Postres tradicionals de L'Hort d'Ullastrell\nA L’Hort d’Ullastrell preparem les postres tradicionals de la gastronomia catalana i ho fem amb les receptes originals i amb ingredients de primera qualitat.\nEstarem tots d’acord que no té res a veure una crema catalana casolana que una de sobre, oi? Nosaltres també ho creiem i per això sempre preparem les nostres postres com ho faríem a casa.\nLes postres tradicionals de L’Hort d’Ullastrell\n30 gr farina de blat de moro\n1 trosset de pell de llimona\n1 trosset de pell de taronja\nPer començar, desfem la farina amb una mica de llet freda i la reservem.\nAbans d’encendre el foc, un detall: si mulleu la cassola no s’enganxarà la llet en coure-la i us evitareu disgustos. Comencem doncs, fem bullir la llet amb les pells de llimona i taronja, canyella i una mica de sal. Un cop ha bullit, ho deixem infusionar amb el foc apagat.\nA partir d’aquest moment, prepareu el braç: Barregem els rovells amb el sucre fins que es fongui. Afegim a cullarades (poc a poc!) la llet infusionada, amb molta cura que no quallin els ous. Afegim ara també la farina desfeta amb la miqueta de llet. Posem aquesta barreja al foc, anem remenant, preferiblement amb cullera de fusta fins que canviï la textura. Ho retirem del foc i de tant en tant ho remenarem per evitar que es formi un tel.\nPer cremar-la, hem d’esperar que s’hagi refredat i sempre cal esperar a fer-ho uns minuts abans de servir. Si la cremem amb molta antelació, el caramel quedarà aigualit pel contacte amb la humitat de les postres.\nEls nostres consells:\nPodeu substituir la canyella per una beina de vainilla.\nLa sal reforça el gust dolç.\nPerquè no es desfaci el canó de canyella, el podeu lligar amb un cordill, tal com es fa amb la carn de rostir.\nCom ho veieu? Ho intentareu?\nFer flams és una de les coses més agraïdes de la vida. Bé, potser exagerem una mica però trobem que no té ni punt de comparació una recepta casolana amb un preparat industrial.\nEscalfem la llet amb la canyella i ho fem bullir amb el sucre. Podem afegir un rajolinet de vainilla líquida, però no és obligatori.\nSeguim amb els ous. Penseu que, si els ous són ecològics i de qualitat, es notarà. Els posem en un bol i els batem.\nD’altra banda, preparem el caramel, amb aigua i sucre. Ja podem anar preparant els motlles individuals a la safata fonda pel forn, perquè anirà al bany maria. Omplim el cul dels motlles amb el caramel.\nMentrestant, la llet ja haurà començat a bullir. La parem i la barregem amb els ous. Ho remenem bé i es pot afegir una mica de colorant d’ou, així els nostres flams lluiran més.\nComencem a omplir els motlles i també omplim d’aigua la safata del forn. Compte no us entri aigua als motlles. No seria pas la primera vegada que passa…\nHo posem al forn precalentat a 180º durant 35-40 minuts.\nAmb molt de compte els retirem de la safata i els deixem refredar en un taulell o marbre.\nQuan els anem a servir al plat, ens ajudem d’un ganivet per retirar-los dels motlles.\nDeliciosos, feu-nos cas!\nAquestes són dues de les postres tradicionals de L’Hort d’Ullastrell. Les preparem així, amb molt d’amor i paciència perquè només d’aquesta manera trobem el resultat que volem: un plat saborós i amb bons ingredients.\nAmb més de 20 anys d’experiència al sector, res ens fa més feliços que veure-us al nostre restaurant i servir-vos els plats que amb tanta cura hem preparat. Obrim tots els migdies de l’any i també podeu encarregar el vostre dinar per emportar.\nEns trobareu al Carrer de Valls 119 de Terrassa. Us hi esperem!


Julio 2019 | CRONISTA DE GATA DE GORGOS\nLA SOCIETAT DE COLOMBICULTURA DE GATA HOMENATJARÀ A DOS SOCIS VETERANS. La societat de 96 anys\nLa Societat de Colombicultura de Gata de Gorgos celebra aquests dies la cloenda de la temporada. Enguany, la directiva ho vol fer d’una manera especial i retrospectiva, sent conscients de la història que atresora aquesta societat esportiva i lúdica gatera, que es va fundar en 1923. A quatre anys de complir-se un segle, l’organització vol fer un homenatge als dos colombaires més veterans de Gata, VICENTE PEDRÓS PONS (Vicente "la Parra") i PEPE MENGUAL MULET. La societat vol destacar la perseverància i constància de Vicente i Pepe, amb tres quarts de segle volant coloms i fent de la colombicultura la seua gran afició. De ben segur, l’acte que es farà divendres dia 5 i al que assistiran els socis, les autoritats municipals, així com els representants de la comarcal i la territorial valenciana de la Colombicultura. Serà una cita per al record i la història. Es tindrà a la memòria, com aixina ho relatava fa uns dies Vicente "la Parra", al fundador de la societat Batiste "la Parra", impulsat per un vicari de Bellreguart que li agradava l’esport. També es recordarà a Don Luis García "el metge", a Quico "l’Obrer" i altres.\nVicente Pedrós, soci des de 1945 i Pepe Mengual des de 1947. El primer encara volant coloms, el segon deixant-ho fa dos anys, amb 71 anys dedicat al noble esport de la colombicultura.\nA l’acte d’homenatge i reconeixement també es tindrà present, com recordava Vicente "la Parra" fa uns dies, als 14 socis que van arrancar als anys 40 del segle XX, com Carlos Mulet "Pare Sant", Batiste "Blanquera", Antonio "el Vanitós", Ramón Cardona, Pepe "Porra", Pepe "el Verger" i altres.\nNo podem oblidar una data molt significativa per a l’esport del colom a Gata. En 1950 es va fer al poble el primer concurs local de coloms. Tot això i més ho viuran els protagonistes divendres per la vesprada.\nFONTS: Informació i fotos, Societat de Colombicultura de Gata.\nGATA: II JORNADES CIENTÍFIQUES VICENT CASELLES. 5-7 JULIOL (Matemàtiques i astronomia amb veu de dona)\nDel divendres 5 al diumenge 7 de juliol, se celebrarà a Gata de Gorgos les II Jornades Científiques que porten el nom del enyorat matemàtic gater (1960-2013) Vicent Caselles i Costa. Enguany les conferències i el programa tindran la temàtica de "Matemàtiques i astronomia amb veu de dona".\nDes d’un prinicipi, els objectius d’aquestes jornades són: contribuir a la visibilització de la utilitat de la ciència en el desenvolupament social i commemorar les fites assolides per Vicent Caselles en el món de les matemàtiques aplicades a moltes branques de la ciència. Les jornades s’estructuren en tres conferències per a públic general i una ruta astronòmica, diversos tallers i comunicacions per a públic més específic, tals com estudiants i professors d’educació secundària. La inscripció és gratuïta i s’ha de fer per a assistir-hi als tallers.\nLa organització i patrocini corre a càrrec de l’Ajuntament de Gata de Gorgos; APEMA; el col·lectiu Meridià Zero i la Universitat de València. Les conferències i tallers es faran a l’Edifici Polivalent (carrer del Grup Escolar).\nPrograma: Matemàtiques i astronomia amb nom de dona\n20.00h Acte de benvinguda i inauguració de les segones jornades.\n20.15h Conferència inaugural a càrrec d’Isabel Cordero Carrión\nEl camí de la detecció de les ones gravitatòries i la seua trobada amb la llum(+)\n22.30h Observació astronòmica a càrrec d’Enric Marco i l’Agrupació Astronòmica de la Safor.\nTindrà lloc al "Tir de colom"\n9.00-9.30h Recepció. Signatura d’assistència.\n9.30-11.30h Tallers (+)\n11.30-12.00h Pausa café i temps lliure\n12.00-12.30h Comunicació monitors Emma (+)\n12.30-13.30h Conferència a càrrec d’Ederlinda Viñuales\nLa presencia de la Astronomía en nuestra cultura (+)\n17:30-19.30h Tallers (+)\n19.30h Presentació del llibre Vicent Caselles matemàtica i passió a càrrec de Juan Bisquert.\n20.00h Homenatge a Anna Teresa Diego, informacions sobre la seua vida. Amb participació de familiars de Gata. Interpretació de cançons representatives de l’època per part del cantautor Tomàs de los Santos. Aquest homenatge ha estat preparat per Carme Miquel amb l’ajuda de Maria Vicenta Pedro.\nUn Asteroide Amb nom de Dona (+)\n9.30-10.30h Comunicació a càrrec de Vicent Chorro Cabrera\nEl Montgó i la mesura del meridià. (+)\n10.30-11.00h Pausa cafè.\n11.00-12.00h Taller a càrrec de Maria Garcia Monera\nConstrucció de superfícies seccionades. (+)\n12.30h Cloenda de les jornades. Conferència a càrrec de Coloma Ballester Nicolau\nLa meua partícula elemental preferida (i alguns dels seus beneficis en Astronomia i, sobretot en Visió) (+)\nCàlcul de la latitud i la longitud a partir de les estrelles (+)\nA càrrec de María Luis Pedro Ferrer i Pepe Pedro Mestre.\nMesurant el temps. La dificultat d’establir un calendari.(+)\nA càrrec de Salva Fuster\nDissabte 6 de juliol de 12:00 a 12:30\nA càrrec d’Irene Torres Cortés i Teo Zaragoci\nÒrbites de planetes amb geogebra\nA càrrec de Sergi Ivars\nEls tres són monitors de l’EMMA\nNOTA: Per a la realització del taller amb Geogebra l’assistent haurà de portar un l’aparell electrònic amb l’aplicació instal·lada.\nDissabte 6 de juliol de 17:30-19.30h\nSimulando el movimiento de las estrellas, del Sol y de la Luna.(+)\nA càrrec de Ederlinda Viñuales\nA càrrec de Maria Jesús Sastre i Florencio Burriel\nFONTS: Cartell portada i informació Organització II Jornades.\nGATA TÉ TRES NOUS AGENTS DE LA POLICIA\nA la fotografia, els agents junt amb el regidor de Governació, Joan Vicente Vallés, i l’alcalde Josep Francesc Signes Costa.\nLA PENYA BARCELONISTA DE GATA CELEBRA UN SOPAR DE GERMANOR (34 edició). Anto Valero i Raúl Torres, guardonats\nSempre que arriba aquestes dates, la Penya Barcelonista de Gata concentra als seus socis i simpatitzants en el tradicional àgap de germanor, bé siga dinar o sopar. Dissabte passat es fa fer un sopar a l’edició 34 a l’antic camp de futbol "Les Sorts", on van assistir un total de 104 comensals. Presidia la taula de la penya, el seu president Salvador Mulet, el secretari Jaume Leyda i el seu tresorer Paco Moncho. Com a convidats d’honor, estaven el vicepresident de la federació valenciana i Marina Alta de penyes Paco Ballester; el ex-jugador del F.C. Barcelona Rafael Zuvira i per part de l’Ajuntament els van acompanyar el regidor d’Esports, Toni Arabí Arabí, i l’alcalde Josep Francesc Signes i Costa.\nEl sopar va córrer a càrrec de la Pastisseria Salvá de Bellreguart; el cava va ser de la bodega de Rafa Zuvira i després del sopar els assistents van gaudir de la música del Dj Gari. La barra del bar la va posar la Comissió de Festes 2019.\nEls barcelonistes van poder gaudir de la consecució del seu equip del campionat de lliga 2018-2019 i la Supercopa d'Espanya.\nCom ja és tradicional en la penya gatera, van ser guardonats ANTO VALERO SIGNES, com a millor esportista de Gata i com a millor jugador del Gorgos C.F. d’esta temporada 2018-2019, RAÚL TORRES ORELLANA.\nSi mirem les últimes marques aconseguida per la corredora atleta Anto Valero, ens pararem en aquesta temporada 2018-2019, que ha sigut campeona veterana del Circuit Marina Alta, a més de segona absoluta del Campionat de Trail. De 2015 a 2017, va aconseguir ser la tercera veterana al circuit a peu Marina Alta. En 2015 també va ser tercera de veteranes de curses de muntanya de la Comunitat Valenciana i primera del campionat autonòmic de kilòmetre vertical. Altres marques de Valero han sigut el Marató de muntanya Marina Alta, el Gegant de Pedra o el marató dels tres tossals de Gata.\nPel que fa a Raúl Torres Orellana, este jugador de futbol de 21 anys ha passat per totes les categories de l’equip de futbol del poble, el Gorgos C.F.\nFONTS: Informació i fotos (portada i facebook) facilitades per Paco Moncho, Penya Barcelonista de Gata.\nVERSOS D'UN EMIGRANT A LA SEUA VOLGUDA GATA: JAUME SOLER\n(PODEU DESCOBRIR EL VÍDEO PENJAT A YOUTUBE, PUNXANT ACÍ)\nM’envia el seu fill Marcelo un vídeo que ha penjat a Youtube. Són uns versets de son pare que tenen una gran càrrega emotiva cap a seu poble, Gata. És la història d’un emigrant gater que va partir cap a Argentina i que ha tornat al seu poble: JAIME SOLER SALVÁ és el protagonista. Amb fotos del meu arxiu de fons i amb la veu de Jaume i una bonica musiqueta, Marcelo composa un vídeo curt familiar i d’amics, que em va sorprendre per la seua estima i voler al poble on va nèixer, Gata.\nEl títol en si ja amaga tot el contrari "Mi pueblo no tiene nada" però per a ell, i allà a "les amèriques" ho tenia tot. Per això diu "...pero cuantas cosas tiene". Vos conte la història de Jaume al que al poble li diem popularment "l’Argentino".\nJaume naix en 1947 en Gata. Amb tres anyets, els seus pares Jaime Soler Boronat i María Salvá Andrada, degut a la miseria que vivien en la postguerra, decidixen emigrar a Argentina, on ja vivia i havia anat abans un familiar. Allí, Jaume coneix a la seua dona Francisca Estela Torrent Salvá, que encara que nascuda a Argentina tenia arrels a Vall de Laguar i Xaló, sent sa mare també de Gata. Allà van tindre dos fills i amb 42 anys decidixen tornar a Gata, on ja naix l’autor del vídeo, Marcelo.\nAficionat a les poesies, a la guitarra, al cant, Jaume és un de tants emigrants que va retornar al seu poble d’origen i en els versos del poema ho explica molt bé.\nAgraïment al fill de facilitar-me tota la informació.\nFONTS: Vídeo a youtube / Captura de pantalla del vídeo. / Informació facilitada per Marcelo Soler.\nLA BANDA DE GATA I PERE VICALET SORPRENEN AMB UNA ACTUACIÓ DE DJ I BANDA INNOVADOR (Concert del Soci)\n(PODEU VISIONAR ELS VÍDEOS PUNXANT ACÍ: VÍDEO 1; VÍDEO 2 (més llarg) i VIDEO 3.\nPere Vicalet es va convertir ahir per la vesprada en Dj, que ja ho és i un dels millors, i director de banda, al unison. La mescla, un concert innovador, diferent, nou, que va sorprendre a tots els assistents al Concert del Soci 2019, amb el que la banda Unió Musical de Gata de Gorgos va oferir a tots els gaters i, en especial, als seus socis. La barra la posava la Comissió de Festes, perque tot seguit del concert va ser el sorteig de barraques i palcos per a les festes. El carrer la Pau va agafar tot el ritme i música que requeria l’ocasió.\nLa combinació de música marxosa, els ritmes, totes les composicions tocades, van estranyar primer, sorprendre després i acertant finalment al públic, que va aplaudir amb goig i demanar altra peça musical. La sorpresa final, un pasdoble a ritme de Dj i banda. Pere va llançar l’aposta, la banda, la seua banda, va acceptar el repte, i va eixir un impressionant concert.\nAra, la banda i Pere Vicalet continuen assajant i preparant més sorpreses, que les descobrirem al concert de la revetla, a la mitjanit del 5 al 6 d’agost, dies grans de les festes patronals.\nRecollim les paraules del president de la banda, Vicent Signes Signes, que transmet per mig del facebook; del director Pere Vicalet, i dels propis integrants de la banda:\nVICENT SIGNES: "Espectacular el concert que aquest tardet ens ha regalat la nostra banda, vull donar les gràcies a tots els músics i en especial al nostre director Pere Vicalet que hui ens ha ensenyat que una banda també pot fer-nos ballar a ritme de "bakalao" fins i tot en "Amparito Roca", gràcies a tots els socis i als nostres patrocinadors, gràcies a la comissió de festes pel entrepans tan bons que ens ha preparat i a l’Ajuntament pel seu recoltzament. Vull aprofitar també per convidar-vos a tots el 5 d’agost al concert de la revetlla en el que també estem preparant-vos alguna sorpresa que esperem que vos agrade, de part de tots els components de la Banda de Gata i de la seva junta directiva, bones festes i a gaudir-les amb música i coneiximent !!!"\nPERE: "El plaer de jugar en casa...Pròximament, més i millor a la revetla. Pd: si teniu vídeos I fotos, passeu-me-les perfi..."\nBANDA: "Moltes gràcies per estar sempre al costat de la vostra banda. Moltes gràcies per omplir el carrer La Pau i gaudir amb nosaltres de un concert innovador. Especialment els nostres socis, este concert va per ells, sense ells res seria possible, sense ells Gata no tindria una banda més que centenària. Ens vegem a la Revetlla amb més sorpreses!!"\nFONTS: Fotos facebook de la banda, Vicent Signes i Pere Vicalet. Vídeos: Compromís per Gata de Gorgos i Cronista de Gata. Altres fotos: Cronista.\nPRE-FESTES GATA 2019: JA ESTEM A MITAT DE NOVENA: HUI CINQUÉ DIA. Des de 1979 es seguix el mateix format: nou dies a l’ermita\nLa novena al patró, el Santíssim Crist del Calvari, arriba hui al cinqué dia, superant l’equador de la mateixa. El tema de hui: "Donar glòria ens obri l’escolta". Predicarà el sacerdot D. Juan Gavilá, rector de la Xara, Jesús Pobre i Capellà de l’Hospital Marina Salut. El sector que prepararà serà el de Alcolaies i els grups parroquials els de catequesis de Comunió, Cor, Júniors i Ruah.\nDemà dimarts serà el sisé dia de novena. El tema a predicar: "Una paraula que alimenta". Ho farà el rector Don Juan Herrera, rector de El Verger i Els Poblets. El sector de Sant Antoni i els grups parroquials de Litúrgia, Lectors i Grup Santa Marta prepararan la missa. El sete dia serà el dimecres. El tema: "D’ofrenes i regals...". Predicarà Don José Manuel, rector de Sagra, Sanet i Negrals, Tormos, Benimeli i Ràfol d’Almúnia. El sector de la Plaça Nova i el grup de Vida Ascendent prepararà el dia de novena.\nSi mirem enrere i escorcollem un poc la història de la novena, dir que des de 1979 (fa ara 40 anys) es segueix l’actual format dels nous dies abans de les festes i a l’ermita. Abans es feien els tríduos entre el 4 i 6 d’agost. Fins a 1978, la imatge del Crist baixava en processó el 5 d’agost i pujava al dia següent, dia de la festa major 6 d’agost.\nHUI DIMARTS 23, PRIMER PLENARI ORDINARI DE LA NOVA CORPORACIÓ: 20 hores\nA les 20 hores de hui dimarts 23 de juliol se celebrarà el primer plenari ordinari de la corporació 2019-2023, donat que l’últim dimarts del mes impar juliol cau en festes patronals i s’avança a hui, com ja és costum.\nL’orde del dia començarà amb l’aprovació de l’acta de la sessió anterior, per a seguir amb la Dació de compte de decrets de l’alcaldia i regidors delegats i d’altres assumptes; la dació de compte sentències tribunals, si s’escau i Dació compte d’assumptes econòmics, si s’escau.\nEs tractaran després deu expedients de 2019:\n- 1113/2019. Reconeixement Extrajudicial de Crèdits.\n- 815/2019. Encàrrecs de gestió parcs i jardins.\n- 814/2019. Encàrrecs de gestió ECOPARC.\n- 813/2019. Encàrrecs de gestió NETEJA EDIFICIS I LOCALS.\n- 812/2019. Encàrrecs de gestió neteja viaria i RSU.\n- 765/2019. Modificació de Crèdit 23/2019 Destí del superàvit.\n- 209/2016. Cessió íntegra local carrer penyó 10 a la Guàrdia Civil.\n- 1601/2014. Modificació puntual 21 NN SS normes subsidiaries planejament.\n- 1583/2014. Deslinde o fitació Vicente Pedrós Pons\n- Expedient: Polígon industrial.\nFONTS: Foto i informació Ajuntament de Gata.\nFESTESGATA19: 2n dia, 27/7: PILOTA, ENTRÀ DE LA MURTA, PREGÓ...I FESTIVAL\nHui dissabte és el segon dia de festes patronals a Gata. I hui que fan?. Diuen els paisans. La resposta: hui i ha una cosa novedosa, la partida de pilota de dones. Les xiques de la Selecció Valenciana de Pilota juguen al carrer Constitució i a les 11.30. També està la típica entrà de la murta. Ara juguen els xicons de l’Escola de Pilota de Gata i a la vesprada al carrer la Bassa altra partida. A les 13.30 hores, una altra novetat per l’hora i lloc, el pregó de festes a càrrec de Josep Dkaidek, Carles Mulet i els quintos/quintes. A la nit...Festival de presentació de festeres/festers i Comissió.\nAnem a passar-ho bé...i a l’església el patró, el Crist del Calvari.\nFESTESGATA19: GRAN ATRACTIU ESPORTIU: PILOTA, SELECCIÓ VALENCIANA FEMENINA\n(( PODEU MIRAR L'ÀLBUM DE LES PARTIDES DEL MATÍ: PUNXEU ACÍ ))\nUna gran expectació la que ha creat la matinal de Pilota Valenciana, que s’ha jugat al carrer Constitució. No han defraudat, al contrari. Han agradat i molt, pel joc, per l’esforç posat malgrat el sol que caia. Als dos extrems del lloc de joc, sobre tot a l’altura del Bar Martí, el públic ha aplaudit cada joc que es feia. Tota l’organització corria a càrrec de la Comissió de Festes i la Regidoria d’Esports.\nPrimer, han jugat els joves de l’Escola de Pilota de Gata. Després, les xiques de la Selecció Valenciana han lliurat uns obsequis als joves i a la jove pelotaris. Després s’han fet la foto de família i han estat saludades per l’alcalde Josep Francesc "Costa", començant la partida al raspall. La Selecció Femenina de la Comunitat Valenciana ha format amb xicones experimentades i guanyadores de campionats, tant a nivell nacional com europeu. Per l’equip roig han jugat: Ana i Noelia de Beniparrell junt amb Anabel de Tavernes Blanques. Pel blau, Erika i Amparo d’Alqueria d’Asnar junt amb Amparo de Borbotó.\nAquesta vesprada s’ha disputat una partida a llargues al carrer La Bassa. Per l’equip roig han jugat: Martínez de Campello; Pablo de Sella; Ferrer de Llíber i Carlos de Benidoleig. Per l’equip blau ho han fet: Malia i Héctor de Laguar i Tomás i Quico de Xaló.\nFESTESGATA19: 2ndia27, ENTRÀ DE LA MURTA I PREGÓ POPULAR PER JOSEP DKAIDEK I CARLES MULET\nEls actes es seguien dissabte pel matí. D’una cosa a l’altra. Segon dia fester i primer amb actes populars. Mentre es jugava a pìlota al carrer Constitució, carros i festers inundaven els carrers amunt i avall, era l’Entrà de la Murta. Molts carros i tots dalt. I després venia la revoltà de les campanes anunciant les festes des de l’església i tot seguit el pregó popular a l’Ajuntament. Dos poetes "exiliats gaters" -com s’han autonomenat i ha recordat Josep- han recuperat el pregó, Josep Dkaidek i Carles Mulet, dos amants de l’expresió ben feta, de la poesia treballada, admirada.\nDalt del balcó, com sols ho va fer un altre pregoner fa uns anys, Jesús Moncho, han posat sentiments a les paraules i paraules als sentiments. Si el de Moncho va ser fa uns anys a un balcó de la Plaça de l’Església, Josep i Carles ho han fet dalt del balcó de l’Ajuntament. Abans de parlar, els ha presentat i ha glosat les seues vides poètiques, premis, publicacions, l’alcalde de Gata, Josep Francesc Signes Costa. I alternant-se han tornat a donar vida a Estellés, han fet rebrotar les tradicions i han tingut paraules per a tots els que estimen la festa. Amb breus i senzilles poemes de cadascú han donat pas a la festa. Al pregó, també han parlat dos quintes del 2019, recordant el respecte cap a les dones, el feminisme i els punts violetes, les festes inclusives.\nA continuació, s’ha pogut degustar de la cervesa gatera artesana, acompanyada de papes, cacaues i tramussos, mentre s’escoltaven les 21 salves, que deien que el Crist ja estava a Gata.\nPODEU LLEGIR TOT EL PREGÓ DE FESTES A CÀRREC DE JOSEP I CARLES, PUNXANT ACÍ.\nPRECEDENTS DEL PREGÓ FESTER A GATA:\nPedro Zaragoza; Tomás Valcárcel, per dos vegades, Héctor Villalba, Vicent Miquel i Diego i Jesús Moncho, ja van pregonar les festes. Com he dit, si els quatre primers ho van fer a l’acte del Festival de presentació, elecció i coronació de les regines de festes, Jesús Moncho -com ja he dit més amunt- ho va fer a un balcó d’una casa de la Plaça de l’Església.\nEls anys 1971 i 1972, Don Tomás Valcárcel acompanyava a les Bellees del Foc d’eixos anys d’Alacant i en un d’ells era mantenidor del festival. Corria l’any 1973. El mantenidor del festival d’elecció de la regina, que -com a novetat- es feia a l’Avinguda de la Pau- va ser Pedro Zaragoza, el que fou alcalde de Benidorm. L’any següent, 1974, al nou lloc de l’esplanada del Grup Escolar, actuava de nou com a mantenidor Don Tomás Valcárcel, artista i foguerer, alicantí conegut per tot arreu. En 1996 era pregoner el secretari de l´Ajuntament de València i germà de Carme Miquel amb arrels familiars a Gata (sa mare de Gata), Vicent Miquel i Diego. L’any següent, 1997, pregona les festes Héctor Villalba, president de les Corts Valencianes. Finalment, i més recent, el 26 de juliol de 2013, ho feia Jesús Moncho.\nFONTS: Arxiu Cronista de Gata.\nFESTESGATA19: 2ni3rdia: DEL REMOLÍ AL PRIMER "BOUS A BANDA" (Crònica)\nTots no ho saben tot de totes les festes de Gata. Arriben a coneixer-ho per referències. Per que uns diuen i els altres també. Ahir per la vesprada al voltant de les 15 hores es va produir un remolí fort (espècie de mini tornat) al camp de futbol antic "Les Sorts" de Gata, al baret de la pròxima comissió 2020. Els col·laboradors i membres de la mateixa havien preparat amb molta cura les veles per a que la gent no patira el fort sol que està fent a l’apropar-se al baret a degustar una cerveseta. Però l’aire, que a vegades és més potent que l’aigua, ho va llançar tot per terra. Curiosament, al poble valenciana de Canet d’En Berenguer va fer el mateix a la platja. Curiositats de la climatologia.\nDonada la veu d’alarma, de seguida es van presentar els membres de Protecció Civil, el regidor de Festes Joanvi Vallés i l’alcalde Josep Francesc Signes Costa. Van actuar ràpid. Els operaris de servici junt amb els col·laboradors de la festa del 20 van tornar a deixar els ferros de les barraques, que es diu, intactes. L’Ajuntament va oferir les seues carpes pràctiques. Dalt l’escenari per la nit, l’alcalde nomenava en el seu discurs el xicotet incident, ja resolt.\nTot tornava a la normalitat. La primera entrada de vaques i un bou transcorrien sense cap incident. La comissió actual del 2019, després de tot l’esforç del Festival d’anit, repartia coques i cervesa. Els valents i valentes col·laboradors/es i els pre-quintos i quintes, que es distribuixen per torns la tasca del baret, havien superat el primer ensurt i amb nota. Es mereixen un reconeixement els que van eixint i els que van entrant.\nI a migdia ha arribat el primer "BOUS A BANDA", una altra manera de passar les migdiades de la cervesa al baret dels bous sense bous a migdia, donat que la "soligana" és de justícia. El primer grup "Donaldson" conseguia atraure a molta gent jove. Allí baix les carpes, desafiant al vent i als elements. Organitzava "Gatafanclub".\nA la vesprada, en unes hores, vindrà la inauguració oficial del corro. Eixa serà una altra crònica.\nFESTESGATA19: 28/7, AHIR: INAUGURACIÓ CORRO I BARRAL, PRIMER PREMI DE BARRAQUES\n(PODEU REPASSAR L’ÀLBUM DE LA FESTA DE INAUGURACIONS, PUNXANT ACÍ)\nI seguix la festa i seguixen les imatges de molta gent a actes concrets i ja coneguts. Ahir per la vesprada, es va inaugurar el corro. Les disfresses li donaven un gran colorit al mateix i a l’itinerari. Sevillanes, sanferminers, de tot un poc. I entrada, vaquetes i un ferit. I la barra del corro a tope i tots gaudint de música, de fer-se la cervesa, clàsics moments. Per la nit, la verbena a la Plaça Nova i bon ambient. Es dictaminaven els premis de les barraques. BARRAL aconseguia el primer premi per l’ambient oriental que li van donar els seus integrants a la barraca. KIN COM BOI! obtenia el segon premi i LA MASCARÀ el tercer.\nI hui seguim amb les festes afrontant el quart dia 29 de juliol. Hi haurà una novetat: la camionada i altres artefactes. Això serà a la vesprada.\nFOTOS: Portada: DF, SV i MM. Àlbum, variats.\nFESTESGATA19: 29/7, LA NOVEDOSA CAMIONÀ...I GYMKANA\n((( PER A MIRAR L’ÀLBUM DE LA CAMIONÀ I GYMKANA -facebook-, PUNXEU ACÍ )))\nUna novetat que va tindfre l’èxit esperat entre les quadrilles joves. De l’antiga CAS pel Passeig d’Alacant i a pegar voltes per les Sorts. Camionà amb diversió i ganes de passar-ho bé. Altres artefactes alguns tan aparatosos i espectaculars com una pala, mules i la Nautilus, que va seer l’atracció de la vesprada. Es de suposar que la separació entre eixe tipus de desfilada, més desenfadada, més marxosa, servirà per a fer una desfilada de Carrosses i grups a peu, diumenbge dia 4 per la vesprada, més seriosa, crítica i també més espectacular.\nPer la nit, la Gran Gymkana Experience. I a seguir amb la diversió. El corro dels bous va servir de recinte.\nFONT: Fotos de l’àlbum i portada Vero Vives i extretes del facebook.


Prendre cafè mitja hora abans de fer exercici augmenta el seu efecte ‘crema greixos’ | Bloc Cafè Saula\nDesprés dels períodes de vacances i excessos, són moltes les persones que decideixen començar a fer dieta i exercici per a cremar aquests quilos de més que tant molesten. I en tota aquesta equació, el cafè pot ser un element important per a accelerar tot el procés.\nSegons un estudi publicat pel Departament de Fisiologia de la Universitat de Granada, si s’ingereix 3 mg/kg de pes de cafeïna mitja hora abans de realitzar exercici, s’augmenta l’oxidació de greixos durant l’exercici físic de manera significativa. En altres paraules, prendre un cafè mitja hora abans de fer exercici contribueix a accelerar el seu efecte ‘crema greixos’. Una combinació que encara té més efectes si es realitza en horari de tarda.\nAixò és possible, segons els investigadors, perquè la cafeïna optimitza el metabolisme dels greixos, fet que facilita la ruptura dels triglicèrids en el teixit adipós i, per tant, incrementa la quantitat d’àcids grassos lliures en sang. El resultat és que es facilita la seva oxidació a fi d’obtenir energia.\nL’estudi es va fer durant una sessió de bicicleta, un exercici aeròbic d’intensitat moderada, per la qual cosa encara no es coneix si els seus efectes són similars a una altra mena de modalitats i intensitats d’exercici. Sigui com sigui, cal tenir en compte que la cafeïna sol començar a actuar als 10 minuts de la seva ingesta i el seu efecte es prolonga fins a les 3 hores, encara que això pot variar segons les característiques biològiques de cada persona.


Escut de Varsòvia, un símbol basat en una antiga llegenda.\nBrowse: Home / 2019 / octubre / 28 / La sirena rebel\nrondaller / 1 juny 2020 / 2 Comments / El detall, Fóra de Catalunya\nL’escut de Varsòvia, un símbol basat en una antiga llegenda.\nUna vegada hi havia dues sirenes que eren germanes i nadaven pel fred mar Bàltic. En arribar a la costa de Polònia van decidir separar-se. Una, que segons els polonesos era una bleda assoleiada, va anar fins a Dinamarca i s’hi quedà perquè ja en tenia prou de tant anar amunt i avall.\nCatedral de Sant Joan. Świętojańska 8.\nL’altra, que era intrèpida i valerosa, va entrar al riu Vístula i va nedar contra corrent fins a arribar a Varsòvia. Sembla que el que veié allà la va impressionar, de tan maco com era tot, i va fondejar als peus de la ciutat. Es nota que no coneixia el Llobregat, sinó, la sirena s’hagués quedat amb nosaltres. Què hi farem!\nPiwna 31 (Museu de la Farmàcia).\nEls pescadors, en veure un ésser estrany que espantava la pesca tot removent la cua, la volien atrapar, però quan la veieren i escoltaren la seva melodiosa veu, en van quedar brandats.\nNowomiejska 2 (ciutat vella).\nPromesa de sirena\nUn dia, un comerciant la va atrapar i l’engarjolà, pensant fer-se ric ensenyant-la a les fires. Un jove pescador que va escoltar els plors de la desconsolada sirena, va demanar ajuda als seus amics i entre tots la van alliberar del presidi. Ella, agraïda, es va posar un casc i, armada amb un escut i una espasa, va prometre ajudar la gent de la ciutat sempre que calgués.\nTristament, veient com van anar les coses a Varsòvia al llarg dels segles, seria com per acomiadar la sirena que, molt dir però poc va fer per a deslliurar la ciutat de les mil calamitats per les quals ha arribat a passar.\nPerò els varsovians semblen sentir, encara avui una estranya relació amb la seva sirena i la llueixen ben orgullosos a l’escut de la ciutat. A més, després de la Segona Guerra Mundial li van afegir el lema ‘Semper Invicta‘, que vol dir sempre victoriosa, afirmació que pot generar una diversitat d’opinions.\nInżynierska 6 (barri de Praga).\nEl primer escut de Varsòvia on figura una sirena, data del segle XV, tot i que llavors semblava més un monstre alat. A partir del segle XVIII la noia adoptaria la figura que llueix actualment.\nPlac Zamkowy 10.\nProhibit l’escut quan Polònia va ser dividida, literalment va desaparèixer del mapa (1811 a 1915). Però els varsovians, rebels com eren, van col·locar la imatge de la sirena als llocs més insospitats.\nAixí doncs, mirem on mirem, la veurem arreu omnipresent formant part de monuments, fanals, logotips, parets i mil llocs més que us convido a descobrir.\nLa llegenda: chido-fajny.com – anamoralesblog.com\nEscut de Varsòvia: esacademic.com\nEtiquetes: escut, llegenda, Polònia, sirena, Varsòvia\ndavid gomez / 5-31-2020 / ·\nLa sirena de Varsovia es una llegenda màgica que si més no va donar forces als polacs en el alçament contra l’alemanya nazi al 1944 ya que apareix a la bandera de Varsovia. (més informació a aquí )\nM’ha agradat molt el teu article de debò, has explicat les difrents etapes de la sirena millor que el del freetour!\nrondaller / 6-1-2020 / ·\nMoltes gràcies! Tens raó que algun/a guia avorria una mica els parroquians, però nosaltres just aquell dia vam tenir una guia molt amena. La resta, tot i posar bona voluntat, no van ser tan bons 🙂\n← La mort és el principi de la immortalitat (2)\nEnginyers d’ànimes (1) →


Crida a la solidaritat internacional del moviment sindical palestí | Intersindical Valenciana\nEls sindicats palestins fan una crida a les organitzacions sindicals internacionals per a una acció immediata i urgent\nIntersindical dóna suport la declaració del moviment sindical palestí\nEls sindicats palestins i les organitzacions de treballadores de tota la Palestina històrica fem una crida als nostres germans i germanes del moviment sindical mundial perquè adoptin mesures immediates en solidaritat amb la lluita palestina per la llibertat i la justícia.\nMentre que bandes de colons i forces d’ocupació israelianes continuen amb una campanya de violència i neteja ètnica contra el poble palestí a Gaza, Sheikh Jarrah, Lydd i Haifa, les treballadores palestines s’emporten la pitjor part d’aquesta violència i ens trobem a l’avantguarda de la lluita pel nostre alliberament.\nAquesta setmana, activistes i sindicats palestins han dut a terme una vaga general a tota la Palestina històrica. Es tracta de la primera vaga de la història recent que agrupa les palestines independentment del lloc en el qual ens trobem.\nNo obstant això, per aconseguir el nostre alliberament, ens cal la solidaritat de les nostres companyes i amigues del moviment sindical internacional. Mentre Israel intensifica els seus atacs i la seva brutalitat, nosaltres necessitem aquesta solidaritat més que mai, i la necessitem urgentment per impedir que la maquinària de guerra d’Israel perpetre més massacres.\nFem una crida perquè us uniu a nosaltres, perquè us manifesteu, perquè passeu a l’acció. Com a sindicats estem orgulloses d’una tradició de lluita contra l’opressió a nivell internacional. Podem fer que s’acabe el suport als règims racistes. El moviment sindical mundial sempre ha tingut un paper clau i esperançador pel seu valent compromís amb els drets humans i l’adopció de sancions dutes a terme per les treballadores, concretes i innovadores, contra els règims opressors. Cal destacar el boicot sindical a la Sudàfrica de l’apartheid com un brillant exemple d’aquesta tradició de solidaritat efectiva.\nEn nom de l’internacionalisme i la solidaritat, fem una crida als sindicats perquè:\n- Emeten declaracions públiques i explícites de solidaritat amb el poble palestí i expressen el seu suport a la campanya de Boicot, Desinversió i Sancions contra Israel perquè aquest complesca amb les seves obligacions segons el dret internacional.\n- Participen en les futures vagues generals convocades per les organitzacions populars i els sindicats palestins, celebrant protestes i vigílies en aquestes dates.\n- Contribuesquen a les caixes de resistència per donar suport a les palestines detingudes per Israel, i es comprometen a contribuir amb fons per donar suport a futures vagues.\n- Adopten mesures immediates i concretes per garantir que els propis sindicats no siguen còmplices de donar suport i mantenir l’opressió israeliana, per exemple, desinvertint de fons de pensions de les\nempreses còmplices de l’ocupació israeliana, animant les treballadores a negar-se a manipular productes israelians i / o donant suport als membres que es neguen a construir armes israelianes.\nFederació d’Associacions Professionals, incloses:\nAssociació Dental Palestina\nAssociació d’Advocats de Palestina\nAssociació de Metges de Palestina\nSindicat Palestí de Farmacèutics\nAssociació d’Enginyers Agrònoms\nUnió General de Treballadors dels serveis de salut\nUnió General de Treballadors de la Indústria Agrícola i Alimentària\nUnió General de Treballadors de Serveis i Empreses Privades\nUnió General de Treballadors de la Construcció\nUnió General de Treballadors de Tèxtil i Confecció\nSindicat de Treballadors d’Organitzacions Populars i Civils\nAssociació de Veterinaris\nNova Federació Palestina de Sindicats\nFederació General de Sindicats Independents


L'Associació Musicat -\nL'Associació Musicat Grup de Gestió Musicat Funcionament del Grup de Gestió Musicat Equip de treball Horaris i contacte\nL'Associació Professional de Músics de Catalunya MUSICAT és una entitat de caràcter sindical, declarada sense ànim de lucre, al servei dels professionals de la música.\n• Representar el col.lectiu a tots els efectes.\n• Defensar els interessos professionals dels associats.\n• Identificar la professió com a tal.\n• Fomentar la consciència social dels músics.\n• Gestió de la contractació.\n• Assessorament jurídic, laboral i administratiu.\n• Assessorament de la propietat intel.lectual.\n• Assegurança individual d'accidents (15.000 € en cas de mort o invalidesa).\n• Assegurança de Responsabilitat Civil (1.000.000 € per danys a tercers i 300.000 € per víctima).\n• Ofertes i demandes de treball al web www.musicat.cat.\n• Promoció de les formacions a través del web www.musicat.cat.\n• Subscripció gratuïta al butlletí "La Nota".\n• Arxiu musical.\n• Nombre de socis: 3.200\n• Formacions musicals registrades: 420


Restaurant Museu dels Àngels, Alella\nEn una masia de 1470, a 10 minuts de la ciutat de Barcelona, a Alella, es troba el Mseu dels Àngels: un hotel amb ànima que ofereix l'oportunitat de trobar pau, bellesa i bon servei. L'hotel està conformat per diversos espais. Un d'ells és el museu, que remarca la història i el progrés dels a...\nEn una masia de 1470, a 10 minuts de la ciutat de Barcelona, a Alella, es troba el Mseu dels Àngels: un hotel amb ànima que ofereix l'oportunitat de trobar pau, bellesa i bon servei. L'hotel està conformat per diversos espais. Un d'ells és el museu, que remarca la història i el progrés dels anys fins l'actualitat. Un altre dels espais és la cafeteria-xocolateria, que ofereix una gran i exclusiva carta de xocolates desfetes i uns grans assortiments de tes, i que resulta un indret acollidor per compartir una tassa de cafè amb amics o simplement assaborir els bons moments. I un altre dels espais, per descomptat, és el restaurant.\n"Els fogons del cel", el màgic restaurant que ens obre les portes del més enllà del temps, és un restaurant de carta ideal per dinar, sopar o celebrar esdeveniments especials com bodes, comunions, aniversaris o festes en grup. El nom no es va escollir a l'atzar. Té el seu origen en una de les tires de còmic que dibuixa en Rubén, el segon responsable de la cuina i fill de la Núria. En un dels seus dibuixos va recrear un diumenge de molta feina. Mentre les paelles dauraven les suculentes bocades que s'havien de servir i els forns suspiraven llençant siluetes de fum blanquinós, en Rubén exclamà: "Els àngels volen per la cuina, això són els fogons del cel i els humans són els nostres clients".\nLa seva carta destaca per incloure plats molt refinats, gairebé obres d'art, plens de flors i amb una paleta de colors comparable a la de les millors obres que pengen de les seves parets. Dels seus plats destaquen el bacallà a la crema de roses, la caldereta de marisc o el filet de bou.\nBasada en 4 Opinions | 9 Vots


Sixte Moral 11-02-2019 13:13 Lectures 1293\nCamí de Sant Magdalena. Eix\nEls que som “malalts” (no sé si per bé o per mal) de la lectura de tota classe de papers, de tant en tant, trobem en la premsa anuncis peculiars i curiosos que desperten un cert interès i esdevé un cert també detonant de memòria i de relacionar-lo amb algunes accions més actuals.\nL’anunci que ha generat aquesta sensació entre el records i l’actualitat és un que hem vist al setmanari “Fura” en que s’informava d’un “curs de marges de pedra seca” organitzat per les caves “Albet i Noya” que es farà a les vinyes de la “subzona muntanyes de l’Ordal” i anirà a càrrec dels “mestres margeners de l’escola mallorquina”.\nSabem més coses, ja és la setena edició d’aquest curs i va adreçat a professionals i a afeccionats amb la voluntat de recuperar els marges de pedra seca que hi ha a les vinyes i que trobem arreu del país en camins, en conreus i que tenen la vessant de les barraques de vinya, aquí conegudes com Mulasses que constitueixen una de les expressions d’arquitectura popular més reconegudes i que existeix una extensa documentació sobre la seva tipologia, ús i tècniques constructives així com força bibliografia a l’entorn d’aquestes clàssiques construccions (1).\nConstruir marges és una tasca que es deu perdre en les beceroles de la història, l’ofici de margener (hem trobat també margetaire. “Tota la dinastia del Camats han vingut distingint-se per la seva habilitat en l’empelt, del mateix modo qu’els varons de la família dels Seballots s’han significat com a mestres margetaires” (2)) és un ofici que requereix habilitats, traça, visió particular i global del marge a construir i també paciència, molta paciència per anar lligant una darrera altre les pedres i fer-les aguantar sense cap mena de producte que els fixi ni ciment, ni fang, almenys així ho feien anys enrere. Es tracta de combinar les mesures i les formes de les diverses pedres i encaixar-les perfectament perquè unes i altres acabin fent força i es mantinguin ben relligades aguantant-se en el seu propi pes i força.\nAl llarg del temps els marges han servit per fixar i separar, dividir i envoltar les propietats, i les diverses peces de terra que pertanyen a qualsevol propietari, i també òbviament per aguantar i contenir les terres en les zones de conreus esglaonats i com punts de contenció de terres en zones concretes i també com a límits i senyalització dels camins quan passen per determinades zones generalment entre conreus o zones enclotades. Hi ha moltes maneres de fer-los i moltes formes de rematar-los.\nDe marge n’hem vist sempre tot i que ara ja les tanques de filferro o vegetals sovintegen i per tant el treball de la pedra és ja o bé una relíquia o és una afirmació de voler mantenir una certa tradició a l’hora de construir algunes separació o protecció.\nDe margeners n’hi ha pocs, d’aquí ben segur la importància d’aquest curs. Feina n’hi ha si es volguessin arranjar tots els marges fets mal bé que es troben es camins del terme municipals, repetim n’hi hauria i molta de feina i de passada es podrien dignificar part de la xarxa de camins autèntica teranyina comunicativa del territori.\nI fer i arranjar un marge és una feina precisa i lenta. Recordo quan als anys 60 i forces fèiem colònies a la rectoria de Font-rubí; la casa tenia al davant una era que en aquells moments servia perquè hi jugués la canalla El marge que l’aguantava havia cedit una mica i presentava un cert perill de que acabés esberlant-se del tot. Calia doncs arranjar-lo i es va connectar amb un pagès del poble que nosaltres anomenaven carinyosament “El Llebre” i a més li atorgàvem, no sense una certa conya innocent el títol d’alcalde i secretari local del “movimiento” de les quatre cases que hi ha voltant de la rectoria. Veure’l treballar era tot un espectacle. Quiet mirant les pedres fixament, gratant-se el cap sota boina o traient la petaca i el paper i lligar una cigarreta mentre no deixava d’observar una pedra o un altra, ara quan n’agafava una i la col·locava encaixava perfectament i si calia ajustar una mica amb quatre cop de massa precisos l’encaixava. Treball de paciència, sense preses però amb molta vista, habilitat i certesa el “Llebre” acabava els marges. Mirar-lo en alguns moments relaxava perquè t’envaïa la mateixa parsimònia en que actuava i en altres et desesperava per l’estona que s’estava observant sense moure peça.\nAnys més tard veia confirmada aquesta manera de treballar quan al Setmanari de Vilanova entrevistàvem en la sèrie “Oficis oblidats” (3) a Joan Butí que feia a hores la feina de margener i era ja un dels pocs que quedaven a la ciutat. En Joan Butí deia: “ No fem servir ni nivell ni plomada. La mateixa experiència ja ens diu com cal fer-ho. Les pedres s’han d’anar mirant; les més carejades les posem davant. El trobar les pedres per col·locar, ho porta la pràctica, és a base fer-ho....” .\nI encara ens parlava del tipus de pedra: “Avui generalment s’aprofiten les pedres d’altres marges que es desfan, la matxaca la porten de les pedreres. Les grosses si venen de les pedreres no serveixen perquè són molt punxades i es fa molt difícil treballar-les. Abans hi havia gent que es dedicava a treure la pedra de les feixes de la terra, sobretot pagesos. Els dies que no podien anar al camp amb aquestes pedres feien marges ....”\nSobre l’ofici el mateix Butí als anys setanta ja veia que estava acabant-se i encara recorda la família dels Seballuts (els hem esmentat abans també com a Seballots) que havien fet marges pel territori entre ells es del Mas Ricard ....\nLa manca de manteniment comporta que en aquets moments i passejant pels indrets prop de la ciutat trobes part dels marges enrunats. L’acció de les aigües, el poc manteniment del propi marge o la vegetació que hi va creixent els debiliten i acaben enrunant-se, casos evidents són els del Camí de Santa Magdalena o el camí del Mas Tapet cap el Mas de l’Artís. Curiosament però hi ha altres llocs on s’han descobert de nou marges en feixes de terreny que havien quedat tapats per la vegetació. És paradigmàtica l’exemple de la “feina” que han fet els cavalls que la Fundació Miranda té al Parc Natural del Garraf en la zona propera a Olivella que pasten lliurament per la zona. Realment és impressionat la feina que han fet els cavalls en el sotabosc, hi ha zones que han estat literalment netejades d’herba, s’han recuperat marges que havien quedat colgats. En alguns moments dubtem de que no hi hagi la mà humana al darrera de les neteges del terra, però la uniformitat del nivell del rastre de la neteja fa pensar més que els cavalls fan els que se’ls demana alimentar-se i netejar.\nLes intervencions de la ma humana a la natura a vegades poden ser autèntics desastres, ho hem vist manta vegades però a vegades aquesta intervenció i si a més ve de temps immemorial constitueixen un valor, un bé col·lectiu, esdevé patrimoni. Les construccions de pedres seca, siguin marges, barraques i altres construccions són patrimoni del territori, si es vol el més humil de tots però amb interès prou notable si es te en compte que la seva construcció anava vinculada a l‘activitat humana al camps, a la possessió i treball de la terra, a la xarxa de comunicacions o a esdevenir punts de referència en el territori. La seva preservació hauria d’interessar a les institucions i municipis encara que fos al final de la cua dels projectes. El curs de fer marges que ens ha servit d’excusa per escriure això pot ser un bon senyal de que la percepció sobre la seva restauració i conservació comença a canviar.\n(1)Sobre les barraques de pedra seca es pot trobar molta més informació a Magí MIRET, "Les barraques de pedra seca de Ribes", 1995. Albert TUBAU, "La historia de les barraques de vinya", Diari 22-12-1995. Trinitat RUIZ, "Les mulasses vilanovines o les barraques de pagès'', La Porra, juliol1998. . Joan SIVILL, "Les barraques de vinya", Tres Tombs, 1999.Trinitat RUIZ, "Iniciativa popular per salvar les mulasses'', L'HORA, 22-1-1999. Joan SIVILL, "Les barraques de vinya", Talaia barraques de vinya", Talaia, juny i setembre 1999.\nI és imprescindible el llibre “Barraques de pedra seca de Sitges i del Garraf” d Ramon Artigas, Andreu Camps i Josep Pascual. I els Web “Patrimoni i muntanyes” i “immaterial Penedès”\n(2) El Baix Penedès abril del 1928. Fulletó el Baix Penedès, 30 . “La Nari” Narcís Bas i Socias\n(3) Setmanari de Vilanova i al Geltrú, 28 d’octubre de 1977. “Oficis oblidats” “Joan Butí : L’art de fer marges”


CiU denuncia "maniobres dilatòries" del Tripartit per no aprovar la Llei d'Aran — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / CiU denuncia "maniobres dilatòries" del Tripartit per no aprovar la Llei d'Aran\nEl diputat de CiU, Francesc Homs, ha denunciat "maniobres dilatòries" del Tripartit per no aprovar la llei d'Aran. El polític nacionalista afirma que aquest dimecres, en la Comissió d'Afers Institucionals del Parlament de Catalunya, "el Tripartit i el PP han boicotejat el nomenament de la ponència conjunta que havia de tramitar la Llei de l'Aran, prevista a l'Estatut".\nCiU considera aquest fet "molt greu" ja que, amb aquesta dilació en el nomenament de la ponència, "és molt probable que la llei d'Aran no s'aprovi abans del mes de juliol". Això voldria dir que la llei no s'aprovaria en aquesta legislatura i, sobretot, que "s'incompliria l'Estatut, que donava un termini de quatre anys per aprovar la llei".\nPer Homs, "no és de rebut davant la gent de l'Aran aquesta maniobra dilatòria quan fa un any que el Consell General d'Aran va aprovar, per unanimitat de totes les forces polítiques, una proposta de llei que porta mesos dormint als calaixos del Govern tripartit".\nEl diputat de CiU considera que "no es pot exigir al Tribunal Constitucional que respecti l'Estatut si, amb mandats com el de la llei d'Aran, no s'és capaç en quatre anys de complir el que estableix".


Barcelona, medalla de bronze dels premis Capitals de la Inclusió i la Diversitat | gaue.diba.cat\nBarcelona, medalla de bronze dels premis Capitals de la Inclusió i la Diversitat\nLa Comissió Europea ha anunciat les guanyadores dels primers premis «Capitals europees de la Inclusió i la Diversitat», que pretenen ser un reconeixement per a ciutats i regions d’arreu de la UE que són un exemple en matèria de polítiques inclusives. Les guanyadores, repartides en cinc estats membres (Alemanya, Espanya, Croàcia, Romania i Suècia), han estat reconegudes pel seu esforç per construir societats més justes mitjançant la promoció de la diversitat i la inclusió pel que fa al sexe, l’origen racial i ètnic, la religió i les creences, la discapacitat, l’edat, els drets LGTBIQ i la integració dels gitanos.\nColònia (Alemanya) ha guanyat la medalla d’or en la categoria d’ajuntaments de més de 50 000 habitants per la seva estratègia per fomentar la diversitat i la inclusió seguida de Göteborg (Suècia), plata, i Barcelona, bronze. Koprivnica, a Croàcia, ha obtingut la medalla d’or en la categoria d’ajuntaments de menys de 50 000 habitants per la seva estratègia per ajudar les persones amb discapacitat, seguida d’Ingelheim am Rhein (Alemanya), plata, i Antequera, bronze. Andalusia ha obtingut la medalla de plata de la tercera categoria, centrada en els gitanos, pel seu Pla Integral per a la Inclusió de la Comunitat Gitana, seguida de Göteborg (Suècia), plata, i Grădinari (Romania), bronze.\nEls premis anuals «Capitals europees de la Inclusió i la Diversitat», que es van convocar en el marc del Pla d’Acció de la UE contra el Racisme 2020-2025, s’inscriuen en la feina de la Comissió en pro d’una Unió de la Igualtat.\nEl jurat va concedir punts a les candidates de totes les categories en tot un ventall de criteris com ara la naturalesa i l’abast de les iniciatives, la seva repercussió o la participació de les persones exposades a la discriminació en la formulació de polítiques.\nEl Mes Europeu de la Diversitat es va celebrar per primera vegada el maig del 2020 dins del desè aniversari de la Plataforma de la UE sobre les Cartes de la Diversitat. El Mes celebra els esforços que fan les organitzacions per ajudar a construir entorns igualitaris i inclusius en benefici de tothom. La UE finança iniciatives per promoure la diversitat i la inclusió i lluitar contra les desigualtats i la discriminació, també pel que fa als gitanos. Amb una assignació de 1 550 milions d’euros per al període 2021-2027, el programa Ciutadans, Igualtat, Drets i Valors (CERV) el fons de la UE per promoure els drets i els valors a la Unió Europea més ben dotat de la història.\nPrevAnteriorD’oli a la pica, ni mica! Campanya finalista de Badalona als Premis EWWR 2021\nSegüentPremi LIFE 2022: vota pel projecte LIFE Clinomics!Next


El flux d'aus migratòries que poden tenir grip aviària passa per Balears\n28 setembre 2020 14:37\nEl Govern i el GOB demanen tranquil·litat a la població illenca\nLl.Llorenzo | 14 febrer 2006\nBalears és l'únic territori de l'Estat espanyol que es troba dins la ruta migratòria d'aucells de la mar Negra i de la Mediterrània, a través de la qual podria donar-se el cas que arribassin aucells contagiats per la grip aviària.\nAixí ho recull un material gràfic elaborat per l'Organització d'Aliments i Agricultura (FAO) de les Nacions Unides. Igualment, aquesta institució assenyala que existeix una altra ruta migratòria, la de l'Atlàntic Oriental, que també podria propiciar l'arribada d'aus contagiades a l'Estat espanyol procedents de l'Àfrica, però en aquest cas, a l'oest peninsular.\nPel que fa al flux migratori que recorre les Balears, entre principis del mes de març i finals del mes de maig s'espera que les aus que han passat l'hivern a l'Àfrica, arribin a les Illes. En aquest sentit, s'ha de recordar que aquestes espècies procedeixen de, entre altres indrets, Nigèria, on hi ha un focus de grip aviària.\nTanmateix, el director general d'Agricultura, Joan Carles Torrens va fer ahir una crida a la «tranquil·litat», ja que les 235 mostres realitzades a Balears d'ençà de l'octubre han donat negatiu. Torrens va fer aquesta crida, mentre la consellera d'Agricultura i Pesca, Margalida Moner, participava ahir a Madrid en la Conferència Sectorial convocada per la ministra Elena Espinosa per adoptar mesures preventives. Igualment, Moner participarà demà en la comissió mixta del Govern per a la prevenció de la grip aviària, on es decidirà si s'apliquen noves mesures.\nPer la seva part, Manel Suárez, ornitòleg del GOB, creu que «és molt poc probable» que el virus detectat a Nigèria arribi a les Balears perquè les aus migratòries no solen tenir contacte amb les de granja, que són les afectades al país africà. En contra d'aquesta opinió, Espinosa assegurà que «és facil que qualque au arribi contagiada de Nigèria».\nAmn els casos trobats a Itàlia en migratòries, Suárez hi veu més perill, però diu que els aucells afectats no solen arribar a Espanya als seus vols. Tanmateix, en cas que hi hagués un contagi, les aus cuinades estan lliures del virus. (Més informació a la pàgina 21).


Condis obre un nou establiment a Sabadell\nCondis ha obert aquest dijous un establiment al barri de Can Rull. La superfície de vendes és de 232 metres quadrats i obriran set dies a la setmana i 15 hores al dia, entre les 8 del matí i les 11 de la nit.\nEl nou establiment està situat al carrer de Juvenal, i té 232 metres quadrats. Disposa de drogueria, perfumeria, congelats, fruiteria, forn i expositors de carnisseria i xarcuteria. L’horari és de 8 a 23 hores, de dilluns a diumenge.\nEl Grup Condis suma amb aquesta obertura 71 comerços al Vallès Occidental, i 488 a Catalunya. Sumant-hi la seva presència a Madrid, Castella i Andorra hi ha més de 500 comerços d’aquesta marca.


Icària, un barri oblidat | betevé\nEl nom d'"icària" prové dels socialistes utòpics, que creien en una ciutat ideal\nSergi Hernández | dimarts, 20 de juliol del 2021, a les 11.41\nIcària va ser un barri obrer de Barcelona que va acabar marginat i engolit per la Vila Olímpica. Avui, el nom es conserva a l’avinguda d’Icària, la gran via que el travessa.\nL’origen de l’avinguda d’Icària\nEls orígens de l’avinguda d’Icària se situen a finals del segle XVIII, quan es va construir el cementiri vell del Poblenou. El primer nom que va rebre va ser el de passeig de Don Carlos, en referència a un antic fortí, per després prendre el nom de passeig del Cementiri. El nom d’“icària” va sorgir gràcies als socialistes utòpics, que volien plasmar el seu model de ciutat ideal en aquest barri eminentment obrer.\nL’aparició del barri\nEl barri d’Icària es va construir al límit de la ciutat, on convivia amb una zona del port i les vies del tren de l’antiga estació de Mataró. Més tard, amb la Revolució Industrial, canviaria de nom i es passaria a dir Poblenou. Ho va fer quan aquesta zona es va omplir de fàbriques i magatzems. També s’hi va construir un llatzeret, el lloc on anaven a parar els malalts de lepra, després hospital d’infecciosos i ara convertit en l’Hospital del Mar.\nEls límits del barri se situaven entre la Barceloneta i el col·lector del Bogatell, una claveguera a l’aire lliure que marcava l’ambient marginal que es va viure en aquesta zona. Aquesta franja separava la ciutat del litoral, on es va acabar construint el Somorrostro.\nDurant uns anys, l’element identificatiu del barri va ser el pont de la secció marítima. Era un pont de ferro que sortia de dins del parc de la Ciutadella i connectava la zona central de l’Exposició Universal amb la secció marítima, el lloc on s’exposava tot allò relacionat amb el mar. El pont travessava aeri tot el barri, ignorant tot allò que hi havia a la zona central, sota seu. El pont va ser desmuntat acabada la guerra civil per aprofitar-ne el ferro.\nLa desaparició amb els jocs del 92\nAmb les obres dels Jocs Olímpics del 92 el veïnatge va passar de ser un barri marginat, que no marginal, a un d’integrat a la ciutat i ben comunicat. Ara, el barri mira al mar, al contrari del què passava amb l’antic barri d’Icària. L’únic testimoni que queda del passat industrial del lloc és la xemeneia de Can Folch, una fàbrica de destil·lats i alcohol.\nHo va explicar Enric H. March, escriptor autor del llibre ‘Barcelona ciutat de vestigis’, en aquest capítol de ‘Va passar aquí’.\n— Jocs Olímpics — platja del Bogatell\nLa denúncia d’Ona Carbonell, que ha renunciat a la lactància del seu fill pels Jocs de Tòquio\nPedri i Puado, protagonistes amb la selecció olímpica contra el Japó


El presentador de Cuatro ha explicat quines ofertes té a televisió i per què no vol tornar a la cadena\n21 de de maig del 2022. Actualitzada 22 de de maig del 2022 a les 00:49\nUn dels presentadors més populars de Mediaset durant anys ha reconegut que no té ganes d’estar de nou en el grup de comunicació. El que al seu dia va ser de les cares més conegudes de Cuatro, Frank Cuesta, ha parlat de la seva etapa a la cadena i ha confessat si té ofertes per participar o conduir un nou format similar a ‘Frank de la jungla’ o ‘Wild Frank’.\nEn una entrevista per al programa de ràdio de Federico Jiménez Losantos, el comunicador d’aventures va confessar que hi ha hagut directius interessats que torni amb algun dels seus formats: «M’han ofert moltes coses». Malgrat l’expectació generada, Frank ha aclarit que no hi ha possibilitats de tornada a la cadena que el va llançar a la fama nacional: «A Mediaset no torno».\nEl convidat va donar més explicacions sobre per què no està acceptant la major part de les propostes que li estan fent: «Jo puc dir que me’n vaig anar de Mediaset. I no perquè sigui Mediaset. M’avinc amb gent com Iker, Calleja. Jo he complert 50 anys. Un ha de saber quan s’ha de retirar. A mi em diuen fes un programa per a nens fent el ximplet. Jo t’ho faig però per a una altra televisió d’aquestes més així», se sincerava donant a entendre que aquell període ha acabat.


Apartment Davidovic Tivat Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment DavidovicMrcevac II, Mrcevac, Tivat, Montenegro, 85320 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en13comentarisApartment DavidovicVeure més fotos"Excellent host, calm neighborhood with morning rooster inclu..."KristjanSloveniaVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nAl visitar Tivat, vosté es sentirà com a casa a Apartment Davidovic, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Apartment Davidovic, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Tivat, el Apartment Davidovic és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Viatge en família per l’Alt Maestrat | DiaDia\nInici Maestrat Ares del Maestrat Viatge en família per l’Alt Maestrat\nViatge en família per l’Alt Maestrat\nBenassal, Catí, Culla i Ares, municipis de l’Alt Maestrat Human Land, ofereixen al visitant la possibilitat de realitzar diferents activitats per a tots els gustos i edats. D’aquesta forma, l’interior castellonenc ens dóna la possibilitat de gaudir de jornades entretingudes, lúdiques i culturals en companyia de la família i amics.\nSi optem per fer una escapada rural amb la família, l’Alt Maestrat Human Land ens ofereix una infinitat d’activitats per a realitzar.\nSi preferim són les excursions culturals no podem perdre’ns el Parc Cultural de la Valltorta, un dels enclavaments d’art rupestre llevantí més importants i declarat Patrimoni Mundial per la UNESCO. En la Cova Remígia, situada a Ares del Maestrat, es troben més de 750 motius en bon estat de conservació que ens transporten a l’època dels primers homes. Si us ha agradat l’experiència de veure pintures rupestres, també podeu anar a Benassal i visitar el Racó de Nando.\nSeguim recorrent la història per a aquesta vegada conèixer enclavaments medievals com la Nevera dels Regatxols, a Ares del Maestrat, on es mostra l’antiga tasca de guardar la neu durant l’hivern. Ara és un centre d’interpretació. Podem visitar també el Castell de la Mola a Benassal. Aquesta antiga fortificació conserva en el seu interior vestigis d’art islàmic i cristià. A més, després d’haver sigut en els últims anys escola, habitatge i ajuntament; actualment acull el Museu Arqueològic de l’Alt Maestrat en el qual hi ha un repàs per la història que va des del 8.000 a. de C. fins al segle XIII. Després ens dirigim cap a Culla, allí optem per endinsar-nos en les ruïnes de l’antic castell musulmà del segle XIII i el graner del Comendador -l’antiga presó en la qual encara es mantenen les cadenes i els dibuixos realitzats pels reus-. Finalment, visitem Catí, on, sens dubte, hem d’anar a la Llotja o Casa de la Vila, que edificada entre 1417 i 1437 alberga un centre d’interpretació sobre la història del municipi.\nDesprés d’haver conegut alguns exemples d’art medieval, avancem en la línia temporal i arribem a les últimes dècades de 1900. Visitem l’Escola del Canto a Benassal i ens endinsem en el passat econòmic recent de la zona coneixent la Font d’en Segures i la planta embotelladora d’Aigua de Benassal i la fàbrica artesanal de Formatges de Catí i el centre d’interpretació d’Aigua de l’Avellà. Les tres mantenen encara la seua activitat i realitzen visites programades a les seues instal·lacions.\nSi més que la història preferim la naturalesa, podem fer la nostra ruta familiar per algun dels paratges naturals de l’Alt Maestrat. El Rivet a Benassal, l’entorn de l’Avellà a Catí, el Barranc dels Molins a Ares del Maestrat o la majestuosa Carrasca de Culla són alguns dels llocs verds plens d’història que podem visitar. Molts d’ells compten al seu torn amb centres d’interpretació, senderes senyalitzades i llocs de descans per a fer més amena la nostra visita.\nTambé cal destacar les possibles visites a diferents enclavaments com el Parc Miner del Maestrat i Astromaestrat, els dos a Culla o el Museu de la Cova del Castell en Ares.\n-Més informació i visites\nEls quatre municipis que componen l’Alt Maestrat Human Land, Catí, Culla, Benassal i Ares, ofereixen diferents visites i rutes guiades que varien en funció de l’època de l’any i de dates assenyalades. Per això, per a obtenir més informació sobre què fer en aquests municipis es pot contactar amb les seues oficines de turisme en les quals informaran sobretot allò que pot realitzar. També es pot aconseguir més informació en la web www.altmaestrat.es i en les xarxes socials dels municipis.\nNaix ‘Quatre Gats’ la nova associació de protecció felina d’Albocàsser\nMorella compta amb una intensa activitat per al cap de setmana\nHistorias de muerte en el Maestrazgo\nEl president de la Diputació va inaugurar la Fira d’Atzeneta, un referent que data de 1537\nEl Consell Escolar de la Comunitat Valenciana organitza una jornada dirigida a les associacions de dones\nLa memòria visual d’Atzeneta\nAQUESTS NADALS COMPRA A VILAFRANCA\n-Villarluengo. IX Premios Maestrazgo – Europa el 14/12/2019\n-Villarluengo. ‘Conociendo la cabra montés’ el 15/12/2019


Creix el nombre d'usuaris del Trencaclosques - Viu Molins de Rei\nCreix el nombre d'usuaris del Trencaclosques\nViu Molins de Rei • 03/04/2011\nEl servei d’atenció a la infància, Trencaclosques, ha estat utilitzat per unes 180 famílies al llarg del 2010, el que significa un increment respecte l’any anterior. La valoració dels usuaris és positiva però reclamen un increment de l’horari d’obertura.\nDurant l’any 2010, el servei de Minuts Menuts, de guarda de nens i nenes de 16 setmanes a 3 anys, el nombre total d’usuaris en aquest servei ha estat de 135 infants, més o menys igualats entre nens i nenes, i la majoria més grans de 2 anys. Se’n fa més ús en el torn de matí, tot i que aquest any ha augmentat l’assistència en el torn de tarda.\nDes de l’espai de Minuts Menuts s’ofereixen uns qüestionaris de satisfacció a les famílies que han utilitzat el servei com a mínim tres vegades durant al curs i les seves opinions han estat satisfactòries. Un 78% de les famílies opina que aquest és un servei molt adequat, sobretot perquè “és útil i pràctic tant per a l’infant com per a l’adult, ja que permet que aquests últims tinguin una estona per fer altres gestions“, segons expliquen fonts municipals. A més, es demana l’opinió sobre el local, els professionals i la informació sobre el servei. De manera global, la seva impressió general és molt satisfactòria.Tot i la valoració global positiva, les famílies reclamen la possibilitat d’ampliar l’horari.\nPel que fa a l’altre servei que ofereix el Trencaclosques, l’Espai de Joc, ha tingut una assistència total de 46 famílies, 13 de les quals n’han fet un ús de forma continuada, 12 famílies hi han assistit esporàdicament i 21, de forma puntual. Això vol dir que s’han atès deu famílies més que el curs anterior, fet que significa que el projecte té èxit.\nL’edat dels infants que predomina és la que va de 12 a 18 mesos i de 19 a 24 mesos, i hi ha igualtat en el nombre de nens i nenes. El grup d’infants és molt divers i heterogeni, fet que es considera molt enriquidor per poder observar les relacions que s’estableixen entre ells. La totalitat de les famílies són residents al municipi i, tot i que es prioritzi aquesta procedència, també està obert a famílies de fora de la vila.\nEtiquetes:Educació infància Trencaclosques


Regne Indogrec - Uniopèdia, el mapa conceptual\n70 les relacions: Agatoclea de Bactriana, Agàtocles de Bactriana, Alexandre el Gran, Alexandria Paropamisos, Amintes Nicàtor, Antímac I, Antímac II, Antialcides, Apol·lodot I, Apol·lodot II, Apol·lofanes Sòter, Aracòsia, Arquebi, Artèmidor Anicet, Azes I, Índia, Budisme, Caixmir, Dècada del 150 aC, Dècada del 180 aC, Demetri I de Bactriana, Demetri II de Bactriana, Demetri III Aniketos, Diòmedes Sòter, Dionís Sòter, Epànder, Estrató I, Estrató II, Eucràtides I de Bactriana, Filoxè Anicet, Gandhara, Ganges, Grècia hel·lenística, Heliocles II, Hermeu, Hindu Kush, Hinduisme, Hipòstrat Sòter, Imperi Kuixan, Imperi Part, Indo-Escita, Indus, Kalash, Lísies Anicet, Mathura, Maues, Menandre I, Menandre II, Nícies Sòter, Nuristan, ..., Osmund Bopearachchi, Pakistan, Panjab, Pantaleó de Bactriana, Patna, Peucolau, Polixè Epifani Sòter, Província de Balkh, Rajuvula, Regne grec de Bactriana, Sincretisme, Subcontinent indi, Taxila, Teòfil Dikaios, Telefos, Tocaris, Trasó Indogrec, Zoilos I, Zoilos II, 10.\tAmpliar l'índex (20 més) » « Shrink índex\nAgatoclea de Bactriana\nAgatoclea de Bactriana o Agathokleia Theotropa (Theotropa vol dir Com una deessa) fou una reina indogrega que va governar en parts del nord de l'Índia com a regent del seu fill Estrató I.\nNou!!: Regne Indogrec і Agatoclea de Bactriana · Veure més »\nAgàtocles de Bactriana o Agàtocles Dikaios (grec Αγαθοκλής "Gloria Divina", Δίκαιος "el Just") fou un rei budista Indogrec que va regnar vers 190 o 180 aC, fill probablement de Demetri I de Bactriana i un dels seus reis delegats encarregat dels Paropamisades entre Bactriana i l'Índia.\nNou!!: Regne Indogrec і Agàtocles de Bactriana · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Alexandre el Gran · Veure més »\nAlexandria Paropamisos fou una ciutat suposadament fundada per Alexandre el Gran a les muntanyes Paropamisos (Hindu Kush) al país dels paropamisades el març del 329 aC.\nNou!!: Regne Indogrec і Alexandria Paropamisos · Veure més »\nAmintes Nicator (Amyntas Nikator) fou un rei indogrec del qual s'han trobar monedes al Panjab i Afganistan el que indica que va governar un considerable territori probablement Gandhara, Aracòsia i part del Panjab.\nNou!!: Regne Indogrec і Amintes Nicàtor · Veure més »\nAntímac I fou rei grec de Bactriana, amb un regnat generalment situat entre 180 i 170 aC.\nNou!!: Regne Indogrec і Antímac I · Veure més »\nMonedes d'Antímac (II) Antímac II Nicèfor (Nikephoros "el Victoriós") fou un rei Indogrec que va governar probablement als Paropamisades i Panjab vers 170 aC.\nNou!!: Regne Indogrec і Antímac II · Veure més »\nAntialcides amb la kausia. Museu de la moneda del Japó. Antialcides Nicèfor (Antialcidas Nikephoros, el Victoriós) fou un rei indogrec occidental de la dinastia eucràtida que va regnar amb capital a Taxila.\nNou!!: Regne Indogrec і Antialcides · Veure més »\nApol·lodot I Sòter (grec: Απολλόδοτος ο Σωτήρ, "Apol·lodot el Salvador") fou un rei Indogrec vers 180 aC a 160 aC que va governar als Paropamisades, Panjab, Sind i almenys part del Gujarat des de Taxila.\nNou!!: Regne Indogrec і Apol·lodot I · Veure més »\nMoneda d'Apol·lodot II (80-65 aC). Apol·lodot II Sòter (grec: Απολλόδοτος) fou un rei indogrec que va regnar a l'est i oest del Panjab.\nNou!!: Regne Indogrec і Apol·lodot II · Veure més »\nApol·lofanes Sòter (Apollophanes Soter, el Salvador) fou un rei indogrec a la zona del Panjab oriental.\nNou!!: Regne Indogrec і Apol·lofanes Sòter · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Aracòsia · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Arquebi · Veure més »\nArtèmidor Anicet (Artemidoros Aniketos, l'Invencible) fou un rei indogrec que va governar a Gandhara i Pushkalavati al nord del modern Pakistan i Afganistan.\nNou!!: Regne Indogrec і Artèmidor Anicet · Veure més »\nMoneda d'Azes I (57-35 aC) Azes I — Azou en grec— fou un rei indoescita, considerat per alguns historiadors d'arrel parta i per altres escita.\nNou!!: Regne Indogrec і Azes I · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Índia · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Budisme · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Caixmir · Veure més »\nDècada del 150 aC\nNou!!: Regne Indogrec і Dècada del 150 aC · Veure més »\nDècada del 180 aC\nNou!!: Regne Indogrec і Dècada del 180 aC · Veure més »\nDemetrius, qualificat com "ANIKETOS", "Invencible", Museu Britànic Demetri I de Bactriana o Demetri Anicet (Demetrius Aniketos l'Invencible, Δη?ητριος, persa; دیمتریوس بلخی) (vers 222 aC-170 aC) fou rei de Bactriana, fill d'Eutidem I. Polibi esmenta que quan Antíoc III el gran va envair el regne grec de Bactriana, Eutidem, que manave 10.000 homes fou derrotat a la batalla del Arius, i es va haver de retirar; va resistir durant tres anys el setge de Bactra i es diu que va enviar al seu fill Demetri, llavors encara molt jove, per negociar amb el rei sirià, i diu que mercès a la seva gestió i a la bona impressió que li va causar, el pare fou confirmat en la sobirania a canvi de reconèixer a Antíoc, i al mateix príncep (neaniskos νεανίσκος.\nNou!!: Regne Indogrec і Demetri I de Bactriana · Veure més »\nDemetri II de Bactriana\nDemetri II Demetri II fou rei del regne Indogrec de l'Índia a mitjan segle II aC.\nNou!!: Regne Indogrec і Demetri II de Bactriana · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Demetri III Aniketos · Veure més »\nDiòmedes Sòter "el Salvador" fou un rei indogrec.\nNou!!: Regne Indogrec і Diòmedes Sòter · Veure més »\nDionís Sòter (Dionysios Soter el salvador) fou un rei indogrec del Panjab oriental Segons Osmund Bopearachchi va regnar vers 65 a 55 aC i va heretar la part oriental del regne del seu probable pare Apol·lodot II amb el qual el rei comparteix l'epítet i utilitzen a les monedes el revers comú d'Atenea Pal·les, el que fa plausible una relació estreta encara que el parentiu exacte no pugui ser determinat, ja que les úniques fonts són les monedes.\nNou!!: Regne Indogrec і Dionís Sòter · Veure més »\nEpànder o Epàndre fou un rei indogrec possiblement parent de Menandre I; pel lloc on s'han trobat monedes seves sembla que governava al Panjab.\nNou!!: Regne Indogrec і Epànder · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Estrató I · Veure més »\nEstrató II Sòter (Strato II Soter, el Salvador) fou un rei indogrec del Panjab oriental.\nNou!!: Regne Indogrec і Estrató II · Veure més »\nEucràtides I de Bactriana (Eucratides, Εὐκρατίδης, persa: اروکرت) fou rei de Bactriana vers el 170 aC fins al 145 aC.\nNou!!: Regne Indogrec і Eucràtides I de Bactriana · Veure més »\nMoneda de Filoxè Filoxè (literalment "Amic dels estrangers"), anomenat Anicet (Grec Aniketos, "l'Invencible"), fou un rei indogrec que va governar la regió que anava dels Paropamisades a Panjab.\nNou!!: Regne Indogrec і Filoxè Anicet · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Gandhara · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Ganges · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Grècia hel·lenística · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Heliocles II · Veure més »\nMoneda pòstuma d'Hermeu vers 70-50 aC Hermeu Sòter (Hermaeus Soter, el Salvador) fou un rei indogrec de la dinastia eucràtida que va governar als Paropamisades (Hindu Kush) amb capital a Alexandria del Caucas, prop de la moderna Kabul (Afganistan).\nNou!!: Regne Indogrec і Hermeu · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Hindu Kush · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Hinduisme · Veure més »\nHipòstrat Sòter (Hippostratos Ἱππόστρατος el Salvador) fou un rei indogrec que va governar a la part central i nord-occidental del Panjab i Pushkalavati.\nNou!!: Regne Indogrec і Hipòstrat Sòter · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Imperi Kuixan · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Imperi Part · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Indo-Escita · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Indus · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Kalash · Veure més »\nLísies Anicet o Lysias Aniketos (Lísies l'Invencible) fou un rei indogrec.\nNou!!: Regne Indogrec і Lísies Anicet · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Mathura · Veure més »\nMoneda de Maues Maues —epigràficament ΜΑΥΟΥ Mauou— rei fou un rei indoescita (85–60 aC) que va envair els territoris del regne Indogrec.\nNou!!: Regne Indogrec і Maues · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Menandre I · Veure més »\nMoneda de Menandre II Oficial indogrec en una moneda de Menandre II), vers 90 aC. Menandre II "el Just" (Menander Dikaios) fou un rei indogrec que va governar a Aracòsia i Gandhara al nord del modern Pakistan.\nNou!!: Regne Indogrec і Menandre II · Veure més »\nNícies Soter fou un rei indogrec que va governar als Paropamisades.\nNou!!: Regne Indogrec і Nícies Sòter · Veure més »\nLa Nuristan (Nurestan, Nuristān o Nooristan, paixtu: نورستان) és una província de l'Afganistan al sud de les valls de l'Hindu Kush amb capital a Parun.\nNou!!: Regne Indogrec і Nuristan · Veure més »\n''Monnaies Gréco-Bactriennes et Indo-Grecques'', per Osmund Bopearachchi, 1991 Osmund Bopearachchi és un historiador i numismàtic especialitzat en monedes indogregues i de Bactriana.\nNou!!: Regne Indogrec і Osmund Bopearachchi · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Pakistan · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Panjab · Veure més »\nPantaleó de Bactriana\nMoneda de Pantaleó Moneda de Pantaleó Pantaleó de Bactriana, Πανταλέων, fou un rei grec que va regnar en algun moment entre el 190 aC i el 180 aC) a Bactriana. Es compta amb poques dades precises de la seva vida. Va ser un contemporani més jove o successor del rei Demetri I de Bactriana, i es creu que pot haver estat el seu germà i/o virrei. Demetri va deixar el govern d'aquest territori al seu fill Eutidem II de Bactriana que va establir el seu poder als Paropamisades, Aracòsia, Gandhara i el Panjab (vers 180-170 aC). Després de la mort de Demetri, qui havia conquistat alguns territoris de l'actual Pakistan i el nord-oest de l'Índia, el regne va ser aparentment dividit entre Pantaleó, Eutidem II i Agàtocles de Bactriana, ambdós suposats fills de Demetri. Mentre Agàtocles va quedar a càrrec del Parapamisos i Eutidem com a rei de Bactriana, Pantaleó va rebre Aracòsia i Gandhara, que s'interna fins a l'actual Caixmir. Va ser el primer rei grec a encunyar monedes índies, bronzes peculiars de forma irregular que suggereixen que desitjava la integració de la població indígena al seu regne. Algunes de les seves monedes (tal com les d'Agàtocles i Eutidem II) tenen altra característica especial: Es van fer d'aliatge de coure-níquel, una tecnologia que no seria desenvolupada a Occident fins al segle XVIII, però que era coneguda pels xinesos en aqueix llavors. Açò suggereix que es van produir intercanvis dels tècniques metal·lúrgiques entre Xina i el seu regne. El seu regnat fou probablement curt, ja que s'han trobat poques monedes d'aquest rei i el va substituir Agàtocles de Bactriana, que podria ser el seu germà (o un fill). Durant el seu regnat el seu germà Antimac I de Bactriana va substituir el seu nebot Eutidem II, però fou enderrocat per Eucràtides I de Bactriana.\nNou!!: Regne Indogrec і Pantaleó de Bactriana · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Patna · Veure més »\nMoneda de Peucolau. Peucolau Sòter Dikaios fou un rei indogrec que va governar a l'àrea de Gandhara vers el 90 aC.\nNou!!: Regne Indogrec і Peucolau · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Polixè Epifani Sòter · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Província de Balkh · Veure més »\nMoneda de Rajuvula. Rajuvula fou un rei indoescita, gran sàtrapa (Mahakshatrapa) que governava la zona de Mathura al modern Uttar Pradesh al nord de l'Índia els primers anys del segle I. Els indoescites havien conquerit la zona de Mathura als reis hindús vers el 60 aC; alguns dels seus sàtrapes foren Hagamasha i Hagana, que van anar seguits de Rajuvula.\nNou!!: Regne Indogrec і Rajuvula · Veure més »\nEl regne grec de Bactriana fou un estat instal·lat a Bactriana i Sogdiana al nord de l'actual Afganistan i part de l'Àsia Central vers el 250 aC fins al 125 aC.\nNou!!: Regne Indogrec і Regne grec de Bactriana · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Sincretisme · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Subcontinent indi · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Taxila · Veure més »\nBust d'Hèrcules amb cornucòpia al revers. Teòfil (Theophilos Dikaios, el Just) fou un rei indogrec que va governar algun temps als Paropamisades.\nNou!!: Regne Indogrec і Teòfil Dikaios · Veure més »\nTelefos (Telephos Evergetes, el Benefactor) fou un rei indogrec, suposadament un dels breus successors de Maues.\nNou!!: Regne Indogrec і Telefos · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і Tocaris · Veure més »\nTrasó (Thraso, grec ΘΡΑΣΟΝΟΣ) fou un rei indogrec al Panjab central i occidental.\nNou!!: Regne Indogrec і Trasó Indogrec · Veure més »\nMoneda de '''Zoilos I''' (vers 130-120 aC) Zoilos I Dikaios ("el Just") fou un rei Indogrec que va governar al nord-oest de l'Índia incloent els Paropamisades i Aracòsia abans dominats per Menandre I. Se suposa que pertanyia a la dinastia eutidèmida.\nNou!!: Regne Indogrec і Zoilos I · Veure més »\nZoilos II Sòter (Zoil II el Salvador) fou un rei indogrec que va governar la part oriental del Panjab.\nNou!!: Regne Indogrec і Zoilos II · Veure més »\nNou!!: Regne Indogrec і 10 · Veure més »\nRegne grec de l'Índia.


RECICLEM Eiximenis Sostenible\n1. Ens trobem a l’aula de ciències i cada alumne membre de la comissió ha portat de casa seva una bossa amb tots els envasos que ha acumulat a la brossa al llarg d’una setmana i que es poden reciclar.\n2.Els aboquem a les taules i ens adonem que la quantitat és molt gran. Posem apart els envasos metàl·lics (sobretot llaunes ) i de cartró ( majoritàriament brics) i parlem de la resta que ens queden, que són plàstics i molt contaminants. Busquem solucions per reduir-los.\n3. Observem tots els embolcalls que tenim i mirem si els podem substituir per algun altre producte. Es a dir ens adonem que enlloc de l’aigua amb ampolla de plàstic petita, la podem comprar amb ampolla de vidre o amb garrafa de 10 litres que serà més ecològica i farem menys residus . També veiem que els iogurts els podem comprar en vidre, amb pot gros perquè n’ hi hagi per tota la família, o encara millor, els podem fer a casa amb una iogurtera i així fem el mínim de residus possibles. També el cas de la carn, fruita i verdura és molt millor comprar-la a granel i així no usem plàstics.\nRecomanem suprimir les palles de plàstic per unes metàl·liques o de bambú i usar sempre cistell o bossa de roba quan anem a comprar.\n4. Anem tots junts al supermercat i allí busquem productes amb envàs que puguem canviar per altres més ecològics o menys contaminants. Anem fotografiant les parelles de productes i així tenim solucions reals per consumir menys plàstics.


Presentades les I Jornades EducaCreart Sagunt que tindran lloc entre el 31 de març i el 2 d’abril\n01 de març 2017\nEstes jornades, organitzades per l’Ajuntament de Sagunt i coordinades per Camí de Nora, tractaran sobre projectes artístics i educatius per a la intervenció social\nEste matí s’ha presentat la primera edició d’EducaCreart Sagunt, unes jornades sobre projectes artístics i educatius per a la intervenció social, organitzades pels departaments de la Universitat Popular, d’Educació i de Joventut de l’Ajuntament de Sagunt i coordinades per Camí de Nora, actual empresa adjudicatària de l’Escola Municipal de Teatre de Sagunt que celebra el seu dècim aniversari. Per la seua banda, també col·laboren altres entitats importants com la UJI, CulturArts i la Conselleria d’Educació i Esports.\nEstes jornades es realitzaran entre el divendres 31 de març i el diumenge 2 d’abril al Centre Cultural Mario Monreal de Sagunt i inclouran tant conferències com tallers. Per a més informació sobre la programació, es pot visitar el següent enllaç:\nEl regidor d’Educació, José Manuel Tarazona ha declarat que l’objectiu d’estes jornades és «d’una banda, celebrar els deu anys de l’Escola Municipal de Teatre i, de l’altra, projectar l’art com a eix transversal de treball dins de l’àmbit educatiu». Segons ha explicat es tracta de fer visibles tots aquells projectes socials que utilitzen mediadors artístics i culturals (teatre, dansa, música, grafiti, arts visuals, etc.) per a la intervenció i la transformació social, dins el marc educatiu i la participació comunitària afavorint, d’esta forma, la transmissió de valors socials indispensables per a la convivència. Tarazona ha continuat el seu discurs assenyalant que «esperem que este projecte es consolide al llarg del temps perquè el considerem realment important ja que aborda diferents aspectes, no només de la creativitat o de les arts escèniques, sinó que va més enllà en la integració social».\nPer la seua banda, la regidora delegada de la Universitat Popular, María Giménez, ha donat suport a este projecte «sobretot per la intervenció social que des dels nostres cursos i tallers estem defensant», així com també donar a conéixer les pretensions d’EducaCreart. En este sentit, ha aclarit que «amb estes jornades es pretén donar a conéixer el fet artístic com un eix bàsic en l’educació, el qual contribueix al desenvolupament integral de les persones, a fomentar l’autonomia de cadascú, a descobrir la identitat personal i social, al creixement personal, així com també compartir experiències i metodologies actives, participatives i transversals».\nPel que fa al regidor de Joventut, Guillermo Sampedro, ha aclarit que «EducaCreart serà un punt de trobada entre professionals, estudiants, educadors i públic en general que pretén donar experiències en matèria d'intervenció social i mediació, sobretot a través de la cultura i del teatre”, encara que es tractaran també diferents experiències culturals com són el grafiti, la dansa i la música, entre d'altres. Sampedro també ha manifestat que «per l’Escola Municipal de Teatre han pogut passar entre 4.000 i 5.000 alumnes», una dada que, per al regidor de Joventut, dóna bona fe de la bona salut que té el teatre a Sagunt en general, i sobretot, de l'Escola Municipal de Teatre en particular. «Açò no és fruit de la casualitat, jo crec que en els últims anys no s'ha fet una bona política cultural en relació al teatre, no s'havia fet una aposta i s'havia intentat deixar morir esta experiència que era l'Escola Municipal de Teatre. Per altra banda, en els últims dos anys hi ha hagut un intent de revitalitzar este projecte i crec que anem per la bona senda», ha expressat Sampedro. Finalment ha agraït el gran treball que estan realitzant els integrants de Camí de Nora, ja que «fruit d'esta gran labor i del suport de Joventut, Educació, Cultura i Universitat Popular ve esta bona salut de la qual parlem».\nPer concloure l’acte de la presentació, Sergi Juesas, coordinador de Camí de Nora, ha afegit que estes jornades «inclouran conferències, taules redones i tallers, amb la participació de reconeguts artistes com Alfredo Mantovani, Jordi Forcadas o Paco Zarzoso, entre molts altres». Per altra banda, ha apuntat que totes les activitats estaran dirigides «a tota la societat ja que hi ha activitats tant per a famílies com per a adolescents o persones majors, així com també a educadors o professionals de les arts.»\nFinalment hi ha que destacar que el programa d’estes jornades inclourà una part de conferències totalment gratuïta i una altra de tallers, amb un preu de 14 euros. En qualsevol dels dos casos, abans del 15 de març s'han de formalitzar les inscripcions perquè des de l’organització puguen controlar l'aforament en cadascuna de les activitats. Estes inscripcions es podran realitzar via e-mail al correu educacreart@aytosagunto.es i presencialment al departament d’Educació (C/ Progrés, 35. Port de Sagunt), al Casal Jove (C/ Vent de Marinada, s/n. Port de Sagunt) o a la Universitat Popular. Programes de Proximitat (Camí Reial, 65 1r pis. Sagunt).\nPer a rebre més informació, es pot telefonar o enviar correus als següents punts d’informació:\nTel. 96 265 58 93 (Departament d’Educació) r.rodriguez@aytosagunto.es\nTel. 96 268 34 39 (Departament de Joventut) r.tortajada@aytosagunto.es\nTel. 96 265 58 68 (Universitat Popular) up@aytosagunto.es\nLa VI Travessia nadant ‘Platja del Port de Sagunt’ es disputarà el 10 de juliol


Quant a nosaltres - poder Long Battery Technology Co, Ltd\nDongguan poder llarga bateria Tecnologia Co, Ltdva ser trobat per un grup d'enginyeria en cèl·lules de liti ió més que 15years, cèl·lules conjunt 59 seccions de dues PACK bàsic i cèl·lules, R&D BMS 59 PACK tres centres, 100% propietat d'una tècnica de cèl·lules grau, tecnologia de gestió de disseny i pila patentada per joc de bateries.\nEl nostre producte inclou 26650 liti ió cèl·lules, BMS, grup de piles, que àmpliament utilitzat en el sistema d'emmagatzematge d'energia (domèstic & industrial de connexió a xarxa-xarxa, etc.), vehicles d'energia (EVs, logística camió, vagó de passatgers, etc.) i alimentant auxiliars les aplicacions com bé el manipulador en oferir el producte personalitzat programa.\nPLB és propietària de l'última línia de producció amb línia de funcionament automàtic altament per complir amb seguretat liti ió cel·lular, consistència, actuació de fiabilitat, així com PLB estableix estrictament procés d'elaboració, control de qualitat en el sistema de gestió per minimitzar el risc de producte abans d'enviament.\nPLB té una completa 6 Sigma sistema qualitat juntament amb les certificacions següents: ISO9001, ISO14001, ISO18001, ISO/TS16949, RoHS, CE, ONU, UL, GB, TS, OHSAS18001, que permet enviar els nostres productes als clients en més de 40 països a tot el món.\nUn del fabricant principal de bateria ió liti professional, ens estem esforçant no per ser només un fabricant de pila, sinó també una empresa de tecnologia i disseny amb un enfocament en innovació energia per subministrar als nostres clients amb la solució de "finestreta única".


La CNMV intervé la societat del grup BPA Interdin\nLa societat de valors espanyola del grup BPA ha bloquejat el reemborsament de saldos a l'espera dels interventors\nN.M. Andora la Vella 16/03/2015 20:05\nLa Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) ha confirmat la intervenció de la societat del grup BPA, Interdin amb efecte al dia d'avui. En el marc de les actuacions dutes a terme en relació al concurs de creditors de Banco Madrid, la CNMV ha acordat la intervenció de Banco Madrid Gestión, Sociedad Gestora de Instituciones de Inversión Colectiva i de l'empresa de serveis d'inversió Sociedad de Valores.\nLa societat de valors Interdin, del grup BPA, havia anunviat, aquest dilluns, que havia sol·licitat la seva intervenció a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) i que ha bloquejat el reemborsament de saldos de clients a l'espera de les instruccions d'interventors. Tal com ha comunicat la mateixa societat, no es permet l'obertura de noves posicions, i els clients que en tenen obertes tenen l'opció de tancar-les directament.\nInterdin Bolsa Sociedad de Valores és filial del Banco Madrid, i ha sol·licitat la seva intervenció a causa de la situació de la seva matriu, per preservar els saldos dels seus clients. A l'espera que es faci efectiva la intervenció, la societat ha bloquejat els reemborsaments i ha impedit l'obertura de posicions en els comptes dels seus clients.\nL'equip d'Interdin ha manifestat que "només podem dir que tractarem de gestionar aquesta desgraciada situació de la manera més diligent possible" i que atendran els clients en tot moment per qualsevol dubte o pregunta.


Personatges – BENIDORM MON AMOUR\nÉs el típic xic de camp, brut i noble. Conegut per tots els del poble, és també l'ajudant de l'alcalde. No s'ha pogut alliberar de la mili i encara que ja s'ha acoplat, no la porta molt bé. Cada vegada que pot s'escapa al bar de Sento i passa el major temps possible allí. És noble, sincer però sobretot molt ingenu. Pel seu caràcter, la seua experiència amb les xiques és anecdòtica, encara que continua tenint l'entusiasme de la primera volta.\nImpulsiu i molt intuïtiu, és un líder en tots els aspectes. Astut i decidit, és també noble i lleial, i farà qualsevol cosa pel benestar dels seus amics. Recent eixit d'una relació, també aprofitarà el cap de setmana a Benidorm per a oblidar-se del passat i divertir-se en els seus amics. Els seus millors amics, Tonet, Sento i Tomy, valoren la seua generositat, lleialtat i el caràcter obert que té.\nÉs el cosí de Jaume i el seu pare té u dels hotels de Benidorm. El seu cosí i els seus amics s'hostatjaran en ell. Álex treballa com a animador de festes i és un reconegut relacions públiques. És un guaperas i no vol saber res de tornar al poble, ni tan sols de visita. Va eixir amb Brigitte i les coses no els van anar molt bé. Tornar-se-la a trobar, no ha sigut el que esperava.\nFilla d'emigrants espanyols, s'ha criat a París. Els seus pares han tingut èxit econòmic i en els estius visita la casa de Benidorm per a passar les seues vacacions. En esta ocasió ho farà amb les seues amigues, Françoise, Denise i Edith. De la mateixa manera que les seues amigues, està lliure de prejuís i viu la seua vida lliure de convencionalismes.\nInquiet i dinàmic, Tomy és un comercial incansable expert en la venda de roba íntima femenina. No té inconvenients de cap tipus en tal de vendre els seus productes. És també molt amic dels seus amics i sempre els exigix anar a l'avantguarda de la moda.\nÉs l'amo del bar de L'Alqueria Blanca. Simpàtic i sempre a l'avantguarda. Obert i altiu. Se li donen bé les xiques i les seues relacions no li duren molt. És qui marca les tendències en el poble i per a molts és el referent de la modernitat.\nParisenca de naixement, Françoise és una de les millors amigues de Brigitte. Estudiant de dret, mai ha viatjat a Espanya i Benidorm serà la seua primera experiència. Desinhibida, autèntica i lliure de lligams, no té inconvenients a prendre la iniciativa quan un xic li agrada.\nEncara que viu a París, es va criar a Niça. Estudiant d'arquitectura, és liberal, però no tant com Françoise. És avanturera i sempre està disposada a la festa. Per a Denise, és també la seua primera visita a Benidorm.\nCastigat per l'alt comandament per haver tingut un affair amb Carmen Polo, Castillo és destinat a Benidorm per a desmantellar una banda d'atracadors de poca importància. I per si açò fora poc, haurà de fer-ho acompanyat del Suboficial Vasco. El seu pitjor malson.\nDels nous en el cos de policia, Vasco viurà l'aventura de la seua vida al costat de Castillo, el seu ídol. Disposat a aprendre, cometrà molts errors, però la seua noblesa i la seua ingenuïtat, contribuiran a desesperar a Castillo, que acabarà vivint al seu costat, el que els seus superiors volien, una verdadera penitència.\nHa vingut a Benidorm disposta a passar-ho molt bé i no s'anirà sense aconseguir-ho. A París treballa en una botiga de roba i coneix les xiques perquè van estudiar juntes el bachilerato. Desembolta i sense complexos. Per a ella l'estiu és la millor època de l'any i este no serà l'excepció.


Els formats documentals i els podcasts, protagonistes de la 15a Setmana de la Comunicació de la UdL\nterritoris.cat 18:21 13/04/18\nlleida setmana comunicació universitat obrira samanta\nPol Izquierdo, director de Aereoport i Emergències de TV3, clourà les jornades el dijous\nLa Universitat de Lleida acollirà la setmana vinent la 15a Setmana de la Comunicació que oferirà vuit conferències en una edició que tindrà com a eix central la creació de formats documentals. A més, la Setmana de la Comunicació englobarà la Jornada de Portes Obertes dels estudis del grau en Comunicació i Periodisme Audiovisuals, destinada als estudiants interessats en la titulació.\nEnguany la Setmana de la Comunicació porta per títol Mirades documentals i proposa diferents ponències d’acadèmics i professionals del sector sobre formats documentals com les docusèries, els podcasts o els documentals animats, entre altres.\nEl certamen s’inaugurarà el dilluns 16 a dos quarts de dotze amb la conferència Viure-ho per contar-ho que anirà a càrrec de la periodista Samanta Villar. La jornada de dilluns es complementarà amb les xerrades de Gabriela Wiener, periodista de El País, i d’Alejandro Florez, cap de continguts de DMAX.\nEl dimarts la Facultat de Lletres acollirà la ponència Soy cámara a càrrec del realitzador i guionista Félix Pérez Hita. Després de la conferència de Hita agafarà el relleu Jordi Bas, enginyer agrònom i fotògraf de la revista Natura que explicarà la seva experiència en fotografia de patrimoni natural.\nLa jornada de dimecres centrarà la seva atenció en el món de l’animació i oferirà la presentació del projecte PDA (Pequeños Dibujos Animados), dirigit per Mario Torrecillas, qui serà l’encarregat d’explicar el projecte mitjançant la xerrada L’animación en guerrilla.\nLa guanyadora d’un premi Ondas María Jesús Espinosa posarà en valor dijous el podcast com a una oportunitat dins del món documental i ho farà presentant el seu projecte Podium Podcast. El periodista de TV3 Pol Izquierdo serà l’encarregat de posar punt final a la Setmana de la Comunicació presentant les docusèries d’èxit Emergències i Aeroport.\nAquest any, a més, entre els dies 16 i 25 d'abril la Facultat de Lletres serà seu de projecció dels documentals a concurs de la 24a Mostra de Cinema Llatinoamericà de Catalunya que col·laborarà també oferint als alumnes del grau de Comunicació i Periodisme Audiovisuals una xerrada formativa.\nINS La Serra de Mollerussa campió del primer Torneig lleidatà d'Escacs Intercentres


Joves premiats de la Fundació, que són ja avui referents per a la resta de la joventut, protagonitzen aquestes conferències d'orientació professional i vocacional de 50 minuts que despertaran l'interès dels vostres alumnes. Les xerrades es realitzan per videoconferència.\nLa Fundació Princesa de Girona posa en marxa una nova edició de «Premiats i escoles», un cicle de xerrades inspiradores i pràctiques que apropa als alumnes al món laboral de la mà de joves que destaquen en les seves professions i que han estat reconeguts amb el Premi Princesa de Girona.\n50 intensos minuts per a conèixer l’experiència d’un referent jove i contemporani que aportarà claus pràctiques als alumnes d’un centre educatiu, contribuint a despertar les seves vocacions i ajudant-los a escollir un futur professional. El programa es totalment gratuït i es dirigeix a centres educatius de tota Espanya.\nEn un mercat laboral canviant, l’orientació vocacional i professional és més necessària que mai per a descobrir a les noves generacions professions que encara no existeixen. Per això intentem inspirar als estudiants compartint amb ells les històries d’èxit dels nostres premiats. L’enginyer José Miguel Bermúdez, que vol revolucionar el transport marítim, l’emprendedor social Mohamed El Amrani o la investigadora Sílvia Osuna, que utilitza la química computacional per a contribuir a l’abaratiment dels medicaments, són alguns dels noms propis d’aquest cicle de xerrades.\nEls premiats de la Fundació Princesa de Girona representen una nova generació de joves inquiets, emprenedors i innovadors que demostren inquietud per a construir un món més just en un entorn globalizat i que tenen la capacitat d’assumir riscos i la motivació necessària per induir canvis en la societat. Joves que són un model inspirador per a altres joves i una referència en valors socials i comportament ètic.\nTrobada en els centres educatius\nAquest cicle de xerrades gratuït es dirigeix a instituts de secundària, FP i batxillerat de tot Espanya. Es recomana programar aquestes conferències com activitats d'orientació vocacional per a alumnes de 4t d'ESO, 1r de batxillerat o cicles formatius de grau superior que els mateixos centres educatius organitzin. En el cas dels alumnes de batxillerat, el cicle de xerrades també podria ser adequat per a orientar-los en l'elaboració de treballs de recerca. Totes les xerrades incloses en el dossier es realitzaran de manera virtual a través de videoconferència.\nPer participar en el projecte, podeu contactar amb la Fundació Princesa de Girona a través del formulari de sol·licitud disponible a cada fitxa o per telèfon, trucant al 972.410.400.