La Plana d'Utiel-Requena | Comarca valenciana d'interior\nHome Comarques Plana d’Utiel-Requena\nLa Plana d’Utiel-Requena és una comarca valenciana d’interior. Amb capital a Requena, consisteix en un altiplà envoltat de serralades, alineacions muntanyenques i per les Gorges del Cabriol. Amb La Comarca Científica i les veus professionals de les ciències socials, podem apropar-nos a esta comarca valenciana de l’interior.\nPlaça de La Villa, Requena.\nDemografia de la Plana d’Utiel-Requena\nLa Plana d’Utiel-Requena té 37.690 habitants, fet que, unit a la seua superfície de 1.725,9 Km2 la converteixen en una comarca relativament poc poblada i amb una densitat de població escassa. Demogràficament, la comarca tendeix a perdre població (uns 3.000 habitants als últims 10 anys), a casusa de diversos fenòmens, com l’envelliment de la seua població i el fenòmen migratori (tant d’emigració com de retorn d’immigrants als seus llocs d’origen).\nA la comarca, hi trobem 9 municipis, ordenats de major a menor nombre d’habitants:\nVenta del Moro 1.194\nCaudete de las Fuentes 701\nVillargordo del Cabriel 585\nPedanies i nuclis de poblament de més de 100 habitants:\nNucli/Pedania Nombre d’habitants\nSan Antonio (Requena) 1.840\nLas Cuevas (Utiel) 607\nCampo Arcís (Requena) 435\nEl Pontón (Requena) 378\nLos Isidros (Requena) 337\nLos Corrales de Utiel (Utiel) 327\nLas Casas (Utiel) 281\nJaraguas (Venta del Moro) 188\nLos Pedrones (Requena) 170\nLa Torre (Utiel) 145\nEl Rebollar (Requena) 141\nLa Portera (Requena) 134\nCasas de Eufemia (Requena) 124\nSan Juan (Requena) 124\nCasas de Pradas (Venta del Moro) 105\nHistòria de la Plana d’Utiel-Requena\nHistòricament, des de la colonització cristiana, la Plana d’Utiel-Requena pertanyé al regne de Castella, a excepció de Chera i Sinarcas. La zona va ser centre de disputes polítiques entre la corona de Castella i d’Aragó entorn al seu control. Ací va tindre especial rellevància l’expulsió dels moriscos l’any 1609, en tant que constituïen bona part de la població de l’actual comarca.\nDes de 1851, amb la divisió provincial borbònica de Javier de Burgos, la zona va passar a formar part de la província de València, materialitzant els lligams culturals i econòmics que tenia amb els territoris de la costa valenciana, reforçant un intercanvi fructífer a l’àmbit comercial i cultural.\nEconomia de la Plana d’Utiel-Requena\nL’economia de la Plana d’Utiel-Requena es fonamenta principalment en l’agricultura, especialment de secà, destacant les vinyes (amb la prestigiosa denominació d’origen Utiel-Requena) i els ametllers i altres fruits secs (pistatxo, nou…).\nTambé es pretén potenciar el turisme d’interior com un sector dinamitzador per a l’economia de la comarca. A més, el seu percentatge d’empreses industrials (10%) sobre el total es troba per damunt de la mitjana de la província de València (6%).\nGeografia de la Plana d’Utiel-Requena\nLa comarca de la Plana d’Utiel-Requena limita pel sud i per l’oest amb el riu Cabriel, per l’est amb la comarca de la Foia de Bunyol, pel sud amb la Vall de Cofrents-Aiora i la Manchuela albacetenya, per l’oest amb la Manchuela conquense i, pel nord, està delimitada naturalment per les serralades d’Utiel, Juan Navarro i de Mira. A més a més, la comarca està solcada per mig pel riu Magre, que naix a Utiel.\nSociologia i Antropologia de la Plana d’Utiel-Requena\nLa llengua nativa i abrusadorament predominant a la Plana d’Utiel-Requena és el castellà, encara que fortament influït per aragonesismes i valencianismes a la parla popular. Esta llengua i les seues variants dialectals són una conseqüència de la repoblació de la zona per aragonesos i castellans, així com dels forts lligams amb la costa valenciana.\nGastronomia de la Plana d’Utiel-Requena\nEsta comarca és internacionalment reconeguda per la quantitat i qualitat dels vins que produeix, fet que converteix a esta beguda en l’element grastronòmic més representatiu d’Utiel-Requena. A més, als seus plats típics hi trobem una rica varietat, unint les tradicions gastronòmiques castellanes i valencianes.\nSón típics arreu de la comarca els embotits i els dolços de la comarca, on també hi podem destacar els gaspatxos, l’ajoarriero, el morteruelo, l’olla (guisat amb carn de porc i fabes), el bollo (una mena de coca amb embotits) i els almendrados.\nFestivitats de la Plana d’Utiel-Requena\nPel que fa a les festes d’esta comarca, tradicionalment, donada la importància de la vinya, són importants les Fires del vi. Són prou comuns les romeries (a la Mare de Déu de Tejeda o del Remedio, per exemple) a més de fer-se els cants dels “Mayos”, empremta de la influència castellana en matèria de festes.\nDe manera pareguda a moltes altres comarques valencianes, la música és un element molt important a les festes de la comarca. Pel que fa a bandes i associacions musicals, a la Plana d’Utiel-Requena hi destaquen les centenàries Unión Musical Utielana i Sociedad Musical Santa Cecilia de Requena, a més de nombroses bandes municipals més menudes.\nPolítica i Administració Pública de la Plana d’Utiel-Requena\nHistòria de la política de la Plana d’Utiel-Requena des de la Transició\nEn les primeres eleccions democràtiques durant la Transició hi trobem una victòria notable del PSOE, especialment a la zona a la localitat d’Utiel. Així i tot, l’UCD hi aconsegueix resultats importants com a segona força política.\nA més, alguns fenòmens destacables són la major polarització política al municipi d’Utiel i els bons resultats d’ANEPA-CP a la localitat de Requena, partit més residual en altres territoris.\nEn les eleccions de 1982, a la comarca d’Utiel-Requena hi trobem una abrusadora majoria de vot cap al PSOE (58%), seguit d’Aliança Popular (22%), l’UCD (8%) i el PCE (6%).\nEl fort arrelament electoral del PSOE va veure’s minvat progressivament al llarg de la dècada dels noranta, amb contínues millores electorals del PP fins que es produeix el “sorpasso” a les eleccions de 1994 i consolidant-se el canvi de dinàmica a les diverses eleccions de 1999. La tendència es reverteix cap a 2003, coincidint amb la crisi general del PP en l’àmbit estatal. Així i tot, el PP retorna com a primera força política cap a 2011.\nEn línies generals, l’impacte de l’aparició de nous partits polítics cap a 2014 ha estat relativament reduït en comparació amb el que va tindre a la resta de l’Estat. Els partits majoritaris han continuat estant el PP i el PSOE, encara que quasi es produeix el “sorpasso” a la comarca de per part de Ciutadans al PP en 2019, per a després experimentar una forta caiguda al vot de la formació taronja.\nJa en 2019, el Partit Socialista i el Partit Popular concentren entorn del 56% del vot a la comarca (32% i 24% respectivament), amb PODEM estabilitzat prop del 10% i Ciutadans en regressió (8%). La dinàmica d’eixos comicis ens mostra un creixement molt important de VOX, que és la força que sembla amenaçar el bipartidisme per l’ala dreta i destronar al PP com a principal partit d’oposició a la comarca (21%).\nPel que fa a l’àmbit local, hi trobem un predomini dels partits d’esquerra, en tant que els ajuntaments de les ciutatas més importants com Utiel i Requena pertanyen en 2019 al PSPV-PSOE, així com els de Chera i Sinarcas. A Camporrobles hi trobem una agrupació local escindida del PSPV-PSOE (ENPOSITIVO) i una altra a Villargordo del Cabriel (SOMOS VILLARGORDO). A més, hi trobem un alcalde d’EUPV a Fuenterrobles.\nL’únic ajuntament ocupat per un partit de dreta de la comarca el trobem a Venta del Moro (PP).\nInstitucions de la Plana d’Utiel-Requena\nA la comarca existeixen una gran varietat d’institucions que conformen la societat civil de la zona. La mateixa denominació d’origen ha estat una institució agroalimentària guardonada i que fomenta el desenvolupament local, en coordinació amb nombroses cooperatives vitivinícoles que estructuren l’economia de la comarca. A més, en relació amb el vi, també hi trobem museus sobre la seua història i tradició a Requena i Utiel.\nHi podem trobar també museus dedicats a l’art contemporani, a la seda i a la setmana santa a Requena.\nA més, són molt importants les institucions i associacions d’ordre cultural, dedicades a les arts escèniques (Agrupación Escenica Enrique Cambal, per exemple), la música (Unión Musical Utielana, SM Santa Cecilia de Requena, Asociación Musical y Cultural Batukamp…) o la història (Asociación Histórico-Cultural “Héroes del Tollo”).\nEl desenvolupament de les ciències socials i del coneiximent historiogràfic i etnogràfic de la zona, a més d’aquell el·laborat per les ciències naturals, ho podem trobar canalitzat a la comarca per el Centro de Estudios Requenenses, que, mitjançant la seua revista anomenada Oleana, publica articles periòdicament, a més de dur a terme congressos per a la divulgació d’este contingut.\nEste contingut ha estat possible gràcies al conveni de cooperació educativa entre la Universitat de València, la Fundació ADEIT i La Comarca. Associació Divulgativa de Ciències Socials


Un pare construeix ortopèdies a la seva filla discapacitada que el sistema\nUn pare construeix ortopèdies a la seva filla discapacitada que el sistema sanitari li nega\nLa nena, que viu a Santa Coloma de Gramenet, pateix paràlisi cerebral i microcefàlia\nper Redacció dilluns, 12 de desembre 2016 - 12:54h\nEl pare de Rocío ha construït diverses ortopèdies perquè la seguretat social els hi va negar | Twitter\nRocío és una nena de sis anys que viu a Santa Coloma de Gramenet. La menor pateix paràlisi cerebral i microcefàlia, fet que comporta que tingui una discapacitat del 86% i que no pugui ni parlar ni caminar. Els seus pares cobren 1.000 euros mensuals entre els dos i se'ls hi fa impossible poder proporcionar a la seva filla tot allò que necessita i la seguretat social tampoc els ajuda.\nAmb només sis anys, Rocío ja ha passat per tres operacions: estrabisme, abductors i de maluc, i els seus problemes de salut fan que hagi d'utilitzar diverses ortopèdies com ara un bipedestador, per acostumar-se a estar a peu dret; un caminador, unes genolleres; una cadira de rodes i un 'angle bóvat', que serveix per corregir la postura de la menor mentre està asseguda. A la família els ha estat impossible aconseguir molts d'aquests estris i han hagut de fer mans i mànigues per aconseguir-ho. La sanitat pública els ha negat el caminador —que costa 2.000 euros— perquè abans havien demanat el bidepestador i havien d'esperar tres anys.\nJosé Manuel, el pare de la nena ha treballat durant 23 anys com a fuster i va decidir passar a l'acció. Va buscar per internet una fotografia de les ortopèdies que la nena necessitava i les va construir amb les seves pròpies mans. Tal com la família ha explicat a El Periódico, l''angle bóvat' està construït amb fusta folrada, unes rodes i una cinta per subjectar el cos de la nena. Pel que fa al caminador, està fet amb tubs de PVC i altres peces de materials que tenia a casa.\nImatge de la família en un acte benèfic per recaptar diners per la malaltia de la nena | Twitter\nEl seu objectiu era que nena comencés a moure's i ho han aconseguit al marge de la sanitat pública. A més, els utensilis construïts pel pare no han estat negatius per a la nena, tal com es podria pensar, i els fisioterapeutes els han dit que «compleixen perfectament la seva funció terapèutica», ha explicat la mare a El Periódico. La família segueix fent tot el possible per millorar la salut de la nena, tot i que encara quedin múltiples adversitats que hauran d'afrontar durant el camí.\nUn metge català que va violar la seva filla, entre els més buscats de tota Europa\nTres joves d'Arbeca recuperen el licor de vi de nous


El cofundador i conseller delegat de Wallbox, Enric Asunción, apunta que aquesta fita “marca un gran pas en l’evolució de l’empresa”. “L’adopció massiva de vehicles elèctrics ja ha arribat, i amb ella s’acosta la necessitat d’expandir significativament l’estructura de càrrega, començant per la llar”, apunta el directiu. En aquest sentit, assegura que la fusió amb Kensington permetrà a l’empresa “incrementar el desenvolupament de productes i la capacitat de fabricació per accelerar la transició als vehicles elèctrics”.Fundada l’any 2015 i amb seu a Barcelona, Wallbox s’encarrega de dissenyar, fabricar i distribuir solucions de càrrega per a vehicles elèctrics per ús residencial, semipúblic i públic. Amb nou oficines en tres continents, l’empresa ha venut més de 100.000 carregadors a un total de 67 països. Actualment, la fabricació dels productes es concentra a Catalunya i a la Xina, tot i que el grup contempla l’opció d’afegir una tercera planta als Estats Units l’any 2022.Un dels principals clients de la companyia és Iberdrola, que recentment va anunciar la compra dels primers mil carregadors ràpids Wallbox Supernova, aptes per al seu ús a l’espai públic. L’operació forma part del pla que té Iberdrola per desplegar més de 150.000 carregadors en habitatges, empreses i la via pública.Una de les últimes grans apostes de la companyia és la inversió de 9 MEUR anunciada el passat mes de març, que té com a objectiu la construcció d’una nova planta de producció a la Zona Franca de Barcelona. Les instal·lacions ocuparan una parcel·la de 16.800 metres quadrats, amb una nau d’11.220 metres quadrats. Està previst que comencin a funcionar a partir del quart trimestre de 2021 i que permetin duplicar tant la producció com la plantilla, formada actualment per uns 400 treballadors.


Diari de Girona. Dilluns, 20 d'octubre del 2008.\nLa decisió de Bush d'injectar diners públics per superar la crisi financera, abans que la hi aprovessin les Cambres, va produir el divendres 19-IX una alça borsària inesperada arreu del món. I, això no obstant, entesos com Rodrigo Rato (ex-director del FMI) comparava l'actual crisi amb el crac del 1929, i George Soros, que ha escrit en un llibre que es va fer milionari fraudulentament perquè l'economia lliberal li ho permetia (va bloquejar la lliura esterlina), deia que la possibilitat del crac encara seguirà existint perquè amb la pretesa autoregulació liberal no anem enlloc. Tenien raó: el crac borsari del passat dia 10-X farà història. Els ciutadans de peu, no tenim respostes a les nostres preguntes. (Des de quan una economia liberal s'ha d'intervenir amb diner públic? John Lipsy, actual segon del FMI, venia a dir que la contradicció és gravíssima, però si no es fes, arribaríem al catacrac: la crisi financera «tindria conseqüències devastadores», va declarar textualment). I d'on surten aquests munts de diners. S'ha parlat de 700.000 milions de dòlars o euros, però són molts més. El cost de la intervenció de les autoritats és aquest: 620.000 milions d'euros per adquirir hipoteques tòxiques i fiar als bancs perquè en garanteixin la viabilitat; 273.600 milions d'injecció dels bancs centrals per donar liquiditat al mercat; 140.000 milions per rescatar les societats hipotecàries Fannie Mae i Freddie Mac; 60.000 de finançament a les filials de Lehman Brothers a càrrec del Tresor dels EUA; 58.700 milions per nacionalitzar l'asseguradora AIG; 20.000 milions de préstec a JP Morgan per comprar Bear Sterns; 2.700 milions de garanties per reparar cases abandonades en ser embargades per impagament d'hipoteques. Total, si sumem, un bilió cent setanta-cinc mil milions. Sense comptar els 1,7 bilions de rescat dels bancs europeus de la setmana passada. I seguim fent-nos preguntes. Atès que els diners d'un estat són els dels seus ciutadans, ara els Estats hauran de finançar totes les empreses mal gestionades? Suposant que la meva estigui ben gestionada, per què no he de participar del pastís? En definitiva: els nostres estalvis, si passen dels 100.000 euros, segons la garantia de l'insolvent Solbes, són, doncs, directament, per malgestionar? Es tracta de socialitzar pèrdues i privatitzar guanys?\nEnllà de la ironia, cal saber que això passa perquè el món s'ha dotat d'una moneda anònima i opaca i ni els experts més experts poden calcular de cap de les maneres el que pot esdevenir-se. No hi ha enlloc mercometria possible (dades fiables dels mercats financers). Els Estats com l'espanyol miren de surar en el tsunami com poden (els americans encara riuen de les declaracions de ZP dient que la nostra economia era la més forta d'Europa!). Quan es demanà per ràdio al president de la Borsa de Barcelona, Joan Hortalà, el passat dia 21-IX, quina nota posaria al Rodríguez Zapatero, va ser molt subtil: «No se li pot posar cap nota perquè no s'ha presentat a l'examen».\nTot això ve a tomb perquè el passat dia 17-IX, a l'Aula Magna de la Universitat de Barcelona, plena de gom a gom, el «Centre d'Estudis Joan Bardina» va presentar el vídeo «La moneda telemàtica» a partir dels estudis d'Agustí Chalaux de Subirà (1911-2006). El públic assistent fou obsequiat amb un DVD i el debat de la taula amb economistes com Arcadi Oliveres i Martí Olivella va ser més que interessant. Chalaux va aprendre del banquer Horace Finaly (president de BNP-París Bas) les giragonses de la moneda en la primera guerra europea (les existències d'or només haurien permès cobrir les despeses de la guerra durant els tres primers mesos i, per tant, s'abandonà la convertibilitat en or dels respectius papers-moneda) i es va passar mitja vida estudiant-ne un revulsiu. Finaly es burlava dels seus estudis de Ciències Econòmiques a París i més aviat li indicà una carrera científica. Chalaux estudià aleshores a l'Escola de Química de Mulhose i va voler aplicar el mètode científic, precís i rigorós, als fenòmens socials i científics amb la mateixa exigència. Un seu amic, el llibertari Abad de Santillan, li confessà en plena guerra (in)civil espanyola que l'esquerra havia perdut la guerra i la revolució perquè no havien sabut dominar la moneda i la banca com a instruments al servei del poble. (Ho poden veure a http://www.bardina.org/nw2/videosct.htm).\nQuan tornà a Barcelona (1945), i encara més quan deixà la feina de químic (1968), volgué debatre i ensenyar el que havia après. Trobà molts companys de viatge, entre els quals, en L. M. Xirinacs, que ja no el va deixar de petja i inserí en els seus estudis de globalística les idees de moneda responsable de Chalaux. (Poca gent sap que, abans de morir, Xirinacs presentà al Fòrum Social Mundial de Nairobi a Kenya una ponència en vídeo on resumia la possible utilització de la tecnologia actual per la implantació de la moneda telemàtica universal que facilités la pau al món. (El poden veure a vídeo http://www.bardina.org/nw2/videosct.htm, text vídeo http://www.bardina.org/monedatelematica/monedatelematicact.htm).\nAmb mètode i unes mesures com cal dels mercats financers, no sols es podria dosificar el cabal de diners al mercat més enllà d'inflacions i stagflacions (cf. el llibre que Chalaux va escriure amb l'economista Magdalena Grau: Assaig sobre moneda, mercat i societat, Barcelona: Centre d'Estudis Joan Bardina, 2000, 3ª edició), sinó aconseguir la denominada «renda bàsica» o «salari mínim social» per a tots els ciutadans. I no pas de la plusvàlua del treball, sinó de la plusvàlua del diner, que ara se'ns amaga injustament, tot i permetre injeccions d'un bilió d'euros com hem explicat al començament. Sortosament, aquests dies, surten escrits d'economistes alternatius posicionant-se enllà del que s'ha fet fins ara. Tapar forats es retornar on érem. Entendre-ho és del tot revolucionari. I no ho entenen actuals presidents de Caixes ni de borses. Chalaux, en els seus escrits, fins i tot distribueix la societat en àmbits diversos amb totes les necessitats cobertes. Com va dir el professor Oliveres, et posicionis a favor o en contra de la moneda telemàtica, almenys permetria aturar la corrupció, l'especulació i el frau. I més si pensem que el mateix Ministeri d'Economia avalua el frau fiscal en 86.000 milions d'euros. Pensin que Catalunya només en demana de 3.500 a 4.000 milions per al nou finançament, mentre Solbes només en vol deixar anar 1.794!


Joan Comnè (governador de Dirraqui) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJoan Comnè (governador de Dirraqui)\nJoan Comnè, en grec medieval Ἰωάννης Κομνηνός, va ser un aristòcrata de l'Imperi Romà d'Orient, membre de la família dels Comnè i nebot de l'emperador Aleix I Comnè, que va regnar del 1081 al 1118. Va ser governador (Dux) de la important ciutat de Dirraqui, capital del tema del mateix nom.\nJoan va néixer probablement cap al 1074. Era el fill gran del sebastocràtor Isaac Comnè i de la seva dona Irene d'Alània. L'any 1081, el seu oncle Aleix I Comnè va proposar a l'emperador Enric IV del Sacre Imperi Romanogermànic un matrimoni entre Joan i una princesa germànica sense que aquest projecte es portés a terme.\nA principis de 1091, Joan va ser escollit per Aleix per substituir a Joan Ducas com a Dux (governador) del tema de Dirraqui, a l'actual Albània. Aquesta ciutat tenia una gran importància per a l’Imperi perquè era el principal punt d'entrada des d'Itàlia. Si la ciutat fos capturada, seria fàcil la conquesta dels Balcans i avançar cap a Constantinoble per la Via Egnàcia. Durant els primers anys del regnat d'Aleix I, el normand Robert Guiscard va començar el seu intent de conquerir l'Imperi Romà d'Orient prenent Dirraqui. Poc després del seu nomenament, Joan Comnè va ser acusat per Teofilacte d'Ocrida d'organitzar una rebel·lió contra l'emperador. Per organitzar la seva defensa, Joan es va dirigir a Filipòpolis, on residia Aleix. L'acusació no és gens clara, i sembla una disputa familiar entre Aleix i el seu germà Isaac Comnè. Isaac es va enfrontar també amb el seu altre germà Adrià Comnè, que donava suport a les acusacions contra Joan. Finalment, Aleix va rebutjar les acusacions contra Joan Comnè i el va confirmar en el seu càrrec de governador, potser per acabar amb les dissensions familiars i per lleialtat al seu germà Isaac. Aquesta conspiració, que no va tenir més conseqüències, és una mostra de les tensions emergents dins de la família imperial dels Comnè, convertida en el centre del poder a l’Imperi d'Orient.\nL'any 1094, malgrat la seva inexperiència militar, l'emperador va encomanar a Joan la defensa de la ciutat i de la província de Dirraqui contra les incursions sèrbies dirigides per Vukan de Raška. Va intentar negociar amb el cap serbi per tenir temps per preparar-se. Però quan Vukan va estar a punt, va atacar els bizantins prop de Lipenion i els va infligir una important derrota. Immediatament Joan va anar cap a Constantinoble per anunciar la seva derrota a Aleix, i l'emperador el va confirmar en el càrrec. El 1096, va acollir al comte Hug de Vermandois, quan la seva flota es va enfonsar a la costa de Dirraqui. Joan Comnè era probablement encara Dux de Dirraqui els anys 1105 i 1106, moment en què Anna Comnè diu que va ser derrotat en una campanya contra els dàlmates. Poc després, quan va desaparèixer l'amenaça d'una nova invasió normanda dirigida per Bohemond I d'Antioquia, l'emperador va substituir Joan pel seu germà petit Aleix.\nL'any 1090, Joan es va casar amb Maria Ducas, filla del Protostrator Miquel Ducas, un germà de l'emperadriu Irene Ducas. La parella va tenir cinc fills, tots ells morts molt joves, en vida dels seus pares. Només es coneix el nom d'un fill, Aleix. Una mica després del 1130, Joan i la seva dona es van fer monjos.\n↑ Varzós, Konstandinos. Η γενεαλογία των Κομνηνών. Tessalònica: Centre d'Estudis Bizantins de la Universitat de Tessalònica, 1984, p. 118-120, 268-272.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joan_Comnè_(governador_de_Dirraqui)&oldid=23340043»


Natàlia Troya inicia una ronda de contactes amb els partits, però mostra preferències per reeditar l'acord amb els Independents\n2 min. Son Servera 04/06/2019 18:38\n651x366 Natàlia Troya aspira a ser la batlessa de Son Servera els propers quatre anys. / M. BARCELÓ Natàlia Troya aspira a ser la batlessa de Son Servera els propers quatre anys. / M. BARCELÓ\nEl PSOE (6), com a partit guanyador de les passades eleccions locals a Son Servera, iniciarà aquest dijous una ronda de contactes amb totes les forces que han obtingut representació: PP (4), ON-El Pi (3), Independents (3) i Unides Podem (1). La candidata socialista, Natàlia Troya, considera que cal parlar amb tots els partits abans d'enfilar un acord amb les forces més properes.\n"Ens agradaria repetir l'acord amb els Independents, amb els quals fa 12 anys que governam, però a diferència del mandat anterior, en què hi hagué un major equilibri, en aquesta ocasió pensam que tenim la força suficient per mantenir la batlia els quatre anys", explica Natàlia Troya.\nIndependents per Son Servera, Cala Millor i Cala Bona ha davallat la xifra de vots i ha perdut un regidor, després que dos dels seus edils del mandat anterior hagin partit per liderar Unides Podem (Francesc Riera) i el PP (Jaume Servera Lliteres). No obstant això, té les portes obertes a entrar en el govern, tenint en compte les preferències del PSOE quant a un acord de governabilitat.\nLa nova cap d'Independents, Margalida Vives, considera que, a diferència d'altres mandats en què tenien una major força, en aquesta ocasió tindran un pes menor i, per això, no els correspon "iniciar cap tipus de negociació". Tot i la pèrdua d'un regidor, Independents resulta clau per donar estabilitat a un possible govern encapçalat pel PSOE.\nPer la dreta, el PP (4) pot intentar un acord amb ON-El Pi (3) i Independents (3), que sembla difícil, però no impossible si es té en compte que el candidat popular procedeix del grup independent.\nEl Dijous Bo sobreviu al mal temps\nInca enceta el Dijous Bo mirant el cel\n400 alumnes de Primària de Manacor cantaran contra la violència masclista\nEl Tribunal Superior dicta que l'IB-Salut haurà de pagar el complement de la...


Bonviure: 29-30 BISAURA ELS MILLORS PAISATGES DE TARDOR amb BALLARUCA: Milany i Puigsacalm\n17/06/2021 Iniciar sessió Registrar-me\n29-30 BISAURA ELS MILLORS PAISATGES DE TARDOR amb BALLARUCA: Milany i Puigsacalm\nTitol: 29-30 BISAURA ELS MILLORS PAISATGES DE TARDOR amb BALLARUCA: Milany i Puigsacalm\nInterès: Esportiu, Natura, Paisatge, Cultural, Social, Salut, Altres\nCaminarem per un gustós cap de setmana de tardor ple de colors enmig de les millors fagedes del país i pujarem a dos cims preciosos i fàcils per camins engalanats de fulles granes i ocres. A la nit si vols, espatarrant ballaruca i concert amb el grup Safolk. Entre l´Osona i el Ripollès.\nPaisatge al punt de tardor\nCims preciosos i assequibles de vistes espectaculars\nCamins encatifats d’herba i guarnits de fulles\nI si vols, optativament ball o concert amb un grup de folk amb molta canya. T´oferim anar a ballar i si no vols ballar, pots escoltar el seu repertori de tot tipus de ritmes\nBon guia de Bonviure com sempre per facilitar el millor ambient entre participants\nDIA 1. Rasos de Manter-Puigsacalm-Puig dels Llops-Santa Magdalena dels Monts\nUn dels millors itineraris de senderisme del país, sense dubte, en aquesta època de tardor. Les vistes meravelloses des de l’emblemàtic santuari del Mont o des del Puig dels Llops sobre tota la Garrotxa quedaran en la vostra memòria per sempre més. En un dia normal podrem veure el mar. Per la nit ball/concert opcional (entrada gratuïta).\nDesnivell: + 590 m – 590 m\nDIA 2. Puig de l’Obiol-Serra i Castell de MIlany\nSeguim gaudint d’un itinerari espatarrant de tardor per belles carenes amb vistes magnifiques sobre el Pirineu. Fagedes immenses ara en el seu punt. Un itinerari clàssic de l’excursionisme del nostre país que no podeu deixar fora del vostre currículum.\nDesnivell: +490 m – 490 m\nPREU: 109 €.\nL’allotjament de la nit del dissabte en habitacions dobles\nEl sopar de dissabte\nL’esmorzar de diumenge, en hostal de muntanya.\nPícnic del migdia que podreu dur de casa o comprar al mateix allotjament. Begudes i cafès extres no inclosos en el menú del sopar.\nBons camins en general, algún tram dret al Serrat dels Llops fora de camí amb fulles. Desnivells i Recorreguts moderats màxim + 590 m – 590 m i 9 km\nUn cop sapigueu si disposem de places en aquest viatge i voleu reservar-ne una/es cal fer un ingrés d´una bestreta de 59 € per persona al nº de " La Caixa ":2100-3076-15-2200361367, titular Ramon Martí, posant el vostre nom i cognom i “BISAURA”.\nInformació facilitada per Bonviure Revisat el 07/10/2011


Gaudim de l'estiu 2020 - Ajuntament de Torrelles\nPortada > Actualitat > Notícies > Gaudim de l'estiu 2020\nGaudim de l'estiu 2020\nAquest any és diferent. L’organització i planificació per a fer realitat el Casal no ha estat fàcil.\nLa quitxalla de Torrelles, que ha demostrat una paciència i comportament extraordinari en els darrers mesos de confinament a casa, es mereixia poder gaudir del retrobament amb els amics i de les activitats lúdiques liderades per un excel·lent monitoratge. És per això que des de l’equip de govern hem cregut i hem apostat per tirar endavant el Casal d’estiu 2020.\nDes de la regidoria d’esports s’ha dut a terme una feina a contracorrent, sense poder comptar amb el suport del Consell Comarcal, que en els darrers anys s’encarregava de dur a terme la gestió del personal contractat. És per això que en les darreres setmanes s’han elaborat les bases de contractació, licitació del projecte i adjudicació del contracte de l’empresa gestora del personal d’aquest any.\nPoder començar el 29 de juny amb tots els entrebancs que ens hem anat trobant ha estat tot un repte, i només ha pogut ser possible gràcies a la feina dels tècnics i de les coordinadores del casal, gràcies a la feina en equip.\nAquest és l’objectiu, que els nostres nens i nenes puguin gaudir d’un estiu diferent, amb tota normalitat possible.\nMOLTES GRÀCIES A TOTHOM QUE HO FEU POSSIBLE!


Barcelona obre les portes de diversos centres culturals per proposar cicles i xerrades sobre la investigació, la ment i el canvi climàtic en el marc de Barcelona Ciència 2007\n+ El primer cafè científic, Salut i clima, va tenir lloc al Museu de Ciències Naturals. Foto: H.C.\nLa pèrdua de la memòria, els secrets de la ment, el canvi climàtic i la situació actual de la investigació a la ciutat de Barcelona són alguns dels temes entorn dels quals giren els cicles de conferències i xerrades científiques programats per celebrar l'Any de la Ciència i adreçats a divulgar aquesta disciplina. Amb aquest objectiu, alguns centres culturals, com ara el Palau Robert, la Xarxa de Biblioteques de Barcelona, l'Institut d'Estudis Catalans i el Cosmocaixa, s'han convertit en els escenaris on se celebra fins al proper mes de desembre part d'aquesta oferta, que pretén acostar la ciència als ciutadans. Els cicles Fòrum per la recerca, Visions de la ciència, Les cares de la nostra ciència, Ciències experimentals i la tecnologia a les terres de parla catalana, Cafè científic i Aula conformen l'oferta d'aquest mes de febrer.\nMentre que Visions de la ciència explora la relació entre la memòria i el cervell, Les cares de la nostra ciència pretén fer una radiografia de la situació en què es troba la investigació a través de la mirada de 20 professionals procedents del món de la geologia, l'astronomia, la medicina i la química. Cafè científic convida els participants a menjar magdalenes, sucar-les dins el cafè amb llet i intervenir tant com es vulgui en unes xerrades en què quatre experts parlen sobre els riscos de l'activitat científica. En la pròxima reunió se celebra el desè aniversari de l'ovella Dolly.\nEls joves i les dones investigadores, el cost i el finançament de la recerca es tractaran en el Fòrum de recerca. L'actualitat, a l'Aula, i el procés de modernització de les ciències serà el tema vertebrador de Ciències experimentals i la tecnologia a les terres de parla catalana.\n>Dormir bé per conservar la memòria més immediata


“Com construir un negoci amb audiència que no vol pagar”, a càrrec de Davit Miró\nEl proper 25 d’octubre, l’aula magna de la Facultat de Ciències de la Comunicació acollirà la conferència “Com construir un negoci amb audiència que no vol pagar” que impartirà Davit Miró, Chief Revenue Officer de Playground. L’acte, que començarà a les 9 hores, tractarà sobre el cas de Playground, un mitjà que des de Barcelona es va convertir en un exemple global de com explicar la informació per a públics nadius digitals. El ponent parlarà també sobre estratègies d’adaptació i diversificació del futur immediat dels mitjans digitals.\nAquesta conferència s’emmarca en el cicle de xerrades E-COMLAB, dins de l’assignatura d’Estructura de la Comunicació, i pretén posar en relació la universitat amb el sector empresarial periodístic. L’objectiu és divulgar experiències reals d'empreses de l'àmbit de la comunicació i el periodisme, amb el testimoni dels professionals que hi estan al capdavant, per a comprendre la transformació que el sector està vivint en l'última dècada.\nData: Divendres 25, Octubre de 2019 - 09:00h\nData fi: Divendres 25, Octubre de 2019 - 11:00h\nAfegir al meu calendari\t2019-10-25 09:00:00 2019-10-25 11:00:00 Europe/Madrid “Com construir un negoci amb audiència que no vol pagar”, a càrrec de Davit Miró El proper 25 d’octubre, l’aula magna de la Facultat de Ciències de la Comunicació acollirà la conferència “Com construir un negoci amb audiència que no vol pagar” que impartirà Davit Miró, Chief Revenue Officer de Playground. L’acte, que començarà a les 9 hores, tractarà sobre el cas de Playground, un mitjà que des de Barcelona es va convertir en un exemple global de com explicar la informació per a públics nadius digitals. El ponent parlarà també sobre estratègies d’adaptació i diversificació del futur immediat dels mitjans digitals.\nAquesta conferència s’emmarca en el cicle de xerrades E-COMLAB, dins de l’assignatura d’Estructura de la Comunicació, i pretén posar en relació la universitat amb el sector empresarial periodístic. L’objectiu és divulgar experiències reals d'empreses de l'àmbit de la comunicació i el periodisme, amb el testimoni dels professionals que hi estan al capdavant, per a comprendre la transformació que el sector està vivint en l'última dècada. Aula magna de la Facultat de Ciències de la Comunicació Departament de Mitjans, Comunicació i Cultura de la UAB\n"Entre la morfosintaxis y la filogenia e historia externa del español: el origen de las formas verbales 'soy', 'estoy', 'doy' y 'voy'", de Francisco José Piquer García\nDoctorand: Francisco José Piquer García\nTutor: Carlos Sánchez Lancis\nDirector: Carlos Sánchez Lancis\n"Dificultades en el aprendizaje y el uso de las preposiciones españolas para alumnos chinos", de Jingxuan Guo\nDoctoranda: Jingxuan Guo\nTutora: Margarita Freixas Alás\nDirectora: Carolina Julià Luna


Gîte Beffroy Rouen França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRouen Centre, Rouen, França - Veure al mapa\nMés informació sobre Gîte Beffroy\nConvenientment situat a Rouen, Gîte Beffroy és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Musée Le Secq des Tournelles, Musée de la Céramique, Musée des Beaux-Arts.\nL'ambient de Gîte Beffroy es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Gîte Beffroy.


La Diputació de València i AECC corren contra el càncer el diumenge, 2 d'octubre | Valencia Extra\nL’Associació Espanyola Contra el Càncer (AECC) de València ha presentat la I Acció Solidària “València Contra el Càncer, un esdeveniment multitudinari que compta amb la col·laboració de l’Àrea d’Esports de la Diputació de València i que omplirà els carrers de València diumenge que ve, 2 d’octubre, de ciutadans compromesos amb la promoció d’hàbits de vida saludable i la recaptació de fons per a la recerca contra el càncer.\n“L’esport és, en si mateix, la millor forma de cuidar-se i quan ho unim a una bona causa, com és la lluita contra el càncer, encara senta millor”, en paraules de la diputada de Joventut, Esports i Igualtat, Isabel García, qui forma part del Comité d’Honor de la iniciativa i ja ha arreplegat el dorsal de la Corporació provincial com a entitat col·laboradora i participant.\nAECC-València ha organitzat un conjunt d’activitats esportives per a tots els nivells, que arrancaran a les 9 del matí i se succeiran fins a les 13 hores, amb la finalitat de reunir a xiquets, joves, adults i majors que vulguen unir-se a aquesta iniciativa.\nEl dia començarà amb una gran patinada popular a les 9:00 i una carrera de cinc quilòmetres a les 9:15. També de cinc quilòmetres és la marxa organitzada a les 10 del matí i, finalment, una masterclass de spinning que de 9 a 13:00 concentrarà als fans del ciclisme Indoor en la plaça de l’Ajuntament. El termini d’inscripció per a aquestes segueix obert en la pàgina web de la iniciativa: valenciacontraelcancer.com.\nAquesta carrera s’emmarca dins del Circuit Provincial AECC València Contra el Càncer, que celebra enguany la seua segona edició amb el repte d’ampliar el seu abast per a arribar a les grans poblacions, abarcant així tot el mapa de la província de València. Així mateix, s’han incrementat el nombre de marxes perquè tots els ciutadans, sense distinció d’edat ni condició física, puguen participar.\nEl seu objectiu és recaptar 180.000 euros en inscripcions per a finançar tres projectes de investigació oncològica en institucions valencianes en aquest any 2016. Una xifra que se sumarà als 66.245 euros recaptats en 2015 i que ja s’han destinat a un projecte de investigació de càncer de còlon.\nEn paraules del president d’AECC València, Tomás Trenor, aquest Circuit “posa l’accent en l’exercici físic, com a mitjà per a prevenir el càncer i portar millor tots els processos de la malaltia perquè practicar una activitat harmònica i moderada està associada amb la reducció del risc de diferents tipus de càncer, inclòs el de mama i el de còlon. A més, està demostrat que les persones actives toleren millor els tractaments que les sedentàries”.


Mor el pare Manel: se'n va un gran referent - Línia Nou Barris\nRedacció|2020-09-14T09:50:49+02:0010 setembre 2020|Nou Barris|Línia Nou Barris\nEl pare Manel tenia 75 anys. Foto: Fundació Pare Manel\nNou Barris, però també Barcelona i Catalunya, han perdut un referent. Ahir va morir Manel Pousa, el pare Manel, a l’hospital Vall d’Hebron a 75 anys després de patir una embòlia, tot i que també se li havia detectat el coronavirus.\nEl pare Manel deixa una trajectòria vital marcada per la solidaritat. De pares barcelonins, Pousa va néixer a Granada però va viure sempre a Barcelona. Va ser ordenat capellà a la parròquia de Sant Josep Oriol el 1975 i va exercir el seu ministeri a la parròquia de la Santíssima Trinitat de la Trinitat Vella (Sant Andreu) i als barris de Verdum i Roquetes.\nAls barris del Verdum i Roquetes va desenvolupar gran part de la seva tasca social des de la fundació que ell mateix va crear i que duia el seu nom. Les persones més dèbils i la marginació social van ser els seus dos camps de batalla, on sempre va demostrar la seva capacitat d’ajudar a qui fes falta. Una altra de les dedicacions va ser la de treballar per la reintegració de les preses de la presó de Wad-Ras.\nEl 2009 va rebre la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya i la Medalla d’Honor de Barcelona. El 2017 va anar a les llistes de Junts per Catalunya per Barcelona a les eleccions al Parlament. La seva mort ha provocat una onada de condols i de reivindicacions de la seva figura, moltes de les quals han arribat de la classe política.


Programa 322 – 03/06/2016 – Edició 2111 – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nPrograma 322 – 03/06/2016 – Edició 2111\n3 juny 2016Programes\n“Les falles del Pirineu”\nTambé parlem i comentem el reportatge “Descobrint la sardana més enllà dels tòpics”\nD’una banda, un reportatge del nostre intrèpid reporter, l’Amadeu Carbó, realitzat el dia 31 de maig al Museu d’Història de Catalunya, on tingué lloc la presentació del llibre “Les falles del Pirineu”, d’Oriol Riart i Sebastià Jordà, amb explicacions del què, el com i el perquè d’aquest interessantíssim treball, a càrrec dels autors i de l’Eulàlia Pagès, la directora de Pagès Editors.\nI d’una altra banda el comentari sempre constructiu i reflexiu sobre aquest reportatge que fa dies que volta per la xarxa: “Descobrint la sardana més enllà dels tòpics”, un treball de Marc Fort, Patrícia González i Roger Marín, que ha comptat amb la participació de Local Audiovisual i la col·laboració de Ràdio Cornellà i la Confederació Sardanista de Catalunya entre d’altres entitats. Un reeixit intent de donar resposta a preguntes com “Què coneix la gent de la sardana?” o “Com reaccionaria algú sense idees preconcebudes davant d’actes sardanistes?” No us el perdeu. El podeu veure al final d’aquest davantal.\nPerò en el programa passen moltes més coses. Algunes en forma de seccions:\nCom ara la CRÒNICA CASTELLERA d’en Carles Esteve que aquesta setmana ha titulat “Els de Sants pugen de nou”, fent referència a la gran actuació dels Borinots al seu propi barri de Sants, assolint enguany l’estrena del 3 de 9 amb folre.\nO la cita setmanal amb les DITES I REFRANYS d’en Víctor Pàmies que aquesta vegada ens aconsella sàviament en el sentit que “Si vas a pagar vés-hi a peu; si vas a cobrar vés-hi a cavall”.\nTambé recuperarem una de les DANSES de la Berta Miró, que ens farà anar fins a terres pirinenques per conèixer el ball de “La morisca de Gerri de la Sal”.\nEn Noè Rivas ens visita de nou amb la seva SOPA DE CANÇONS per recordar els inicis d’un dels grups més mítics de l’animació en particular i de la cançó catalana en general: ARA VA DE BO. Qui no coneix la cançó “El gripau blau”?.\nI la darrera de les seccions serà la que ens parlarà de “L’escalfeta”, un altre dels inesgotables SECRETS DE L’ETNOLÒGIC que coneixerem com és habitual gràcies a en Gustau Molas.\nI escoltarem una finalista i l’accèssit al Premi de la Crítica del Concurs “La Sardana de l’Any 2015”, és a dir: “Camí de Bellmunt” i “La màgia de Les Torretes”, originals de Carles Santiago i Francesc Cassú, respectivament. I també el tema de l’Albert Estrada titulat “La Patum”, amb el grup STROMBERS.\nI encara tindrem temps de parlar de la vetllada que el CAT dedicarà a la figura del ballarí i coreògraf Joan Serra, que tindrà lloc el divendres, 10 de juny, amb la presentació del llibre de Joan Figueres “La dansa a l’escola. El mestratge de Joan Serra”, que ha editat l’Associació de Mestres Rosa Sensat, i la presentació de l’espectacle de música i dansa “Sols”, amb el músic Carles Belda i el ballarí Jordi Rúbio. I de moltes coses més…\nI aplacem per a la setmana que ve, si no es torça res, per escoltar la sardana que el mestre Josep Saderra va dedicar a la cosina de la Maria de les Trenes: la “Joiosa Remei”.


Ensopegades virtuals | La Mongetera\nPublicat el Agost 7, 2009 per isidreb\nEn aquests dies d’estiu, calmosos i relaxats, he topat amb una petita joia de la procrastinació. Te forma d’extensió de Firefox (que faríem sense les extensions de Firefox!) i se’n diu Stumble!.\nEn essència funciona com una xarxa social de navegació col·laborativa que en la pràctica funciona com una eina de navegació aleatòria que, a partir d’un perfil que tu defineixes (i que pots modificar) et va portant a pàgines relacionades amb les teves preferències.\nS’instal·la com totes les extensions al Firefox i col·loca una barra de navegació, on el primer botó (Stumble!) és el d’anar saltant (i ensopegant) amb pagines aleatòries. Però també pots marcar les pàgines com les que “t’agraden” o les que “no t’agraden”. Aquestes són incorporades als preferits del navegador i a una mena de pàgina que recull el que t’agradat a mode de marcador social. I el sistema sembla que va afinant els teus gustos.\nUna cosa que m’agrada molt és el botó “share” on pots definir adreces de correu on enviar, en un sol clic, aquelles pàgines que vols compartir amb d’altres persones (o autoenviar-te).\nEl màxim profit el treus quan navegues sense cap restricció idiomàtica, encara que això implica que la majoria de les coses surten en anglès. Si més no, també pots restringir la navegació a una llengua concreta (el català no hi és!)\nhttp://www.stumbleupon.com/ (la pàgina oficial)\nhttps://addons.mozilla.org/firefox/138/ (per aconseguir l’extensió)\nL’altre dia llegia que per visitar totes les pàgines web existents caldrien 31.000 anys. Tota una vida per anar badant, millor el desinstal·lo després de vacances.\nL'entrada va ser publicada el útil, web 2.0 i etiquetada firefox, web 2.0 per isidreb. Guarda l'enllaç permanent.


Manresa lluirà tots els colors de la llengua en 12a edició del festival literari Tocats de lletra · Manresa cultura\nManresa lluirà tots els colors de la llengua en 12a edició del festival literari Tocats de lletra\nEl festival literari tindrà lloc del 17 al 28 octubre amb 39 propostes molt atractives per seduir als amants de la poesia i la literatura. Noms consagrats com Suso de Toro, Manuel Rivas o Joan Margarit, nous valors, espectacle per als instituts i la celebració dels centenaris de les escriptores Montserrat Abelló i Maria Aurèlia Capmany seran algunes de les propostes més atractives.\n“Tocats de lletra”, un dels festivals literaris de referència a Catalunya arriba ben puntual per a la celebració de la seva dotzena edició, i ho fa amb una àmplia programació de qualitat amb el bo i millor de la poesia en llengua catalana i en un any molt especial per a Manresa , com amfitriona de la capitalitat cultural 2018.\nEl festival se celebrarà del 17 al 28 d’octubre amb un amplíssim ventalls d’activitats -39 propostes- per a tots els públics i de tots els formats artístics (recitals i espectacles de poesia, presentació de llibres, vermuts poètics, art, cinema, musica, teatre..), amb l’objectiu de bastir ponts entre les persones i la poesia, i alhora, rebre a poetes vinguts d’arreu (València, Mallorca, Catalunya Nord, l’Alguer...) amb la llengua com a pont d’unió i de trobada.\nUn espectacle per a instituts, la celebració dels centenaris de les escriptores Montserrat Abelló o Maria Aurèlia Capmany, els actes dedicats a Manuel de Pedrolo i Vicent Andrés Estellés, seran algunes de les propostes atractives , amb la presència de noms consagrats de la literatura (Suso de Toro, Joan Margarit, Manuel Rivas, Josep Pedrals, Joan Navarro, Josep Maria Sala-Valldaura, Aurèlia Lassaque..) al costat de nous valors joves de les lletres.\nEls detalls de la programació els han donat a conèixer aquesta tarda, a l’Espai Òmnium Bages-Moianès, la regidora de Cultura de l’Ajuntament de Manresa, Anna Crespo; el director de la Institució de les Lletres Catalanes, Joan-Elies Adell; el representant Òmnium Bages-Moianès, Jordi Estrada; i el representant de Gremi de Llibreters Antoni Daura.\nL’espectacle inaugural serà un homenatge a Montserrat Abelló\n“Contra el caire del temps” és el títol de l’homenatge a Montserrat Abelló amb què s’inaugurarà oficialment el Tocats d’enguany, el divendres 19, al teatre Kursaal, amb les escriptores Laia Noguera i Mireia Chalamanch, i la música de Mirna Vilasís i Xavi Múrcia, Mariona Sagarra i Raül Costafreda, i Celeste Alías i Santi Careta. Aquest espectacle és fa amb coproducció amb el Festival Nacional de Poesia de Sant Cugat.\nL’endemà hi haurà, al refugi antiaeri de la Renaixença, l’espectacle “País petit”, amb la poesia en tres llengües de Lucía Aldao, Harkaitz Cano i Sònia Moll, poetes vinguts d’Euskadi, Galícia i Catalunya, amb música de Manel López. I el mateix dia, “Darrera fornada”, una activitat ja habitual, al forn de pa Codina, en què poetes joves mostraran la seva proposta literària.\nA la plana de l’Om hi haurà recitals de poesia, amb Carme Sansa llegint textos de M. Aurèlia Capmany, Lluïsa Mallol llegint Manuel Forcano i Laura Aubert recitant Blai Bonet; a la plaça Serarols, vermut poètic amb el cantautor valencià Pau Alabajos homenatjant Estellés; hi haurà un recital de Josep Pedrals; Joan Margarit conversarà amb Jordi Estrada sobre el seu últim llibre; els alumnes dels instituts podran veure un espectacle poètic amb la interpretació dels actors Iñaki Mur i Joana Vilapuig (actors de les sèries Merlí i Polseres Vermelles) , i la música d’Ivette Nadal i Caïm Riba; hi haurà una xerrada de Suso del Toro, en el marc del “Pessics de lletra”; i l’espectacle “A la panxa del tro”, contra les violències sexuals i de gènere, a la sala gòtica de la Seu, a càrrec d’Anna Pantinat i Pere Perelló, acompanyats de la música electrònica de David Brossa, un espectacle amb el suport de la regidoria de la Dona de l’Ajuntament de Manresa.\nEntre les novetats d’aquest any hi haurà també el vermut poètic “Novíssim”, al Barlins Teatreria a càrrec de Josep Ballesteros, Anna Garcia Ribas, Marta Pérez Sierra i Elisabet Punset. Així mateix hi haurà diferents presentacions de novetats literàries d’aquest any i l’exposició Dona Pedra Vers, de Teresa Soler, una mostra de llibres d’artista, en col·laboració l’Escola d’Art de Manresa. Un altre proposta d’interès serà la presentació del llibre i espectacle “Càntara”, de Sònia Moya i Maria Di Pace, vinculat en la capitalitat cultural.\nLa sala petita del Kursaal acollirà la cloenda del Tocats, amb l’espectacle “Ponts de Llengües” amb la presència de poetes de totes les veus del català (ponent, central, valencià, balear, Catalunya nord i l’Alguer –amb la cantant algueresa Franca Masu, acompanyada al piano per Sade Farida Mangiaracina.\nNo faltaran en aquesta edició del Tocats altres propostes com el Cercatasques poètic i diferents propostes d’art, música, cinema, fotografia i teatre, que tindran lloc a espais com la Plana de l’Om, els Carlins, Centre Cultural el Casino, Ateneu les Bases o el Forn de la calç a Calders.\nPer als més petits i públics familiar també hi haurà dues propostes interessants: “El calaix de l’artista”, un laboratori de lectura per a famílies amb infants de 4 a 9 anys, que es farà a la Biblioteca Ateneu les Bases, i un espectacle de contes “Una ratolina, una nena” , a la Biblioteca del Casino de Manresa.\nTotes les propostes de la 12a edició del Tocats són gratuïtes llevat de l’espectacle inaugural, el de cloenda i l’espectacle “En la panxa del tro”, que seran de taquilla inversa per al PEN català.\nEl cicle Tocats de Lletra és organitzat per l’Ajuntament de Manresa, el Gremi de Llibreters de Catalunya i Òmnium Cultural, amb el suport de la Institució de les Lletres Catalanes i la Diputació de Barcelona, i amb la col·laboració d’altres entitats i empreses del territori.\nPodeu consultar el programa complet clicant AQUÍ


Els missatgers reials visitaran Argentona del 27 al 30 de desembre | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nPublicat el 19/12/2021\nLa Sala acollirà un any més l’acte de recollida de cartes que faran arribar als reis d’Orient. Caldrà invitació prèvia\nEls missatgers reials es desplaçaran a Argentona i s’instal·laran a La Sala del 27 al 30 de desembre, en horari de 17 a 21 hores, per recollir totes les cartes i desitjos que faran arribar a ses majestats els Reis d’Orient. Cada tarda s’oferiran cinc passis, en un format nou que permetrà a les famílies viure aquesta trobada màgica des de les butaques del teatre.\nCaldrà invitació prèvia, que es podrà recollir de manera presencial al Casal de Joves, des del dijous 16 al dissabte 18 de desembre, en les següents franges horàries: Dijous i divendres d’11.30 a 14 h i de 16 a 19 h; i dissabte d’11 a 14 hores.\nEl 18 de desembre, a partir de les 15 hores, també es podrà sol·licitar invitació de manera telemàtica a través del web argentona.cat/reisargentona22.\nCada persona podrà sol·licitar un màxim de sis invitacions. Cada invitació donarà accés únicament a la franja horària seleccionada. Aquest sistema evitarà que es formin grans cues i es recomana acostar-se a La Sala un quart d’hora abans de la franja que s’hagi assignat.\nLa regidoria de Cultura i Festes torna a insistir un any més que, a causa del gran interès i demanda que genera aquest acte, aquelles persones que disposin d’invitacions i finalment no puguin assistir-hi, ho comuniquin a l’Ajuntament a través del formulari que s’habilitarà per aquest motiu, per tal d’alliberar localitats i permetre que d’altres famílies i infants puguin gaudir de la trobada amb els missatgers.\nActe participatiu per crear un mur coral amb retrats de persones amb trastorns de salut mental\nEls Mossos d’Esquadra detenen vuit persones i desmantellen una plantació de marihuana a Can Baladia, Argentona


Club Korfbal Vallparadís » Arriba la Copa 2015\nAquest any les finals de copa catalana arriben més tard de l’habitual. L’any passat es van celebrar al febrer i en aquesta edició a l’abril. Aquesta temporada està sent atípica per l’espectador i pels jugadors molt intermitent. La causa crec que són els partits de seleccions. Després d’un juliol i agost molt dur en preparació de la copa d’Europa va arribar setembre a Portugal. Pràcticament sense descans va començar la lliga, fins que es va aturar pel Nadal. Llàstima de la nostra jugadora Miriam González que fruit d’aquesta preparació estiuenca, mundial i inici de lliga el seu tendó d’Aquil·les va dir prou. Al gener, va arribar l’Europa Cup i la Shield, algun partit de lliga i copa per arribar a mitjans d’abril, amb les finals de copa catalana, sense continuïtat en partits de lliga. Pel mig, més mundials de seleccions sub-17, sub-19 i un amistós de la selecció absoluta contra Portugal.\nAmb aquesta trajectòria ens volten diverses preguntes al cap. Ens esperen unes finals de copa amb jugadors i jugadores en plena forma? Tindran avantatge els jugadors i jugadores que hagin participat en seleccions? O estaran esgotats? Els que no han participat en seleccions notaran la falta de ritme de partits? Aquest cap de setmana en tindrem les respostes.\nUn cop feta aquesta introducció parlem ara sí de la Copa i anem a pams. La seu escollida és Platja d’Aro. Ciutat costera amb un clima molt bo per gaudir de tot allò que t’ofereixin. Un pavelló gran on els espectadors es trobaran còmodes i desitjo que els pals de les cistelles estiguin clavats i que no passi el què va passar a les finals de lliga, a Mataró, l’any passat.\nVal a dir que l’organització en una mostra de voler ser protagonista en un esdeveniment d’aquesta mena, ha organitzat activitats de promoció, però segons el meu parer, ha comés una errada en la distribució de les finals. Treure-li el protagonisme a una final de copa B i posar en el seu lloc una copa Junior és rebaixar el prestigi de la competició. Hauria estat millor jugar la final dissabte tarda tal i com estava en un principi. Prioritzen interessos partidistes i desvirtuen la legitimat de la competició.\nPel que fa al nostre club, Assessoria Vallparadís juga la semifinal contra Montcada. Un equip que any rere any va pujant i que té una cantera formidable; de fet, la final junior la disputaran el conjunt local del PKC i Miró. L’equip egarenc no es pot refiar del seu rival si vol arribar a la final i defensar el títol guanyat l’any passat a Vacarisses. Sobre el paper l’equip dirigit per Miguel Ángel Tobaruela, hauria de jugar la gran final, però els partits s’han de jugar i un mal dia podria costar la final. L’altre semifinal la disputen Castellbisbal i KCB. Partit més igualat amb una teòrica superioritat de l’equip de Luís Rosa, però si tenen un dia encertat els tiradors de KCB, pot passar qualsevol cosa.\nLa final de copa B la disputaran Assessoria Vallparadís B i SLKC. Una final completament terrassenca. L’últim club creat, a Terrassa, contra un llegendari del Korfbal català. Tindrà la seva part emotiva, donat que l’entrenador del SLKC, José Luis Jurado, és jugador del Vallparadís i l’entrenadora de l’Assessoria Vallparadís B és la seva companya d’equip Jessica Lechuga. Tots dos jugaran dissabte i seran companys, però l’endemà seran rivals. I en el cas de que Assessoria Vallparadís arribi a la final, hauran de tornar a ser companys. Psicològicament, no és una situació fàcil de portar i dependrà també de què passi en aquesta final.\nUna cosa desitgem, que guanyi el Vallpa!!


Dolors Bassa surt de la presó per anar a treballar a la Fundació Hospital de Torroella de Montgrí - Diari de Girona\nacn 27.04.2020 | 08:41\nDolors Bassa surt de la presó per anar a treballar a la Fundació Hospital de Torroella de Montgrí ACN\nL'exconsellera Dolors Bassa ha sortit de la presó del Puig de les Basses a les 8.33 h per anar a treballar a la Fundació Hospital-Asil de Pobres i Malalts de Torroella de Montgrí (Baix Empordà). Ho fa després que la junta de tractament li modifiqués el 100.2, que inicialment tenia concedit per tenir cura de la mare. A partir d'aquest dilluns, Bassa pot sortir cinc dies a la setmana per fer una jornada laboral de sis hores. L'exconsellera s'incorpora a l'equip tècnic de la fundació, on donarà suport a la direcció i gerència, i s'encarregarà d'impulsar projectes educatius, de voluntariat amb joves i de recerca de fons econòmics, entre d'altres. Treballarà en un despatx habilitat a l'espai municipal d'entitats, a l'edifici de Casa Pastors.\nDolors Bassa ha sortit a peu del recinte de la presó i, després de creuar-ne la tanca, ha pujat en un cotxe que l'esperava per traslladar-la fins a Torroella de Montgrí, el seu poble natal. A partir d'aquest dilluns, l'exconsellera comença a treballar per a la Fundació Hospital-Asil de Pobres i Malalts, una entitat privada sense afany de lucre que atén persones grans dependents.\nDolors Bassa podrà sortir de presó per treballar en serveis essencials.


Patronats d'Arxius Estatals | Ministerio de Cultura y Deporte\nPatronats d'Arxius Estatals\nPatronat de l'Arxiu de la Corona d'Aragó\nÒrgan col·legiat rector d'aquest Arxiu, creat per Reial decret 1267/2006, de 8 de novembre (BOE de 9 de novembre), en el que participen el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport i les comunitats autònomes d'Aragó, Catalunya, Comunitat Valenciana i de les Illes Balears.\nAprovar, a proposta de la Comissió Permanent, el Pla general d'actuació anual.\nDur a terme el seguiment del grau de compliment dels plans i programes, com també portar a efecte les activitats necessàries de suport institucional a l'Arxiu de la Corona d'Aragó.\nConéixer i informar els plans i programes d'adquisicions, preservació i conservació dels fons documentals.\nInformar la memòria anual d'activitats que elabore el director de l'Arxiu de la Corona d'Aragó i l'avantprojecte de pressupost que haurà de presentar la Sotsdirecció General dels Arxius Estatals.\nFomentar i impulsar la participació de la societat en l'enriquiment, la preservació, la conservació i la difusió dels fons documentals de l'Arxiu de la Corona d'Aragó, formulant les propostes corresponents. Salto de línea\nFomentar la relació i l'intercanvi de caràcter tècnic i històric amb altres arxius d'Espanya i de l'estranger. Salto de línea\nEmetre preceptivament informes sobre qualsevol proposta d'eixida permanent de fons de l'arxiu.\nEstudiar fórmules i, en el seu cas, gestionar l'obtenció de recursos extraordinaris d'institucions públiques i privades.\nInformar sobre el nomenament del director de l'Arxiu de la Corona d'Aragó.Salto de línea\nConstituir comissions d'estudi amb finalitats determinades.\nPatronat de l'Arxiu General d'Índies\nÓrgan col·legiat que assessora en la gestió del centre i on participen el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, la Junta d'Andalusia, l'Ajuntament de Sevilla, el Consell Superior d'Investigacions Científiques, universitats sevillanes i diferents personalitats del món de la cultura.\nSeguiment dels plans, projectes i activitats que necessiten suport institucional a l'Arxiu.\nControl dels programes d'adquisició, preservació i conservació dels documents de l'Arxiu.\nFoment i impuls de la participació ciutadana en l'enriquiment i la difusió dels fons de l'Arxiu.\nÒrgan rector que apareix al Reial decret 697/2007, de l'1 de juny, (BOE 15 de juny) de creació del Centre Documental de la Memòria Històrica.\nConèixer i informar dels plans i programes d'activitats i adquisicions.\nInformar de la memòria anual d'activitats que elabore el director del Centre Documental de la Memòria Històrica i l'avantprojecte de pressupost que haurà de presentar la Sotsdirecció General dels Arxius Estatals.\nFomentar i impulsar la societat a participar en l'enriquiment, preservació, conservació i difusió dels fons documentals de l'arxiu general del Centre Documental de la Memòria Històrica, fent propostes.\nEmetre de manera preceptiva un informe sobre qualsevol proposta d'eixida de fons de l'arxiu.\nVetllar per la integritat i l'enriquiment dels fons i dels mitjans del Centre Documental de la Memòria Històrica.\nPatronat de l'Arxiu de la Corona d'Aragó (PDF 10 KB)\nPatronat de l'Arxiu General d'Índies (PDF 10 KB)\nPatronat del Centre Documental de la Memòria Històrica (PDF 10 KB)\nPatronato del Archivo General de Simancas (PDF 8 KB)


Antonella Barba, antiga concursant de la ‘American Idol’, sentenciada a gairebé 4 anys darrere de les barres - Entreteniment | Octubre 2020\nThor: Això és la quantitat de diners que Chris Hemsworth va fer per jugar al superheroi\nKendra Wilkinson continua compromesa amb aquestes dues coses, ja que el seu matrimoni finalitza\nQuants anys té Janet Jackson i quants àlbums ha publicat a la seva carrera professional?\nPer què Rosanny Zayas va sentir tan important la seva paraula “L: Word: Generation Q” era tan important\n5 raons per les quals no podeu fer exercicis puntuals\nTiffany Trump: coses fascinants que mai no sabíeu sobre l'oblit de Trump\nMichael Weatherly torna a 'NCIS' i on és ara?\nLes cadenes de botigues de queviures més odiades d'Amèrica\nAntonella Barba, antiga concursant de la “American Idol”, sentenciada a gairebé 4 anys darrere de les barres\nUn dels concursants més controvertits Idol americà La història torna a ser notícia pels seus problemes legals. Antonella Barba ha estat condemnada a presó per una acusació relacionada amb la droga.\nAntonella Barba | Getty Images\nQui és Antonella Barba i per què va ser una controvertida controvertida?\nBarba és més conegut pel seu episodi a la sisena temporada de Idol americà. La seva cançó més destacada que va interpretar va ser 'Put Your Records On'. També va interpretar 'Don’t Wanna Miss a Thing'.\nÉs una de les primeres concursants que es va veure embolicada en un escàndol, ja que va enfrontar-se als escriptors dels fans i els mitjans de comunicació quan es van filtrar imatges semi-nues.\nAquesta va ser una decisió controvertida perquè Frenchie Davis, concursant a la segona temporada del programa, va ser desqualificada quan va aparèixer fotografies semi-nues. Diverses persones van acusar la demostració de racisme perquè a Barba se li va permetre mantenir-se a la competició i a Davis no.\nAntonella Barba després de 'American Idol'\nA causa de l'atenció mediàtica que va rebre al programa, Barba es va fer molt popular i fins i tot va aconseguir una oferta per tenir el seu propi reality show VH1. Va rebutjar l'oferta i després es va penedir. Ella també va començar a treballar amb diverses productores en música nova com el Dr. Dre. Després va acabar la universitat i va començar a reclutar electors per al Partit Republicà, a més de treballar en una empresa d’arquitectura.\nDesprés va continuar llançant nova música, es va unir a una banda de rock i, en un moment, fins i tot va dir que estava produint música per a R. Kelly.\nBarba ha tingut un parell de aparicions a la televisió després Idol americà. Va aparèixer ella Factor de por, La pel · lícula Tot sobre els diners, i Jimmy Kimmel en directe!\nEls problemes legals actuals i previs d’Antonella Barba\nNo és la primera vegada que Barba ha estat arrestat o ha tingut problemes legals. Els darrers anys han patit una gran quantitat de detencions. El 2010, va ser acusada de fer botigues a la botiga Urban Outfitters. Uns anys més tard, el 2018, va ser arrestada per un delicte de distribució d’heroïna.\nAl febrer de 2019, documents van revelar que Barba va ser arrestat per una 'conspiració per distribuir i posseir cocaïna, heroïna i fentanyl amb la intenció de distribuir i 10 recomptes de distribució o tinença de cocaïna, heroïna i fentanyl amb la intenció de distribuir'.\nDesprés de ser arrestat per 'tinença de fentanyl amb la intenció de distribuir 400 grams o més', Barba ara ha estat condemnat a 45 mesos de presó.\nIdol americà tornarà a la seva nova llar els últims anys, ABC, el 2020.\n'Comptant': Abbie Burnett ha donat compte de la seva identitat per estar amb John-David Duggar?\nEls aficionats 'Compten amb' Pensen que Kendra Duggar ha quedat atrapada en el seu matrimoni amb Joe\n'Tanc de tauró:' Què diuen Barbara Corcoran i Lori Greiner sobre la perspectiva d'un grup complet de dones\n7 receptes de Farro: sopars que esclaten amb cereals integrals\nPatricia Arquette: Quant val la pena l'estrella de 'Boyhood' i 'Escape at Dannemora'?


ENTREVISTA A FERRAN LATORRE, ALPINISTA - cedosona.org\nENTREVISTA A FERRAN LATORRE, ALPINISTA\nEntrevistem a Ferran Latorre per tal de conèixer una mica més la personalitat i trajectòria d'aquest aventurer i conferenciant estretament lligat a la comarca d'Osona.\nNascut a Barcelona el 18 d’octubre de 1970, Ferran Latorre és un dels màxims exponents de l’alpinisme català arreu del món. Ha dedicat tota la seva vida a la muntanya, ha escalat 11 "vuitmils", i ha estat càmera durant 13 anys del programa de TVE “Al Filo de lo Imposible”.\nGuia d’alta muntanya i conferenciant, va estudiar Enginyeria Industrial i parla quatre idiomes. Durant anys també va treballar en activitats d’outdoor per als treballadors de General Motors. Ha guanyat dos cops el premi de periodisme de muntanya del Festival Internacional de Cinema de Muntanya de Torelló.\nTé com a objectiu ser el primer català en assolir els 14 vuitmils del planeta. Per a aquest projecte compta amb el recolzament de CaixaBank, GAES, i dues empreses d’Osona, Casa Tió i SEIDOR.\nLa seva experiència com a aventurer l'ha traslladat a l'àmbit de les empreses a partir de les conferències sobre valors com el lideratge, l'esperit d'equip, la incertesa davant el desafiament i la resolució davant moments crítics. Les seves conferències s'han inclòs en processos de formació i esdeveniments empresarials.\nEl podeu seguir a la seva web, a la Vanguardia, a TVC, a RAC1, o a les meves xarxes socials.\nPer sobre de tot, persona curiosa. Alpinista? Millor amant de la natura i dels espais salvatges. Intento complir un repte que em ve de lluny "posar els peus a sobre dels 14 vuit mils". Melòman declarat. Amb la càmera intento satisfer la meva addicció a la bellesa. El mateix que escrivint. Conferenciant apassionat.\nCom van ser els inicis. Com va anar tot això? Sempre va ser una afició innata en tu, ho l’has anat forjant i augmentat amb el pas dels anys?\nVaig començar a fer excursionisme de petit entre els 10 i 12 anys, amb les sortides de l’escola i amb el meu pare, que era molt amat del paisatge i la natura. Una de les excursions més importants va ser el meu primer tres mil, la Punta Alta (3014 m) amb una estada al refugi Ventosa i Calvell del Parc Nacional d’Aigüestortes. Va ser en una estada llarga amb la meva escola. Després el meu pare em va inscriure al CEC (Centre Excursionista de Catalunya) i vaig començar a escalar a través dels cursets que oferia el Centre. L’escalada en roca va ser el cop definitiu per a enganxar-me al món de la muntanya. M’hi vaig dedicar amb molta passió durant aquells primers anys, ja que va coincidir amb l’eclosió de l’escalada esportiva a nivell mundial.\nA “Al Filo de lo impossible” vas poder conèixer a moltes icones d’aquesta forma de vida que és la muntanya. Com et va ajudar estar en un projecte com aquell, i qui et va marcar més?\nVan ser uns anys fantàstics, on vaig poder conèixer grans alpinistes i bones persones. Gent de categoria diria, que han acabat convertint-se en molt bons amics. Des del seu director, en Sebastian Álvaro fins al darrer tècnic, passant evidentment per tots els escaladors amb qui vaig compartir les aventures. Per altra banda vaig poder viatjar a racons fantàstics del món, com les escalades a la Terra de la Reina Maud a l’Antàrtida i Groenlàndia, i evidentment a l’Himàlaia i al Karakorum. I finalment va ser una etapa professional molt interessant per la interacció entre esport i la comunicació en general.\nUna vida dedicada, podríem dir, no només a la muntanya, sinó que més concretament a ser el primer català a completar els 14 vuit mils. Com és d’important per a tu assolir aquesta xifra?\nEl projecte dels 14 és la culminació de molts anys dedicat al món de la muntanya. La seva culminació és una icona important de l’aventura i quelcom sentimental per a mi. Seria com tancar un cercle de molts anys. És un objectiu esportiu, comunicatiu, i emblemàtic. En tot cas un cim que dura gairebé tota una vida, no només els dos mesos que dura una expedició.\nPer desgràcia, ser amant de les muntanyes com ho ets tu, comporta moltes vegades perdre a amics i companys pel camí, s’està preparat per a aquests cops tan durs?\nÉs clar que no. És la única cosa per la qual el ser humà no està preparat. Altra cosa és que siguis conscient que pot passar. L’alpinisme consisteix a ser prou hàbil, tenir prou astúcia, estratègia, preparació física i tècnica, i coneixements, per evitar els perills i les dificultats de la manera més eficient possible.\nQuè faràs quan hagis assolit els 14 vuit mils? Tens al cap donar un gir a la teva trajectòria, o seguiràs gaudint de les alçades?\nTinc diferents idees. Però sobretot m’agradaria treballar en el camp de la formació de les empreses. Hi havia treballat molts anys i actualment dono xerrades de motivació per les empreses. Però m’agradaria poder combinar-les conferències amb activitats d’”outdoor training”. Vull dir que el que m’entusiasma és la idea d’implicar-me en que les empreses vagin millor, incidint en el seu capital més important, que són les persones.\nCom creus que hi pots intervenir?\nAmb les empreses que em patrocinen, duc a termes moltes accions conjuntes. La meva idea ha estat sempre la d’entendre el patrocini d’una manera integral. Sempre explico que vull sentir-me part de l’empresa, que el meu projecte sigui part del projecte de l’empresa, que també se’l facin seu. D’aquesta manera, totes les accions que faig, tant esportives, com de comunicació, com les que a posteriori duc a terme en forma d’activitats i xerrades, els assistents les entenen i les comparteixen molt millor. Al final, entre tots busquem el punt necessari de motivació per tirar endavant els nostres projectes vitals.


Carta d'agraïment als Mossos d'Esquadra en un accident de trànsit. Mossos d'Esquadra\nCarta d'agraïment als Mossos ...\nCarta d'agraïment als Mossos d'Esquadra en un accident de trànsit\nEl passat 1 d’agost la conductora d’un petit camió realitzava el transport de mercaderies acompanyada pel seu fill quan van patir un accident que va deixar el vehicle bolcat lateralment i ocupant els dos carrils de la via per la que circulaven.\nAquest accident va ocórrer a migdia a la carretera C-12 dintre del terme municipal de Tortosa i ràpidament van acudir al lloc quatre dotacions de trànsit del CME amb un total de set mossos d’esquadra.\nSortosament la conductora, la Maria, i el seu fill Marc van sortir il·lesos del sinistre, però els quedava la feixuga tasca de fer el transvasament de càrrega des del vehicle accidentat fins un altre camió.\nAquesta tasca es veia dificultada pel fet que part de la càrrega s’havia trencat i vessava líquid de les caixes, feia molta calor, i la via restava tallada en tots dos sentits de circulació, per la qual cosa era precís no demorar-se en excés.\nMentre quatre dels agents regulaven la circulació de la via, els altres tres agents sense pensar-s’ho dos cops van decidir posar-se mans a l’obra i col·laborar en el transvasament de càrrega fins la seva finalització.\nLa suma d’aquestes sis mans va fer que els treballs s’agilitzessin notablement i es pogués normalitzar la situació més aviat.\nAquest gest dels agents no li va passar desapercebut a la Maria, qui el passat mes de novembre va enviar un sincer agraïment al CME, en el qual exposava la seva gratitud pel tracte rebut per part dels agents en un moment tan difícil per ella i el seu fill.


L'oposició reclama que el comerç de Vilatenim també pugui obrir en festiu - Diari de Girona\nL'oposició reclama que el comerç de Vilatenim també pugui obrir en festiu\nEl ple modifica els estatuts de l'empresa mixta Fisersa SA per adaptar-se a una possible municipalització del servei\nL'àrea de Vilatenim on els comerços demanen poder obrir els festius, en una imatge d'arxiu. Diari de Girona\nL'àrea de Vilatenim on els comerços demanen poder obrir els festius, en una imatge d'arxiu.\nArxiu: L'ampliació de la zona turística de Figueres fins Vilatenim es fa esperar\nEl ple de l'Ajuntament de Figueres va aprovar per unanimitat de tots els grups prorrogar quatre anys més la qualificació de municipi turístic que permet l'obertura en diumenges i festius als comerços del centre històric. La proposta, tot i que va ser avalada també per l'oposició (Junts i Cs), va ser també el focus de les crítiques per no incloure la zona de Vilatenim.\nL'equip de govern (ERC, PSC, Canviem i Guanyem) va frenar l'estiu passat l'ampliació de municipi turístic fins a Vilatenim i la qualificació del centre s'havia de renovar aquest any. Ahir es va aprovar demanar a la Direcció General de Comerç una pròrroga.\nPer a Cs, la decisió no és coherent tenint en compte l'anterior posicionament dels grups que integren el govern municipal. «Eren contraris a declarar Figueres municipi turístic. No deien que era un fracàs?», preguntava el regidor Héctor Amelló a l'alcaldessa, Agnès Lladó. I és que els grups del quadripartit s'havien manifestat quan eren a l'oposició davant l'ajuntament amb treballadors de Vilatenim per denunciar la precarització laboral que suposaria treballar els diumenges i festius.\nEl regidor d'Empresa i Ocupació, Jesús Quiroga, va defensar que exportar el comerç a grans superfícies de fora de la ciutat «degrada» el centre i que aquest no és el model que busca el govern.\nDes de Junts, el portaveu, Jordi Masquef, va recriminar a l'alcaldessa aquesta concentració. «És lamentable l'escarni públic que vam patir l'any passat en primera persona instigat per vostès» va dir i va reclamar com a «necessari» fer de Vilatenim zona turística.\n«Vostè no és el més adequat per parlar-nos d'escarni públic organitzat perquè quan vulgui podem parlar-ne d'un amb intents d'agressió inclosos», etzibava l'alcaldessa, en una clara referència a la tensió viscuda a la plaça de l'Ajuntament durant la seva investidura l'any passat. «Deixar entreveure que orquestro una agressió contra vostè a part de ser fals crec que és molt poc elegant», li responia Masquef.\nCanvi d'estatuts de Fisersa\nPer altra banda, el ple va modificar els estatuts de l'empresa mixta Fisersa SA per preparar-la per a una possible municipalització amb què està treballant el govern. S'han inclòs nous serveis que podria prestar (enllumenat públic i neteja viària) amb previ encàrrec de l'Ajuntament i reduir a quinze el nombre màxim d'integrants en el Consell d'Administració.\nLa moció d'ERC, Canviem i CUP-Guanyem per retirar la medalla d'or de la ciutat al rei emèrit Joan Carles I es va ajornar al ple d'agost per un problema de forma.


Burjassot acull la Final Autonòmica d’Escacs Interclubs | Valencia Extra\nBurjassot acull la Final Autonòmica d’Escacs Interclubs\nDissabte que ve 8 d’abril, de 17 a 21 h, el Pavelló Cobert de Burjassot acollirà la Final Autonòmica Interclubs d’Escacs, un esdeveniment organitzat per la Federació d’Escacs de la Comunitat Valenciana que espera reunir en la localitat a quasi 700 jugadors federats, procedents de les tres províncies de la Comunitat Valenciana.\nL’organització d’aquesta multitudinària trobada, entorn dels escacs, compta amb l’estreta col·laboració del Club d’Escacs Burjassot i de la Regidoria d’Esports de l’Ajuntament de Burjassot, dirigida per Manuel Pérez Menero. A més, la localitat acull aquest esdeveniment l’any que el Club d’Escacs Burjassot està celebrant el seu 70 aniversari, sent aquest un dels més longeus de tots els federats en la FACV.\nEn la presentació de la cita esportiva, que va tenir lloc el passat 29 de març en l’Ajuntament de Burjassot, el president del Club d’Escacs Burjassot, Rafael Rierol, va destacar que la final autonòmica comptarà amb la visita del gran mestre Francisco Vallejo, “sens dubte un dels millors jugadors d’escacs de tots els temps”, a més d’altres jugadors de gran nivell internacional.\nLa cita que es disputa a Burjassot dissabte que ve serà classificatòria per al Campionat d’Espanya per Equips.


La Generalitat aprova per al 2021 la convocatòria de subvencions per al pagament del lloguer destinades a persones majors de 65 anys - Cambra de la Propietat Urbana de Tarragona\nEl passat dia 5 de març de 2021 l’Agència de l’Habitatge de Catalunya va publicar en el Butlletí Oficial de la Generalitat la Resolució TES/585/2021 de febrer, per la qual s’obre la convocatòria per a l’any 2021 per a la concessió de subvencions per al pagament del lloguer a gent gran.\nQuins requisits s’han de complir les persones sol·licitants?\n1.- Tenir 65 anys o més durant l’any 2021.\n2.- Residència legal a Catalunya.\n3.- Estar en risc d’exclusió social i acreditar uns ingressos de la unitat de convivència no superiors a 2,83 vegades l’Índex de Risc Social de Catalunya (IRSC). Els ingressos a computar ho seran en relació a la declaració de renda corresponent a l’exercici 2019 i l’IRSC per a aquest mateix exercici se situa en 7.967,63 €/anuals.\n4.- L’habitatge per al lloguer del qual se sol·licita la subvenció ha de ser el domicili habitual i permanent de l’arrendatari i estar empadronat en ell.\n5.- Ha de tractar-se de contractes de lloguer regulats per la Llei 9/1994, de 24 de novembre, per tant, queden exclosos els contractes de lloguer d’habitatge anteriors a 01/01/1995.\n6.- No pagar, dins de l’àmbit de la província de Tarragona, un lloguer superior a 550€/mes o, si s’escau, 900€/mes si hi ha algun membre amb discapacitat dins de la unitat de convivència.\n7.- Estar al corrent de pagament de les rendes de lloguer en el moment de presentar la sol·licitud.\n8.- Estar al corrent amb les obligacions tributàries tant de l’Estat com de la Generalitat de Catalunya, i les de la Seguretat Social.\n9.- No estar en els supòsits de prohibició legal que preveu l’art. 13 de la Llei estatal 38/2003 de 17 de novembre, que regula el Règim General de les subvencions atorgades per les administracions públiques.\n10.- A partir del mes següent a la presentació de la sol·licitud, pagar el lloguer de l’habitatge per mitjà de transferència bancària, o rebut domiciliat o rebut emès per l’administrador de la finca on consti la persona pagadora, la persona beneficiària del pagament i la mensualitat corresponent.\n1.- Documentació d’identitat vigent (D.N.I., N.I.E, etc ..)\n2.- Justificants d’ingressos de la persona sol·licitant i de cadascun dels membres de la unitat de convivència a través de la declaració d’IRPF corresponent a l’exercici 2019. En el cas que la persona sol·licitant o altres membres de la unitat de convivència en edat laboral no estiguin obligats a presentar declaració d’IRPF, o percebin pensions o ajudes exemptes de tributació, hauran de presentar el corresponent certificat de l’Agència Tributària.\n3.- Certificat de convivència expedit per l’Ajuntament que acrediti el domicili del sol·licitant i de les persones que formen la unitat de convivència.\n4.- Llibre de família.\n5.- Contracte de lloguer a nom de la persona sol·licitant juntament amb el model 2, que acrediti el dipòsit de la fiança.\n6.- Rebuts de lloguer corresponents a l’any de la convocatòria (2021) pagats fins a la data de la presentació de la sol·licitud.\n7.- Declaració responsable de la persona sol·licitant de complir amb els requisits exigits legalment, i de no haver demanat o obtingut altres ajuts públics o privats amb la mateixa finalitat.\n8.- Certificat de no tenir deutes amb l’Agència Tributària Estatal, la Tresoreria General de la Seguretat Social i l’Agència Tributària de Catalunya.\n9.- Certificat amb les dades bancàries on ingressar la subvenció.\n10.- Si s’escau, certificat que acrediti el grau de disminució o minusvalia del Departament de Treball, Assumpte Socials i Famílies.\nCategory: La Cambra Informa març 10, 2021\nPreviousPrevious post:La limitació dels preus dels lloguers a Berlín causa una reducció de més del 50% de l’ofertaNextNext post:Catalunya lidera l’estadística estatal de denúncies per ocupació il·legal d’habitatges i immobles.


Cable d'Iceta a l'independentisme - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 14 de Gener de 2020. 09:17h.\n"La JEC no pot inhabilitar Torra"\nEl líder del PSC, Miquel Iceta, en una entrevista a Els Matins de TV3, ha considerat que "la JEC no pot inhabilitar Torra. Jo vull defensar les institucions catalanes i coincideixo bastant amb l'informe que han fet els lletrats del Parlament".\nTambé ha assegurat que "si al govern arriba una petició d'indult, l'estudiarà i decidirà què fer cas per cas. No se'n va parlar a les negociacions, hi ha coses que no poden ser intercanvis de favor". "El desgast d'un conflicte porta a totes les parts a estovar les seves posicions. Ens hem compromès a obrir un espai de diàleg", ha afegit. "La negociació amb Catalunya es farà de manera més oberta, reconeixent la qüestió. És normal, que se'n vulgui ocupar el mateix Sánchez", ha indicat.\nD'altra banda, ha anunciat que "en la votació del suplicatori al Parlament Europeu votarem el que decideixi el Grup Socialista. Prevaldrà el criteri que tothom és igual davant la llei. Immunitat no és impunitat". "Caldrà estudiar el suplicatori i decidir. Ve d'un cas originat abans que fossin eurodiputats. Els diputats no estan subjectes a mandat imperatiu, hi pot haver vots particulars", ha advertit.\nEl PSC salva Torra\nPSC, Quim Torra\n#17 Albert Escarré Puig, Barcelona, 15/01/2020 - 19:37\nIceta, te he dicho varias veces que después de hablar te miraras a un espejo, y que te verías más guapA.\nLa JEC ha dicho hoy, que antes de tomar una decisión, te consultarán, así que duerme tranquilo.\n#16 Sarola, Castelldefels, 15/01/2020 - 06:36\n¡ Aqui tenim la Mandonguilla del PSC !. L'AMORALITAT vivent.\n#15 Neferu, Barcelona, 14/01/2020 - 19:46\nSr. Iceta, ¡¡ váyase a la porra!!\n#14 Xavi, Barna, 14/01/2020 - 16:59\nPSOE Y PSC mas pronto que tarde desapareceran\n#13 M, POLINYA, 14/01/2020 - 12:34\nPara arañar algunos votos independentistas, no hace falta renunciar a unos principios elementales.


Campanya Sense Llar 2020 - Bisbat Solsona\nCampanya Sense Llar 2020\nEls seus somnis, les seves oportunitats, la seva salut, els seus drets…\nLes circumstàncies que han sobrevingut arran de la COVID-19 ens han ressituat en un nou mapa històric en què emergeix una realitat molt més fràgil i vulnerable per a tota la societat. Des d’aquesta realitat i en aquest context d’emergència econòmica i social, es necessari reclamar l’atenció de tota la societat com a col·lectivitat responsable de teixir un model social, sostenible i inclusiu per a tota la població.\nCada cop som més conscients de la importància de tenir una llar i és per aquest motiu que volem posar de manifest la realitat que estan vivint de manera sistemàtica les persones Sense Llar. La inestabilitat residencial, viure en un habitatge inadequat i/o insegur impacta directament en el benestar emocional i en la salut física i psíquica de les persones que viuen en llars vulnerables. Amb el lema d’enguany “ NO TENIR CASA MATA” volem remarcar que no tenir una llar impedeix gaudir de la funció vital i social, així com també, de les relacions socials de l’habitatge com a espai on cuidar-nos i accedir i gaudir dels drets fonamentals per realitzar-nos com a persones plenes.\nPer tot això, cal que els Agents Socials defineixin i implementin estratègies específiques de lluita contra l’exclusió residencial i sensellarisme i que les Administracions aprovin lleis reals que garanteixin totalment l’accés a l’habitatge.\nTenim l’oportunitat de construir una nova realitat. No volem tornar a la que hi havia abans: volem que NINGÚ SENSE LLAR sigui la nova realitat!\nPublicat el divendres 16-10-2020 dins de Notícies


Territori redacta un projecte de traçat alternatiu de la B-500 a Sant Fost - somMollet\nTerritori redacta un projecte de traçat alternatiu de la B-500 a Sant Fost\nEl Govern estudia la possibilitat d'un vial per on fer passar la carrertera que travessa el municipi\nEl Departament de Territori de la Generalitat està redactant l'estudi sobre un possible nou traçat de la carretera B-500 al seu pas pel terme municipal de Sant Fost. Així ho han confirmat fonts de Territori a aquest diari després que el conseller de Territori, Damià Calvet, ho anunciés en seu parlamentària.\nEn concret, en la Comissió de Territori del Parlament del passat 28 de novembre, el diputat socialista Jordi Terrades va preguntar al conseller Damià Calvet si "s'encarregarà l'estudi del projecte que defineixi aquest nou traçat de la B-500 al seu pas per Sant Fost". Terrades justificava la importància del punt en el fet que per la carretera "hi circulen més de 360.000 vehicles al mes, i que en els trams més sensibles l'Ajuntament ja ha instal·lat un semàfor amb càmera, que és ignorat cada mes per uns 1.000 vehicles". A més, apuntava que "és un tram amb accidentalitat alta i hi ha problemes de soroll, de contaminació i d'incomoditats per aquest volum elevat de trànsit".\nLa resposta de Calvet va ser ferma: "Sí". I va explicar que "el departament ha impulsat la realització d'encaixos a nivell de planejament de recorreguts alternatius al traçat de la B-500 dins del terme de Sant Fost per determinar les opcions més viables per desviar el trànsit de l'actual carretera fora del centre urbà del municipi".\nEl conseller, a més, va recordar que ja s'han engegat "actuacions de pacificació, que passen per un reforç de la senyalització vertical, modificar la limitació de la velocitat de 50 a 40 km/h, la col·locació de senyals d'inici i final de la travessera, pintar un zebrat central en el tram de 700 metres en el punt quilomètric 10,1 i el 10,7, i eliminar tots els trams d'avançament".\nDos mesos abans, en la Comissió de Territori del 12 de setembre, Terrades ja havia presentat una proposta de resolució sobre la carretera B-500 al seu pas per Sant Fost. Aleshores, tots els grups van reconèixer per unanimitat la "necessitat inajornable" de desviar el trànsit de l’actual B-500 fora del centre urbà de Sant Fost entre els punts quilomètrics 9,8 i 12,8.\nTanmateix, no hi va haver acord per a l'execució, ja que ERC i JxCat hi van votar en contra. "No creiem que la solució que es prengui hagi de ser provisional, perquè això sempre acaba resultant erroni”, va afirmar el diputat Eduard Pujol (JxCat).\nL'ajuntament acudeix al TSJC\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya ha admès a tràmit el recurs interposat per l’Ajuntament de Sant Fost a la Generalitat amb motiu del manteniment de les servituds de carreteres als propietaris confrontants amb la carretera B-500. Per al govern municipal "no és ajustat a dret mantenir indiscriminadament les servituds dels dos traçats, de l’actual i del futur"\nComissió de Territori del Parlament


El bloc de Jordi Xuclà: Quina serà la pista central de l’últim any de legislatura?\nQuina serà la pista central de l’últim any de legislatura?\nEls hi puc assegurar que durant la setmana en un parlament es van coses molt més productives, edificants i elaborades que la sessió de control al govern del dimecres. Però la sessió de control – de llarga tradició en el parlamentarisme- s’escau com peix a l’aigua a la societat mediàtica. Temps curts, frases cridaneres....floret en mà....esgrima dialèctica. I a alguns, només alguns, periodistes parlamentaris els hi va molt més bé fer crònica d’això que de les denses i treballades sessions de comissions fent una nova llei...del tabac, per exemple. La política espectacle. De la qual tots participem amb més o menys decència.\nAquesta setmana s’ha estrenat el vicepresident Rubalcaba. Certament té un bon llenguatge corporal i una bona retòrica. M’ha fet la impressió que tapava i taparà el president Zapatero. I m’ha fet la impressió que té resposta per tot – al preu d’algunes notables filigranes. No és tant clar que en temps de crisi sigui bo obrir molts fronts parlant de tot.\nL’últim any de legislatura- És evident que el Partit Popular haurà de reescriure la seva estratègia i la seva iniciativa des de l’oposició. Tindrem un últim any de legislatura més polaritzat que mourà les bases electorals dels diferents partits. Tindrem novetats que vindran del món d’ETA i, al capdavall, tindrem un altre cop la gestió de la crisi econòmica que ha quedat tapada per unes setmanes amb el gran canvi de govern. Les novetats que poden venir del món d’ETA posaran a prova un altre cop el to oportú dels socialistes i els populars. Sobretot el PP s’equivocarà si converteix aquest tema en un dilema moral entre rendició i negociació. Millor abraçar-lo com un assumpte d’Estat i apuntar cap a l’economia. Però en aquest temes i en els afers territorials, el Partit Popular té una acreditada capacitat d’equivocar-se. Queda pendent clarificar la pista en la que es jugarà el partit central de l’últim any de legislatura. A mi em sembla que és la pista de l’economia. Però les novetats que aniran arribant poden fer variar el focus i l’encert de la partida final.\nPublicat per Jordi Xuclà a 10/30/2010 07:48:00 p. m.\nQuina serà la pista central de l’últim any de legi...\nUn exèrcit més reduït\nEl llibre de Javier Solana\nLes normes dels que paguen\nCaptar negocis...a Nova Zelanda\nLes finances, amb l'aigua al coll\nQui té pega, fins i tot....\nTornar el sentit a les campanyes electorals\nUna euroregió efectiva, el 18 de desembre.\nQui serà el nou president del TC?\nLes lleis velles\nParlem clar de la N-II


Blanes recull 275 tones més de selectiva aquest 2012 respecte l’any passat | Blanesaldia\nBlanes recull 275 tones més de selectiva aquest 2012 respecte l’any passat\nPublicat el 15 de Novembre, 2012 - 10:37 CEST\nBlanes ha reciclat un 8% mes que l’any passat\nEn total, durant els nou primers mesos d’aquest 2012 -des del gener fins al setembre, ambdós inclosos- s’han recollit a Blanes 275.890 quilos més de brossa selectiva respecte el total de l’any passat, millorant per tant les dades del reciclatge que es fa al municipi. Es tracta, més concretament, de la recollida selectiva que inclou les quatre fraccions: paper i cartró, envasos, FORM (Fracció Orgànica de Residus Municipals) i vidre.\nAquestes 276 tones més de selectiva que s’han recollit durant el 2012 significa que els ciutadans de Blanes han reciclat un 8% més en comparació a l’any passat. Per aquest motiu, es considera important donar continuïtat a les campanyes de sensibilització per fomentar la correcta gestió dels residus generats i la recollida selectiva en general i, alhora, s’ha de seguir conscienciant al ciutadà sobre la gran quantitat de residus que generen i la necessitat de fer accions per reduir-los.\nUn altre mitjà per continuar conscienciant la ciutadania tindrà lloc la setmana vinent, en motiu de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus, que se celebrarà a Blanes del 19 al 24 de novembre. L’Ajuntament de Blanes, el Consell Comarcal de la Selva i Nora -l’empresa encarregada de la neteja i la recollida d’escombraries a la població selvatana-, han organitzat principalment dues activitats: una exposició sobre la recollida selectiva i un Punt Informatiu. Totes dues activitats es posaran en marxa el dilluns 19 de novembre a la sala municipal Maria Luisa García-Tornel del carrer Ample número 11.\nD’altra banda, en el Punt Informatiu els veïns de Blanes podran adquirir paquets de bosses per a la recollida selectiva, així com bosses compostables. Igualment, es repartiran cubells de l’orgànica per aquells que encara no el tenen. Amb l’objectiu de fer participar a la població i donar cert valor als elements que s’obsequien, el repartiment a tots els ciutadans es farà bescanviant una butlleta d’enquesta amb un parell de preguntes sobre la prevenció de residus.\nPer facilitar la separació dels residus a casa, es farà el repartiment de bosses per la separació del paper, vidre i envàs i a més es promocionarà el cubell reixat amb bossa compostable per separar les restes orgàniques com a acció per a la reducció del pes de la bossa. L’ús del cubell reixat i la bossa compostable afavoreix la ventilació del material orgànic dipositat i la transpiració del vapor d’aigua que es genera. Aquesta evaporació pot arribar a suposar una reducció del 30% del pes de la bossa de matèria orgànica.\nCada habitante de la Selva generó en 2012 de media 1,72 kg de residuos al día, un 6,21%…\n← L’exposició «Camins» organizada per GIF de Blanes mostra els moviments socials El pressupost de Tossa de Mar de 2013 ascendeix a 11 milions d’euros →


L'IVAJ i el CVJ inicien una ronda de reunions per a avançar el pla de la Generalitat en matèria de joventut | Xarxa Jove\nXarxa Jove > Notícies > L'IVAJ i el CVJ inicien una ronda de reunions per a avançar el pla de la Generalitat en matèria de joventut\nL'IVAJ i el CVJ inicien una ronda de reunions per a avançar el pla de la Generalitat en matèria de joventut\nEl director general de l'Institut Valencià de la Joventut, Jesús Martí, junt amb membres del Consell Valencià de la Joventut (CVJ), ha iniciat una ronda de reunions per a avançar en el pla de la Generalitat en matèria de joventut.\nEl director general de l'IVAJ ha destacat la importància de la participació directa i la coordinació en el propòsit comú de fer polítiques de joventut horitzontals i obertes a les realitats actuals.\nDesprés de l'aprovació de la llei de la Generalitat de polítiques integrals de joventut i els treballs de la Comissió Interdepartamental del Consell Rector, "entrarem de ple en el pla autonòmic que forma part de l'Estratègia Valenciana de Joventut, en què s'establiran les directrius generals de les polítiques juvenils per als pròxims cinc anys, amb la coordinació de les conselleries i les administracions locals", ha indicat.\nLes primeres trobades s'han mantingut amb José de Lamo, en la Direcció General d'Igualtat en la Diversitat, al què han seguit les sessions amb el titular de la Direcció General d'Economia, Emprenedoria i Cooperativisme, Francisco Álvarez, i amb la directora general de la Dona, Maria Such.\nAl llarg d'aquesta setmana s'han programat, així mateix, reunions de treball amb Rosa Molero, de la Direcció General d'Infància i Adolescència; així com amb Marina Sánchez, Jaume Fullana i Rubén Trenzano, titulars de les direccions generals de Formació Professional, de Política Educativa i de Política Lingüística, respectivament.


La predicció sobre la música de Spotify - Eduard Batlle Blog\nDaniel Ek, president i fundador de Spotify, avança en aquesta entrevista recent a la BBC quines són les seves perspectives en relació el futur de la música amb l’esclat de les TIC. Després de convertir-se en un servei innovador per transmetre cançons en viu a través de la xarxa, Spotify preveu que amb vista el futur hi haurà noves formes pioneres d’oferir continguts més ràpidament, més econòmics i de manera més pràctica. De moment, les retransmissions dels grans concerts en directe per internet ja han estat un èxit pel seu concepte global. El mateix director Sir Simon Rattle assumia fa pocs dies en una entrevista que “els futurs dels concerts passa per internet”. I Ek també admet que ara seran els usuaris qui tindran l’oportunitat de descobrir nous talents musicals i convertir-los en estrelles com el cas de Lily Allen.