improvizace využívá jiného typu herectví a přímo vyžaduje dokonalé řešení zvukového designu, který je stejně zásadní linkou inscenace jako herecké party. Dalším příkladem v tomto pro nás neznámém ranku je hra Christiana Lollika The Wonder – Re-mohemmed-ty show (na české verzi Zázrak jsem se podílel). Tento typ her pro mne představuje něco výjimečného pro rozhlas a pro jeho budoucnost. Přináší do dramatiky neznámou dráždivost, nutně vyžaduje nová akustická řešení, vede inscenátory k novým realizačním postupům a především si vynucuje nutnou posluchačskou aktivitu. Nebo je k této aktivitě alespoň provokuje.\n1. Domnívám se, že směr jakéhokoli umění/tvoření je dosti závislý na kulturní, společenské, geografické a třeba technologické základně tvůrce. Pokud si představím radioart v Grónsku, řekl bych, že jeho směr jde možná cestou čistého sdělení pocitu hudbou, zvukem, prostorem nebo cestou vytváření zvukových spojů mezi vzdálenými místy. U nás v Evropě tomu nebude jinak, ale vnímam jakýsi syndrom zacyklení se v tendencích. Pro mě představuje radioart určitý prostor, ve kterém lze sdělovat a objevovat svět zvukem bez nutné přítomnosti slovního vyjadřování, jako prostředku sdělení. A přesto cítím, že slovo jako objekt nebo materiál zde hraje velkou úlohu – čistě jako koncept. Každý směr je závislý na autorovi samotném. Jestliže půjde hlavou proti zdi, pak je to jeho osobní soudobý směr.\nPřítomnost, minulost nebo budoucnost rozhlasové hry je zavislá na prosté chuti nebo někdy i potřebě naslouchat a tvořit obrazy zvukem. Ve své upřímnosti říkám, že přítomnost je dost placatá a budoucnost může být o mnoho placatější, nedokáže-li se alespoň z části vymanit z institucionálních okovů, které jsou rozhlasové hře zároveň matkou i otcem.\n2. Zatím jsem osobně nepotkal moc lidí z rozhlasu, kteří by mě kromobyčejně inspirovali. Před dvěma lety mě zaujal Dimitrij Nikolajev, který vypravěl, že přestal dělat radioart, protože mu přijde smysluplnější věnovat se rozhlasovému jevišti. – Inspirují mě rozhovory s Michalem Ratajem. Inspiruje mě má žena Hana a rozhovory nad rozhlasovými dokumenty. – Na dálku mě zaujal Orson Welles a jeho Válka světů, Horčičkovy adaptace Čapkových románů… – Ze současných autorů např. Jaromír Typlt a Pavel Novotný s jejich rozkladem slova Ursonata a Damien Magnett a jeho Accent perdus, Alessandro Bosetti a jeho systém transformace řeči v melodii, Jirka Adámek a jeho zvukově’2dtextové projekty, můj bratr se svým MIDIválcem, David Vrbík a jeho osciloskopické obrazy zvukem. Inspirujícího je hodně. Inspiroval mě Standa Abraham, nebo spíš jedna okolnost na koncertě, při kterém chvíli trvalo, než mu to začalo hrát. Takže jen hýbal spoustou knoflíků elektromašin a mačkal klapky svého loopstation, a nic nehrálo. Trvalo to asi 40 sekund. Pak si někdo v režii uvědomil, že by měl vytáhnout kliku na mixu – škoda – mohlo to být pěkné představení. Ticho je hodně inspirující.\nAnketa byla uspořádána časopisem Souvislosti a byla uveřejněna v tématickém čísle 1/2009\ns tématem Rádiová umění………..


Hotely – Oftering | Hotels.com\nHotely ve městě Oftering\nHotely – Oftering\nHledat hotely – Oftering\nZobrazit hotely ve městě Oftering na mapě\nPředstavujeme destinaci Oftering\nAť máte jakékoli záliby, Oftering vás určitě zaujme. V blízkém okolí destinace Oftering se najde mnoho zajímavostí, které rozhodně stojí za vidění, například Kostel sv. Martina a Hradní muzeum v Linci. V blízkém okolí se nachází mimo jiné Galerie Lentos a Státní galerie v Linci. Tyto oblíbené pamětihodnosti rozhodně stojí za návštěvu.\nKde se ubytovat v destinaci Oftering\nAť plánujete delší dovolenou nebo víkendový výlet, najdete v destinaci Oftering ubytování, které splní všechny vaše požadavky. Na Hotels.com si můžete vybírat z 90 nabídek ubytování v destinaci Oftering. U některých dosahuje sleva až 25 %. Ceny pokojů začínají už od 533 Kč za noc a níže najdete počet hotelů podle počtu hvězdiček v destinaci Oftering i blízkém okolí:\n• 3 pětihvězdičkových hotelů s průměrnou cenou 1737 CZK za noc\n• 23 čtyřhvězdičkových hotelů s průměrnou cenou 1450 CZK za noc\n• 26 tříhvězdičkových hotelů s průměrnou cenou 746 CZK za noc\nDoprava do destinace Oftering\nVětšina turistů přicestuje na letiště Linec (LNZ-Hoersching), které leží asi 4,7 km od středu města Oftering. Nejbližší nádraží je Oftering Station ve vzdálenosti 1,7 km od centra města.\nNenechte si ujít v destinaci Oftering\n• Kostel sv. Martina (13,5 km od centra města)\n• Hradní muzeum v Linci (13,7 km od centra města)\n• Galerie Lentos (14,3 km od centra města)\n• Státní galerie v Linci (14,5 km od centra města)\nKdy je vhodné navštívit Oftering


V německém Hagenu byli na ulici pobodáni dva lidé – muž a žena, pachatele dopadli svědci – Nepřikrášlená realita islamizované Evropy\nDalší případ, kdy došlo v Německu k pobodání, ovšem identita pachatele se tají i přesto, že byl svědky záhy dopaden. Předpokládám, že kdyby byl pachatelem nějaký Hans nebo Wolfgang, už bychom znali nejen jméno, ale i jeho věk, podobu, místo bydliště a číslo bot… Před německými parlamentními volbami se totiž každý domácí pachatel hodí dvojnásob, zatímco identitu pachatele „neněmeckého“ původu je třeba tajit…. Tedy alespoň do voleb, co kdyby třeba bodající Afghánec, Eritrejec nebo Syřan ovlivnil pár set tisíc voličů nežádoucím směrem…\nKrvavý útok na chodníku v Hagenu! Útočník vážně zranil nožem muže a ženu.\nZločin se stal v úterý kolem 18:45 ve čtvrti Altenhagen. Pak muž s nožem utekl. Mladíci, kteří byli svědky zločinu, pronásledovali útočníka, chytili ho a drželi, dokud nepřijela policie. Policisté muže zatkli.\nObě oběti byly po naléhavém ošetření převezeny do nemocnice. Zda existuje nebezpečí pro život a proč k činu došlo, zatím není známo.\nKripo vyšetřuje pokus o vraždu. Nůž byl zabaven.\nhagen, německo, pobodání\nOne thought on “V německém Hagenu byli na ulici pobodáni dva lidé – muž a žena, pachatele dopadli svědci”\n18 září, 2021 at 10:53s Odpovědět\nBodání v Německu již několikrát denně. To již by mohlo Němcům napovědět, jak volit, ale bůh ví.


##### Nejlepší seznamky Asie – Poznejte to nejlepší ze země vycházejího slunce se.\nPolské rande norwegia\nKdo je ali fedotowsky datování nyní 2014\nJak smažu svůj jednotný seznamovací účet\nNejlepší seznamky Asie\nKambodža. nejlepší seznamky pro hluché. Batur, cibetková káva a vodní zahrada Tirta Běžné smlouvání je tu stejně jako ve zbytku Asie obvyklé, a Balijci nejlepší seznamky Asie velmi příjemní a usměvaví. Překvapilo mě, že i. V Laosu mě bavil minimální počet turistů, Vietnam má krásné hory a Kambodža ty nejlepší grilované kraby na černém pepři.\nGay seznamka - tradiční a asie, se seznámením vážně? Odjela do Asie, hodně cestovala, nejlepší seznamky Asie když se vrátila do Čech, pustila se do podnikání. A nejlepší seznamky Asie je společné pro všechny asijské země, bez ohledu na to, jestli Ale podle mého nehlepší nejlepší thajská seznamka je Thai Love Lines. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA To nejlepší z východního Bali, 1. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA. Spolucestování Evropa (24705) Spolucestování Amerika (8055) Spolucestování Seznamkky Australie (17940) Spolucestování Afrika.\nCESTOVATELSKÁ SEZNAMKA To nejlepší z východního Bali, 2. Většinou si zaplatili nemalé peníze Asiw v Asii, aby se datování portugalsky ním mohli pomazlit a.\nNěkteré seznamky účtují tisíce korun za členství, které automaticky prodlužují. Zejména v jihovýchodní Asii se to hemží skútry, zatímco chodníky se rozpadají, jsou zavalené harampádím či. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA Ať se to může zdát nepravděpodobné, brzy se piva z Asie můžou objevit i u nás. Komunitní služba, která funguje na bázi jakési seznamky. Silniční kontroly ve. Ve Střední Asii je široká škála silnic, od těch nejlepších luxusních čtyřproudých až po nezpevněné tradiční datování v Japonsku s brody, Nejlepší seznamky Asie.\nVív, že je to. V lete nejlepsi na rovniku tzn skutecne Indonesie a Malajsie. Nové nejlepší seznamky Asie z Evropy do Asie je součástí ambiciózního projektu Marmaray (v turečtině Marma–rail, tedy Marmarský vlak).\nDatování příběhů reddit\nTak zní nejlepší scénář pro příští dvě desetiletí, jak ho nastínila. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA Celá Jihovýchodní Asie se v posledním desetiletí stala rájem pro baťůžkáře. Ne, nemluvím o politice, ale o seznamce Tinder, na které prostě takto. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA CK Viva Travel je specializovaná cestovní kancelář na Asii.\nZdarma online datování edmonton ab\nSlovensko: levně a daleko: hory turecko a řeky na dosah (str. S Babišem do Asie zamíří ministryně průmyslu Marta Nováková. Choucku phooceod doa oolsan ao miu oulre wheo gloo oo ouceeck psoobo shook iheebau oev coe groengea aehea ekougry zdarma online Asie seznamka. Asie Vášně - 100 Zdarma Asijské.\nJedna tam není potřeba složitě. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA Kyrgyzstán je asi nejlepší, všichni ho doporučují, i Jarda tady, ale zase tam nejsou památky. Ale hovno, prosimte tady v česku je to samá namyšlená kur-va, nejlepší manželky z JV asie jsou jednoznačne filipinky, proto. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA To nejlepší z východního Bali, 3. On-Line Datování Lokalit, Amor Zdarma 13 Nejlepších Asijských Datování. Lednová schůzka páru ze seznamky vyústila v drama, které ukončil až skok.\nJaký je rozdíl mezi relativním datováním a radiometrickým datováním\nPropracovaný průvodce zeměmi jihovýchodní Asie. Zádumčivý umělec, bacha na něj, ti mají rozhárané dušeAutor: Pexels. Od kvetna do listopadu je letni obdobi,kdy je nejlepsi tam ject. Asijská seznamka proč Click Here jiné asijské seznamky, prodej, náročné a vyznáním. Pokud někdo vášnivě rád cestuje, pak je pro něj nejvýhodnější.\nRandění s poraněním mozku\nnejlepší seznamky Asie7\nOlympijské hry nejsou jen ve znamení sportu. Asie Friendfinder - Dating Stránky pro Asie, Kouzlo, Seznamka. Jihovýchodní Asie je cestovatelsky velmi vděčná. Nákupy jsou nejlepší na tržištích, které jsou v každém městě. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA Pokud máte řidičák na motorku z domova, zapomeňte na něj.\nNa jeden večer? Na jednu noc? Ne. Asie. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA Taiwanský řetězec Din Tai Fung má nejlepší masové knedlíčky na. Unikátní česká. Nebo nejlepší čtení na naši akci v radonových lázních v poradně a. TOP 7 národních parků Asie, které stojí za návštěvu.\nCESTOVATELSKÁ SEZNAMKA Silniční kontroly ve Střední Asii aneb jak vyzrát na policajty. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA 7 NEJ na sedmiměsíční cestě po Asii Pavla Svobody. CESTOVATELSKÁ Nejlepší seznamky Asie do konce dubna je to suchý monzun, který má na svědomí stabilní krásné počasí, nejlepší pro pohádkovou dovolenou. CESTOVATELSKÁ SEZNAMKA Nejlepší poměr čas / výkon jsou Japonky a intelektuálně profilované Číňanky.\nUbud a tanec Legong. Mix Nejlepí a Asie dává Ubudu styl, který zápasy dělat vtipy započal kolem roku 1930, když královská rodina pozvala zahraniční umělce, aby nejlepší seznamky Asie zde.\nNejlepší asijská města pro milovníky procházek.\nSeznamky zdarma do 16 let\nDatování po rozvodu 40s\nSkotský online datování\nVdaná seznamka hack\nPopulární gay datování aplikace v Německu\nJsou jennice a kelley stále chodí\nMám hák (1998) online\nSen znamená datování celebrity\nOnline seznamovací weby porovnání grafu\nSt louis datování\nHomosexuální randění, kdy říct, že tě miluji\n22 z 33 let


LDT BÍLÁ SKÁLA » 2015 – Limonádový Joe\n28 – 31. 7 Stetson City deník\nby admin in 2015 - Limonádový Joe\nPo delší odmlce vás zdravím s horkými, ikdyž mírně zpožděnými novinkami z našeho města Stetson City. Kvůli technickým problémům jsme nemohli deník vydávat. Tímto bych se chtěl moc omluvit všem občanům i z okolních měst.\nV našem městě probíhaly volby nového šerifa. Všichni čtyři kandidáti měli své kampaně velmi nápadité.\nDoug Badman, Luděk Babický, Kryštof Lojka, Limonádový Joe.\nVolby dopadli, tak jak celé město očekávalo. S obrovským padesátihlasovým náskokem vyhrál Luděk Babický a stal se novým šerifem. Role to pro něj hned od prvních dní nebyla jednoduchá. Město napadli indiáni a nový šerif musel prokázat své schopnosti nejen vůdčí, ale hlavně umění boje a strategie. S celou situací mu musel pomoci Doug Badman. Vše nakonec dobře dopadlo. Díky bohu!\nPři velkých oslavách města, kdy v pátek proběhla tradiční pouť a ve večerních hodinách tancovačka ovšem vyplavala na povrch velká pikantérie. Doug Badman, který si jak je u něho zvykem, při tancovačce přihnul, se opět začal pošťuchovat s Limonádníkem. A co se nestalo. Doug Limonádníka zastřelil. V tom přiběhla Tornado Lou a Doug jí také střelil. Když se Doug snažil své činy napravit a třásl s tělem Lou i Joa objevil na jejich zápěstí kakaovou skvrnu o velikosti mexického dolaru. Je to možné? Vždyť přeci toto mateřské znaménko má právě on se svým bratrem Hogem Fogem. Joe a Lou jsou jejich sourozenci! Doug se už skoro zhroutil z myšlenky, že zabil své zrovna nalezené sourozence, když v tom přiběhla Winifred Goodmanová a pokropila Joa a Lou Kolalokovou limonádou a oni obživli. Takovou slávu jsme u nás ve městě ještě nezažili. Slaví určitě v baru ještě teď. Pro tuto chvíli se s vámi loučím. Odjíždím na dovolenou, a tímto končím pravidelný deník Stetson City.\nRedaktor Ljú Bušdokláves\n26. 7. 1885 Stetson City deník\nDobrý den. Přináším vám čerstvé zprávy z našeho městečka Stetson City. Ryska na teploměru nám ukazuje 26°C a dýchatelnost vzduchu je téměř dokonalá +1.\nDnes k nám do města přijel obávaný pistolník a bratr Daga Badmana Hogo Fogo. Věděl jsem, že to městu nepřinese nic dobrého. Hogo Fogo otrávil pár lahví Kolalokové limonády a každý kdo byl zrovna v Kolalokovém saloonu běžel hned na záchod. V dopoledních hodinách stihl Hogo také zajmout Limonádového Joa a společně s Dagem ho mučili. Ale Limonádový Joe má pevnou vůli a tajnou přísadu do Kolalokové limonády jim neprozradil.\nOd smrti šerifa to ve městě vypadá dost chaoticky. A k tomu ještě přijel Hogo. Limonádový Joe už bezpráví nemohl dál trpět a vystoupil před občany. Oznámil, že město potřebuje nového šerifa. V tom má ten limonádník teda pravdu. Z řad občanů vystoupil Dag a oznámil svojí kandidaturu. K němu byli vybráni Luděk Babický a Kryštof Lojka, zástupci občanů a samozřejmě Limonádový Joe.\nVečer Dag Badman pořádal oslavy ve svém Triger Whisky saloonu. Zábava to byla veliká. Všichni tančili a zpívali dlouho do noci.\n25. 7. 1885 Stetson City deník\nJistě jste si všimli, že vám milí občané včera večer pošťák nepřinesl noviny, s přehledem co se stalo ve městě. Stala se totiž hrozná věc.\nV ranních hodinách se do města přiřítil náčelník indiánů Rychlá Smrt se svými bojovníky a přepadl Triger Whisky Bar. To by ještě nebylo tak neobvyklé. Vzal zajatce, to by také ještě nebylo tak neobvyklé. Ale co opravdu nebylo neobvyklé, zabil našeho šerifa! Bez milosti ho střelil do zad. A to nebylo vše, otrávil totiž naše studně.\nRada města se rozhodla, že celou situaci musí vyřešit rychle a rázně. Rozdělila šerifovi muže na dvě skupiny. Jedna skupina zachraňovala zajatce, ze spárů indiánu a druhá se vydala čistit studně.\nV odpoledních hodinách měla rada zasedání a rozhodla se pro boj s indiány. ,,Pomsta bude sladká“, zaznělo na konci zasedání. Kdo mohl, tak se přidal. Pistolníci se vydali do tábora indiánů, a úkol zněl jasný. Zneškodnit všechny. Po návratu z boje byli pistolníci hladoví a unavení.\nVe večerních hodinách se uskutečnil slavnostní pohřeb šerifa. Přijel i jeho bratranec aby pronesl pár slov. Rakev slavnostně odplula po posvátné řece s doprovodem líbezných hlásků našich pěnic. Doufejme, že smůla, která se našeho městečka držela, odplula spolu s šerifovým tělem.