El dol amb criatures: claus per parlar de la mort | Criar.cat\nRes és igual. El món on vivim és, des de fa un any, irreconeixible. Hem deixat de reunir-nos amb tota la família i els amics. De perdre'ns per les ciutats, les muntanyes o el mar que no tenim a la vora de casa. D'abraçar-nos, donar-nos les mans o de besar-nos. La nostra vida ha canviat.\nPensem i parlem més sovint del que ens haguéssim imaginat mesos enrere de la mort o dels canvis bruscos que ha dut la pandèmia a les nostres vides. I com nosaltres, les nostres criatures. Estem immersos en el dol sense saber gaire com gestionar-lo ni explicar-lo.\nNo és res de nou, però sí ara més que mai una evidència, que com a societat hem viscut molt de temps d'esquena a aquesta realitat. Fins que la pandèmia ens ha apropat la mort de forma més o menys quotidiana i propera. En el darrer any, els nostres fills i filles ens han fet moltes preguntes -sigui per la pèrdua d'un familiar, d'una persona propera o simplement pel canvi brusc de vida. Ens hem hagut de posar davant del mirall i és llavors quan ens descobert poc preparats per parlar-ne.\nCom hem de tractar la mort amb les nostres criatures? "Sense por", afirma la filòsofa i especialista en bioètica Begoña Román. "No hem de transmetre por, l'objectiu és que els infants coneguin la nostra condició mortal i es reconciliïn amb ella", explica. La mort no es pot ni s'ha d'amagar. Tota vida acaba i això és inapel·lable. "Sense infantilismes", afegeix Román. Parlar amb infantilismes significa fer més petita la criatura del que és i, per tant, no connectar amb les seves necessitats o inquietuds. I, finalment, "buscant el moment i el lloc adequat i respectant el temps que el nen o la nena necessitin per parlar-ne".\nParlar-ne, doncs, és fonamental per evitar un tret força comú en la nostra societat que és la fòbia a la mort. "Totes les fòbies són apreses", explica Román. "L'experiència que els nostres fills o filles tenen amb la mort ve molt marcada pel que els transmetem", explica la filòsofa.\n"Com adults, primer, hem de treballar en nosaltres mateixos perquè som els referents", apunta l'especialista en educació emocional, Marta González. "Hem d’intentar en la mesura del possible ser conscients de les emocions que sentim per donar un bon model emocional als infants", afegeix.\nTendim a apartar els infants del dolor quan gestionem el dol. Volem protegir-los de la tristor i transmetre'ls el millor de la vida, però no som conscients que fent això els fem més vulnerables. Però els experts recorden que són tan perceptius i observadors que no són en absolut aliens a la situació. "Els nens són conscients de la mort molt abans del que ens diuen els llibres. Es diu que tenen consciència de la mort a partir dels 6 o 7 anys. Jo crec que abans. Són molt conscients de les emocions dels adults i moltes vegades les intenten protegir", la presidenta del Comitè de Deontologia dels col·legis de metges, Montserrat Esquerda.\nHi ha certa tabuització de la tristesa, tendim a amagar tot allò que pugui generar tristor. I el que hem de fer és donar eines perquè aprenguin a gestionar-la\n"Si no fem un bon acompanyament, adaptat a cada infant, els pot provocar molta més ansietat i confusió per la inseguretat i la incertesa que poden sentir", apunta González. "Ho fem amb la millor de les intencions, però els infants el que necessiten és respostes clares, sinceres i breus per viure el procés de dol de la manera més sana, evitant així futures patologies o altres conseqüències d’un dol mal gestionat", afegeix.\nAcompanyar les criatures en el dol és fonamental. Cal, doncs, buscar el moment adequat, no anticipar-se en accés si es tracta d'una malaltia llarga, parlar i acompanyar la tristor o el plor, i tenir un discurs de reconciliació amb la condició mortal. Un bon recurs també és crear algun ritu d'acomiadament. Un llibre, un objecte, una carta o qualsevol recurs del qual el nostre fill/filla en sigui copartícep per poder tancar el comiat trobant finalment la calma.\nCom donar la notícia de la mort d'un ésser estimat als infants\nQui ha de donar la noticia a l’infant?\nSempre que sigui possible serà el seu adult de referència (pare, mare, o altre membre amb el qual tingui un vincle afectiu). També és important cuidar el context i el lloc en el qual es doni la notícia, preferiblement ha de ser un lloc acollidor i tranquil per l’infant.\nQuè podem dir i què hem d’evitar?\nEn donar la notícia, ho hem de fer d’una manera breu però clara i sincera, no hem de donar explicacions més enllà de la comprensió de l’infant.\nNo hem de dir mentides, crear falses esperances, ni emprar eufemismes com “Ja descansa”; “Se n’ha anat de viatge”; “Està dormint” etc, si no tenim una resposta concreta no hem de tenir por de reconèixer-ho per tal d’evitar que en un futur l’infant es senti enganyat o traït.\nUn infant que se sent enganyat pot sentir un dolor molt intens, primer cap a la persona que li va donar la notícia i amb la qual confiava i en segon lloc, perquè haurà de viure i afrontar el dol de la persona morta molt més tard.\nI sobretot, no hem de vincular la mort a una contrarietat o dificultat, ni a una malaltia lleu o passatgera, hem d’explicar què produeix la mort ja que sinó els infants en un futur podran relacionar aquella dificultat o malaltia lleu a la mort i trobar-se en continu patiment. Per exemple, en cas de mort per una malaltia podem dir que la persona que ha mort estava “molt i molt malalta” cal deixar clar que no ha estat per un fet lleu.\nTres conceptes claus:\nHem de nombrar la paraula mort i recalcar què significa per tal que els infants puguin comprendre els conceptes següents: irreversibilitat, és per sempre, no hem de deixar que pensin que hi pot haver un retorn; universalitat, això li passa a tots els éssers vius; no funcionalitat, la persona o animal ja no respira, no es mou, no menja,... Podem afegir algun altre aspecte físic i representatiu per ajudar-los a comprendre millor que no hi ha moviment, ni funcions corporals.\nHem d’acompanyar, sostenir i validar les emocions de l’infant, segurament aquest és el punt més dur i difícil a la pràctica ja que nosaltres tampoc estarem bé però necessiten saber més que mai que estem disponibles per ells i elles ja que això els aportarà la seguretat que necessiten per transitar les diferents emocions que viuran durant el procés de dol.\nHem d’indagar i posar atenció a totes les emocions que expressin o percebem que poden sentir els infants per posar nom i paraules al que estan sentint i vivint i així ajudar-los a transitar el procés de dol.\nNo és dolent que els nostres fills ens vegin expressar les nostres emocions, per exemple amb el plor, ja que som el seu model emocional i hem de ser sincers i expressar les emocions que estem vivint davant seu per tal que ells també se sentin confiats i tranquils per fer-ho quan ho necessitin i sense pressions. Tot i que si ens sentim desbordats emocionalment serà millor demanar ajuda.\nNo hem de donar consells, ni jutjar o comparar els seus comportaments o les seves expressions emocionals, cada infant és únic i també ho serà el seu procés de dol.\nTambé hem d’estar atents a petites molèsties físiques ja que molts infants encara no poden verbalitzar les seves emocions, senten un malestar però no saben que els passa. Llavors una manera de somatitzar les emocions és a través del cos, amb molèsties físiques. Per això, les haurem d’atendre i no menystenir-les per tal de connectar amb els nostres fills i filles i poder obrir altres vies de comunicació.\nPer últim, cal donar un gran valor a la comunicació no verbal, per exemple estant presents i disponibles en silenci amb un toc a l’esquena, una abraçada o una mirada.\nConsells de l'especialista en educació emocional Marta González en base a la guia "El centre educatiu de dol" d'Àngels Miret\nInfants (+ 3 anys)Preadolescència i adolescènciaPsicologia i gestió emocionalGuies ràpidesCovidGeneral


Contractar una casa o apartament de vacances té molts avantatges: ix més barat, podem compartir l'habitatge amb familiars, amics... En la nostra última enquesta, els usuaris van valorar la satisfacció amb el lloguer vacacional amb un 7,9 sobre 10. Els principals avantatges assenyalats pels usuaris van ser el preu i flexibilitat (adaptació a necessitats i gustos del ciutadà, en espai, característiques de l'immoble, possibilitat d'usar cuina, rentadores, etc).\n10 consells per a evitar disgustos\nDes d'OCU, advertim que des que s'ha generalitzat l'ús de plataformes de lloguer d'habitatges per a les vacances, les reclamacions i demandes augmenten ja que els defraudadors utilitzen nous ardits per a enganyar als usuaris.\nPer a evitar inconvenients, pren nota d'aquestes recomanacions abans de deixar un senyal o signar el contracte:\n1. El primer, compara els preus i condicions de diferents pàgines web. Els preus més baixos solen anar lligats a una menor flexibilitat i a condicions més reduïdes. En aquests casos és bona idea contractar una assegurança d'anul·lació. Desconfia de preus molt barats i anuncis sense fotos.\n2. A vegades una imatge no val més que mil paraules. Algunes fotografies no fan justícia a l'allotjament, mentre que unes altres el presenten amb una llum massa afavoridora. L'ideal és visitar davant l'apartament que vols llogar. Si no és possible, demana a l'arrendador o a l'agència un dossier fotogràfic; informa't bé de la seua ubicació i assegura't de l'estat de conservació del mobiliari i electrodomèstics.\n3. El preu desglossat. Tarifa de l'estada, comissió de la plataforma si existeix, serveis de neteja i depòsit de garantia si n'hi haguera. El millor per a entendre quant pagarem és que el preu de l'allotjament ens el faciliten al detall.\n4. Llig els comentaris d'altres usuaris. Encara que no cal fiar-se cegament ja que a vegades aquests comentaris es manipulen, les opinions d'altres inquilins mai estan de més.\n5. Fixa't si estàs llogant al propietari o a un intermediari. Si has de reclamar, aquesta dada és clau a l'hora d'aplicar la normativa: Si és amb una agència o una empresa, l'usuari estarà protegit per la legislació de consum, a més de la qual puga regir a l'arrendament en si mateix. Si és amb un particular, la relació es basarà en la normativa civil del lloguer, encara que, en funció de la comunitat autònoma que siga, serà aplicable la normativa turística autonòmica.\n6. Negocia les condicions. Quan decidisques que l'habitatge t'interessa pots negociar amb el propietari o la immobiliària el preu i les condicions. Si arribes a un acord, sempre deus signatura un contracte. Tingues en compte que una reserva online té el mateix valor jurídic que un contracte tradicional.\n7. Abans de signar el contracte o fer la reserva… Contacta prèviament amb l'anunciant o l'agència per telèfon o email i aclareix els dubtes de tot el que t'interesse: dates, preu, condicions de reserva, de cancel·lació, necessitats especials, supermercats pròxims…\n8. Confirma el mètode de pagament, el lliurament de claus, la persona de contacte que et rebrà i que s'ocuparà de qualsevol problema que sorgisca en l'estada. Demana un telèfon per a incidències eventuals (com una avaria, per exemple). A més, realitza el pagament per un mitjà segur que propose la plataforma i que permeta deixar un rastre del pagament: targeta, *Paypal o transferència bancària. En aquest últim cas, has de comprovar que el titular del compte és el mateix que el de l'habitatge que es lloga.\n9. Conserva una còpia de la reserva o senyal. Tracta de pagar la menor quantitat que t'exigisquen i intenta no pagar la resta fins a l'arribada. Si ho fas directament a través del propietari o l'agència immobiliària és important fer constar en el contracte l'import del senyal. Si és a través d'un portal, utilitza el mitjà de pagament recomanat (targeta, *paypal, transferència) per a deixar rastre i beneficiar-te de la garantia si hi haguera algun problema.\n10. Si et demanen fiança per a fer front a possibles danys que pogueren causar els inquilins en l'habitatge, demana que es detalle clarament el concepte, les condicions de la seua aplicació i també que es preveja la seua devolució. En aquest cas, el millor és que t'entreguen un inventari en el qual es detallen els mobles i l'estat en el qual es troben i que, per descomptat, el comproves abans de signar el contracte.\nEn OCU demanem que les plataformes dedicades a la publicació i intermediació de lloguers vacacionals actuen de forma responsable i activa, advertint als usuaris clarament en els seus webs d'aquests perills i prenent mesures de control efectives per a evitar que els estafadors s'allotgen en elles.\nAlguns dels enganys més comuns que es produeixen en el lloguer vacacional són:\nEl pagament per endavant: l'estafador ofereix algun benefici a la víctima a canvi que transferisca els diners al marge de la plataforma on s'anuncia l'habitatge.\nPhishing (suplantació d'identitat): l'estafador envia un correu electrònic o enllaç que, a primera vista, sembla de la plataforma o d'un altre lloc de confiança. Aquests missatges tenen com a objectiu enganyar a la víctima mitjançant la petició d'informació confidencial, com a contrasenyes o altres adreces de correu electrònic. D'aquesta forma, introdueixen un *malware, programari maliciós que accedeix a l'equip per a fer-se amb informació confidencial.\nMassa bo per a ser veritat: l'estafador demana a la víctima que faça una transferència bancària o que efectue un pagament per endavant per a poder assegurar-se la reserva d'un habitatge que resulta molt atractiva per ser de gran qualitat a un baix preu. L'estafador es queda amb els diners sense haver proporcionat l'allotjament promés i desapareix sense deixar rastre.\nEn cas d'estafa, denunciar a la plataforma perquè retire l'anunci i a la Policia o al Grup de delictes telemàtics de la Guàrdia Civil.


Fils – Mercería Santa Ana\nDisposem de les millors marques de filatura (Gütermann, Coats, DMC …) Perfectes per cosir tot tipus de teixits. Bobines de diferents metratges i qualitats (poliester, torçal, cotó …) i amb tots els colors inimaginables.\nFils per a labors\nTenim diferents tipus de fils per les seves labors de les marques punteres (Coats, DMC) Mouline per a punt de creu. Tapisseria per a mig punt . Perle per ganxet i brodat (Tridalia-Freccia). Cometa Encajes per punta de coixí i altres tipus per fer fistó , richelieur, etc…\nFils per patchwork\nFils de cotó per patchwork i quilting. Els millors fils per a confeccionar qualsevol tipus de labor tant a mà com a màquina al esser molt resistents.\nFils per embastar\nExtens assortiment en colors de fils per embastar. Ideal per a preparar les peces de roba abans de la costura definitiva.\nFils elàstics, de silicona i metal·litzats per a bijuteria i fil invisible per fer vores.


Obre el procés participatiu de la Nova Xarxa de Bus que afecta el Bon Pastor | Andreuenc\nL’Ajuntament de Barcelona i Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) han posat en marxa el procés participatiu de la Nova Xarxa de Bus que permetrà al barri del Bon Pastor disposar d’una nova línia de bus, l’H4. Els propers dies 26 i 28 d’octubre es celebraran dues sessions informatives al districte Sant Andreu perquè els ciutadans puguin fer les seves aportacions i suggeriments sobre les línies previstes.\nEl procés de transformació de la xarxa d’autobusos va començar l’any 2012, amb cinc línies de nova creació. Durant 2013 i el 2014 va ampliar-se el nombre d’itineraris i a principis de 2016 s’executarà la quarta fase amb tres noves rutes, una de les quals afecta al Bon Pastor. Aquesta remodelació pretén facilitar la mobilitat i avançar cap a una ciutat intel·ligent, amb un transport sostenible i eficient.\nLa intenció és que els usuaris siguin partícips d’aquesta nova fase i puguin aportar propostes de millora al servei d’autobús. Per fer-ho, disposaran d’unes sessions participatives durant el mes d’octubre amb els principals agents socials de cada districte o barri afectat. A Sant Andreu, les reunions seran el dia 26 d’octubre, a les 19h, a l’Auditori del Centre Cultural Can Fabra i el dia 28 del mateix mes, també a les 19h, però en aquest cas al Centre Cívic del Bon Pastor.\nPrecisament, el Bon Pastor serà el punt d’origen i final de la nova línia H4. Aquest recorregut és el que causarà més canvis en el sistema actual perquè deixaran de funcionar les actuals línies 22 i 73 i es produiran algunes modificacions en les línies 33, 60 i 75. A més, també serà la ruta que tindrà un traçat més llarg amb uns 27 quilòmetres.\nA banda de les sessions, l’Ajuntament ha comunicat que oferirà punts de participació i d’informació als districtes afectats on els ciutadans podran assistir per consultar informació i afegir propostes en butlletes. Una altra manera de fer-ho serà telemàticament a través d’un formulari online.\nFotografia: Un dels busos de nova implantació | Ajuntament de Barcelona\nEtiquetes: autobúsBon PastorNova Xarxa de BusTMB


• Podem Alcoi durà a terme una campanya de suport a petits comerços i autònomos • El dimarts 27 d'octubre establiran taules pels barris d'Alcoi • Naiara Davó va informar l'assemblea sobre la seua reunió amb el diputat per Podem Josep Francisco Almeria • Podem Alcoi busca un local per convertir-se en seu social del partit polític\nEnviat per Redacció en 24 d'octubre de 2015.\nTags: Alcoi, Assemblees, Comerç, Eleccions Generals 2015, Podem Alcoi\nAssemblees de Podem Alcoi és continua informant periòdicament./lesmuntanyes.com\nLes necessitats i demandes dels petits comerços va ser un dels temes tractats a l’última assemblea quinzenal de Podem Alcoi, el dimecres del 21 d’octubre, així el començament d’una a campanya de recollida d’aquestes necessitats i demandes dels petits comerços, pimes i autònoms alcoians, “en aquesta campanya proposem donar-los suport mitjançant la visibilització dels seus problemes i demandes”.\nCrear un mapatge de les problemàtiques del comerç, una vegada realitzat l’Equip de Programa d’Economia de Podem Alcoi s’encarregara d’integrar-ho en el programa les propostes i demandes que ens plantegen, “tot aquell que vulga participar en les nostres campanyes i activitats serà benvingut”, conviden a participar Podem Alcoi.\nTambé present a l’assemblea, la regidora Naiara Davó va informar l’assemblea de la seua recent reunió amb el diputat a la Generalitat per Podem Josep Francisco Almeria. Naiara Davó va comentar d’establir “un procés de connexió entre els diferents regidors municipals de les forces del canvi i els diputats autonòmics de Podem”.\nA més des de Podem s’ha començat a organitzar la campanya de recollida de signatures necessàries segons l’actual llei electoral perquè es puga presentar a les eleccions generals. El dimarts 27 d’octubre establiran taules pels barris d’Alcoi “perquè tots els veïns i veïnes d’Alcoi puguen donar-nos el seu suport amb la seua signatura”.\nPodem Alcoi busca un local per convertir-se en seu social del partit polític per les pròximes elecciones generals del 20 de desembre 2105 “la iniciativa d’establir un crowdfunding amb l’objectiu de llogar un local per a poder dur a terme aquesta campanya electoral, tan decisiva per a la història del nostre país, en les millors condicions possibles”.\nXerrada per reivindicar el tren Alcoi-Xàtiva-València


“Hem anat picant pedra” | Borja Sánchez | Girona | Handbol | L'Esportiu de Catalunya\nCENTRAL HANDBOL BORDILS\n“Hem anat picant pedra”\n“Estic content d’haver acabat certificant la salvació i per mi, per haver tingut més minuts”, afirma el 5\n“Nosaltres fins a l’últim minut anàvem a buscar la victòria”\nXicu Reixach al Blanc i Verd, contra el Villa de Aranda (26-23) Arxiu.\nEns va costar treure resultats positius, però ens estàvem entrenant bé i teníem confiança que arribarien\nUn dels vuit supervivents de l’ascens el 2013 a Sòria, Xicu Reixach (Celrà, 1990), ha agafat protagonisme en el Bordils en el tram final de la temporada i ha acabat com a central titular de Sergi Catarain, desplaçant Sergi Mach a un lateral amb Arnau Palahí en l’altre. Cinc temporades i cinc permanències a plata que permeten al 5 del Blanc i Verd analitzar la temporada un cop lligada la salvació en la penúltima jornada tot i perdre amb el Covadonga.\nCada any diem que la permanència ha estat la més difícil, però en aquest s’ha patit molt, no?\nAquesta temporada l’he trobat dura, amb alts i baixos: vam començar més malament i a poc a poc vam anar agafant el ritme. Hem tingut ratxes de victòries seguides que també ens van donar ànims, o la de Palma del Río, que va ser molt important. I crec que el final de temporada que hem fet ha estat força bo.\nL’equip que puja directe a Asobal, l’Alcobendas, el guanyen aquí. El Nava que és segon també. Com s’explica? Miracles són un cop...\nSabem que si volem salvar-nos i mantenir la categoria, on hem de treure punts és aquí: és més fàcil jugar i hi estem més còmodes. Podem competir contra qualsevol rival tant si ve el primer o un de mitja taula. Som molt forts, l’afició també empeny i sabem que podem guanyar qualsevol.\nFeia referència a la del Palma, però la victòria a fora, a Torrelavega, els permet no dependre de ningú en el tram final, i la de Madrid fins i tot els dona marge d’error. 8 punts, és el millor curs a fora?\nEls partits de fora també els anem a disputar contra qualsevol. Els de casa són importants, però els que t’acaben de marcar la diferència o et permeten pujar llocs són els de fora, que són més una sorpresa, com aquell qui diu. Hem tingut la sort de poder viatjar molt bé aquest any, perquè, tot s’ha de dir, el club s’ho ha treballat molt. I aquests punts de fora ens han permès certificar la salvació.\nLa sensació d’aquest darrer partit era de dia gran. Ho van acusar? El Covadonga si no guanyava ja baixava. Però el Bordils... Vagin dissabte a jugar-se la permanència a la pista del segon...\nDurant la setmana hi havia la sensació de partit important. Sabíem que ens hi jugàvem molt, que si els de baix guanyaven i nosaltres perdíem, anar a Nava a jugar-se la temporada era complicat. El partit va ser molt igualat i al final va caure del seu costat, però nosaltres fins a l’últim minut anàvem a buscar la victòria. Després ens vam assabentar que l’Aranda perdia. I també ells tenien jugadors amb experiència Asobal i amb més bagatge que els va donar més encert, o bona sort, al final. Nosaltres vam fallar alguna ocasió per precipitació... Potser ens van guanyar per experiència.\nL’equip evoluciona amb la temporada, i vostè... acaba titular.\nVaig començar que no tenia gaires minuts, anava entrant de tant en tant, però no jugava tant com ho he fet al final. Estic content d’haver acabat certificant la salvació i per mi, per haver tingut més minuts. Per part meva és un final molt satisfactori.\nL’arrencada va ser complicada, amb el pitjor balanç inicial a plata. Nou tècnic, baixes, resultats...\nVam començar que tot era diferent: entrenador nou que intentava introduir coses noves i nosaltres que sempre havíem estat amb en Pau... Amb en Cata vam començar a treballar coses diferents, i sí que és veritat que al principi ens va costar treure resultats positius, però ens estàvem entrenant bé i teníem confiança que arribarien, els resultats. I a còpia d’anar picant pedra ho hem anat tirant endavant.\nDes de quin moment fan el canvi? Amb els números es veu que quan comencen a estar bé en defensa; era qüestió d’anar agafant aquests nous automatismes?\nSí, en defensa hem estat molt i molt compactes, tant en Vili [Joan Vilanova] com en David [Masó] han fet una feina extraordinària, i en aquestes categories, on realment guanyes els partits és en la defensa i a la porteria. És clar que si hi ha un bon bloc defensiu, la porteria sempre acompanya, i aquest any en Jordi ha estat espectacular, i en Comas també quan ha sortit. En atac sí que en alguns partits ens ha costat més, però gràcies a la defensa i a tenir l’Arnau i en Sergi, que també han estat molt bé, ho hem pogut tirar endavant.\nPer moments anaven en quadre.\nSí, és clar, vam tenir les baixes de Dalmau, el meu germà, també va marxar, en Masmiquel... I on hem quedat amb menys efectius és en la primera línia; després va arribar en Mario a mitja temporada i també ens va donar aire. En Cata ha anat fent força rotacions en la primera línia; també va començar jugant molt en Ferran Oliver i després vaig anar entrant jo. I al final crec que hem trobat un bon sistema.\nSeguim amb la plantilla. Per vostè, que hi és des d’abans de l’ascens i ha anat veient la diàspora. Com veu ara l’Arnau i en Sergi?\nÉs clar que són nois molt bons i que aquí, a Bordils, més amunt no sé si hi podrem arribar. I quan aquí algú destaca, normalment rep ofertes. Per a ells és una oportunitat de jugar més amunt, i fins i tot de guanyar-te la vida amb l’handbol. L’Edu, en Dalmau Huix i en Canyi ho fan, i nosaltres estem molt contents per ells.\nI amb Nonó retirat, creu que veurem alguna tornada com la de Canyi, que és de la seva edat? O l’Esteve Ferrer? Hi encaixarien?\nHome, són grandíssims jugadors i excel·lents companys, i si tornessin la plantilla milloraria bastant. Nosaltres, si volen venir, encantats.\nL'Esportiu. Girona 15-05-2018 Pàgina 18\n“A mi no m’han posat cap problema per dur el llaç”


Club de l`Òpera – Bibliomusicineteca\nClub de l’Òpera: Veus i tesituras- 13 de Març\nVeus i tessitures. El cant humà i les seves possibilitats. Amb Enid Negrete i Lluís Casado. Sessions divulgatives per i per als amants de l’òpera. Divendres 13 de març a les 19:30 hores\nVine a compartir amb nosaltres el 14 de febrer i l’amor a l’òpera amb dos operópatas convidats: Santiago Vela i Alex Salvador. Us esperem com sempre a les 19:30 hores\nVisita a l’exposició «Òpera, passió, poder i política»- 17 de Gener\nCom sabeu # ElClubdelaÓpera es reuneix cada mes a #LaBiblio, però aquest mes la sessió es farà al Caixa Fòrum. Aprofitarem l’exposició sobre l’òpera, titulada «passió, poder i política» … un viatge per vuit premiéres […]\n13/11/2019 La BiblioMusiCineteca


La controladora | Aleix Cabrera\n7 Agost 2006 · by Aleix Cabrera\t· in Articles.\t·\nÉS CONTROLADORA I NO CONTROLADOR perquè gairebé sempre es tracta d’una figura femenina. Tot i no integrar els arquetips universals, com ho són la femme fatale o la southern belle, la controladora reuneix totes les característiques per ser-ne un més. La controladora és la dona que es desviu per conèixer els detalls, per viure la vida dels altres en paraules i en pensaments, per refer les històries i sembrar-les d’afegits personals que les compliquin encara més.\nAquesta dona, tafanera per naturalesa, es troba a cavall de la femme fatale i la peixatera de mercat. De la primera, reuneix la subtilesa i la fredor, sense caure en la malícia ni en la cobdícia. De la segona, hereta el caràcter batxiller o escorniflaire, sense arribar a la cridòria i l’histrionisme («Escolta reina! Mira quines gambes, te’n poso mig quilet i ja veuràs com escalfeu els llençols aquesta nit!»).\nLa controladora mai no cau en aquestes ficades de pota perquè la grolleria no entra al seu terreny, però pot fer plorar a la seva millor amiga remenant-li l’ànima amb el bisturí de la seva llengua. És la «entrometida», la «metelete» o la «metelona» per als castellans. Aquí, a la que fica el nas o nassardeja, l’anomenem mastegatatxes i, fins i tot, furòncol per com n’arriba a ser de pesada.\nUna manera d’afrontar la seva impertinència quirúrgica és responent-li amb una altra pregunta. Que diu «on vas?», doncs li contestes «i tu?». Que fa «ja has trobat feina?», doncs li respons «com està l’índex d’atur?». A vegades, però, això pot sonar una mica esquerp i és millor deixar-ho amb respostes incongruents, també anomenades «de punts suspensius» perquè confonen l’interlocutor. Així, a les preguntes d’abans podríem respondre «a buscar un transport públic…» i «de feina sempre n’hi ha, només cal buscar-la».\nQuan descobrim aquest personatge, el de la controladora, el millor que podem fer és no deixar-nos endur pel neguit i prendre’ns l’encontre com un joc. L’acabarem traient de polleguera, sobretot si ens mantenim serens o indiferents, com si ens trobéssim en un altre món.\n← Les dues nines fúnebres\nDemà és el dia →


Capacitat màx.: 6\nCapacitat màx.: 8\nCuina totalment equipada amb forn microones, rentavaixelles, nevera i congelador. Als nostres apartaments trobareu rentadora-assecadora, planxa i post de planxar.\nSistema de so amb altaveus sense fil que funcionen per Bluetooth.\nEl cotxe no és un problema a Midtown Barcelona, donat que l'edifici disposa d'un garatge privat i vigilat les 24 hores del dia.\nConnexió d'alta velocitat (Wi-Fi o cable), tant a les habitacions com a totes les zones comunes, inclosa la terrassa, de manera totalment gratuïta.\ncommon time: 1,1757259368896\nspecific time: 2,6741478443146\nheader time: 2,754369020462\ntotal time: 4,3039999008179


LA TERRA ALTA | VIU a fons\nUNA RUTA DE BANYS IDÍL·LICS\nDEL TOLL BLAU AL TOLL DE VIDRE\nDe camí cap al Toll Blau\nEl desnivell que hi ha entre el Baix Ebre i la Ribera d’Ebre és el que dona nom a la Terra Alta. Són més de 700km2 famosos mundialment per les seves extenses vinyes que produeixen més de 7 milions d’ampolles de vi l’any.\nDINS DEL PARC DELS PORTS\nPerò en aquesta comarca també hi ha altres espais naturals dignes de menció, com el Parc Natural dels Ports, que el 2013 va ser declarat per la UNESCO part de la Reserva de la Biosfera de les Terres de l’Ebre. I és encara més atractiu si fa bon temps i ve de gust una excursió sense o amb companyia -apte per a fer amb nens, també- que acabi amb una bona remullada.\nEls Estrets d’Arnes i el Toll Blau, dins d’aquest parc, són el lloc ideal, una zona que fa dècades va enamorar a un jove Picasso de setze anys, durant la seva estada a Horta de Sant Joan al 1898, per curar-se l’escarlatina. Ara, en aquest poble hi ha un museu que recorda l’impremta del prestigiós pintor i on es pot llegir una de les seves famoses frases: “Tot el que sé ho he aprés a Horta”.\nDe fet, a Picasso i el seu amic Manel Pallarés -que és qui el va convidar a aquestes terres- durant aquells dies els hi agradava molt endinsar-se pel Parc dels Ports. Ara, l’anomenada Cova de Picasso es pot visitar.\nELS ESTRETS D’ARNES I EL TOLL BLAU, DINS D’AQUEST PARC, SÓN EL LLOC IDEAL, UNA ZONA QUE FA DÈCADES VA ENAMORAR A UN JOVE PICASSO DE SETZE ANYS\nEs deixa el cotxe a l’àrea recreativa de La Franqueta i la direcció cap a la cova està indicada. Tornant enrere cap a l’aparcament, es pot agafar el camí oposat, un recorregut sense gaire dificultat, de vegades entre arbres i matolls i d’altres enmig del congost, vorejant el riu -un afluent de l’Algars- i el barranc de la Vall d’Uixò, envoltats de moles i cingleres on hi viuen diferents rapinyaires. I mirant a dreta i esquerra potser descobrim algun escalador en plena pujada, suspès sobre tolls i piscines naturals que apareixen i desapareixent al llarg de la caminada.\nS’ha de tenir en compte, però, que només es permet el bany al Toll Blau, que està aproximadament a una hora a peu des de La Franqueta, un lloc més profund del riu on l’aigua està més tranquil·la.\nAMB UN PEU A L’ARAGÓ\nSi es tenen més ganes de refrescar-se amb una capbussada, a poca distància hi ha un altre indret espectacular i potser menys freqüentat: el Toll de Vidre, a la frontera amb Aragó, a 7km d’Arnes. Des del poble, les indicacions són força clares, i acaben en un pàrquing. Des d’allà, caminant menys de deu minuts s’arriba a un racó d’aigua transparent que banya una cascada. És el Toll de Vidre. La vegetació esquitxa les roques que l’aigua ha anat modelant i la natura ofereix petites zones d’ombra per a descansar si el sol és massa intens.\nTot i que es pot arribar fins allà en cotxe, el camí és una pista forestal i hi ha trams amb força sots, així que en funció del vehicle pot ser recomanable deixar-lo més lluny i caminar una estona més llarga.\nCAMINANT MENYS DE DEU MINUTS S’ARRIBA A UN RACÓ D’AIGUA TRANSPARENT QUE BANYA UNA CASCADA. ÉS EL TOLL DE VIDRE.


Quan TV3 es deixava mirar - Les aigües turbulentes\nAcabo de visionar, en diferit, els dos programes que TV3 dedicà dimarts passat al periodista Àngel Casas, un temps després d’haver superat, amb èxit i notable bon humor, un procés hospitalari molt complicat. Com no podia ser d’altra manera, el gros dels dos espais (un reportatge d’estil Sense ficció i un homenatge a Casas rodejat d’amics i col·laboradors) girà al voltant del programa estrella dels primers anys de la casa, Àngel Casas Show, un molt ben aconseguit còctel d’entrevistes, música i entreteniment.\nLa successió de talls del programa, bàsicament els moments més curiosos o recordats (la Lucy de Dallas caient a terra, l’amenaça de bomba, una pregunta enverinada a Rock Hudson o l’estriptease de Christa Leem, per exemple), més enllà de fer-me passar una bona estona, m’ha permès un exercici de nostàlgia d’una manera de fer televisió i de tractar al públic que ja considero cosa del passat. El programa d’Àngel Casas, segons pròpia confessió, estava concebut per allunyar-lo tal com fos possible d’aquella idea (no d’Alfonso Guerra com s’assegura, sinó de Calviño, el pare de l’actual ministra espanyola) de “televisió antropològica” que el jacobinisme hertzià reservava per a la naixent televisió autonòmica. Realment ho aconseguí: amb un bon equip de professionals i, és de creure, un bon pressupost, TV3 ens oferia un cop a la setmana (no recordo quin dia) una mena de magazine nocturn modern, obert al món, desinhibit i sense que la seva brúixola perdés mai el nord de la catalanitat. Fins i tot el capítol de la llengua, que podria haver plantejat algun problema, es resolia satisfactòriament amb traduccions simultànies o amb la col·laboració dels propis convidats (difícil de sentir dir, avui en dia, a Bertín Osborne que entenia el català, bàsicament perquè ara no es plantejaria aquesta hipòtesi). Àngel Casas Show no era l’únic programa “de vanguarda” o “cosmopolita” de la nostra televisió, en realitat tota la resta (informatius, concursos, fins i tot les caràtules) responien a aquesta concepció moderna d’un canal de televisió que, per edat, vaig tenir el privilegi de veure.\nLa nostàlgia es barreja amb la preocupació de constatar com el nivell general de TV3 no ha fet altra cosa que anar en davallada constant. És una opinió bastant unànime, tant de crítics com de particulars via xarxa social, i parlo en tots sentits: varietat dels programes, model lingüístic amb presència abassegadora del castellà en notícies, entrevistes i anuncis, hispanocentrisme informatiu… La televisió antropològica ha acabat instal·lant-se, d’alguna manera, no tant per donar més veu a la deep Catalunya, per entendre’ns, sinó per l’escassa presència d’una catalanitat oberta i desinhibida com la que Casas abanderava en el seu recordat show, que contrasta amb el marc mental espanyol que traspua el canal. La qualitat de programes com Planta baixa o Zona zàping (que no miro) és tirant a poca, segons em comenten. El Joc de cartes tampoc me’l miro i només en tinc referències per les hilarants cròniques de Miquel Bonet (busqueu-lo a Twitter). El Preguntes freqüents ha anat perdent també pistonada (Laura, torna!). En el seu moment la pantalla se’ns va omplir de sèries d’adolescents que es passaven la vida dient òstia! i joder! en un intent de posar-se al seu nivell. Ai! Cas apart són els informatius, esdevinguts una mena de publireportatges de les àrees socials de la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona, amb contínues referències a violència de gènere, sensellarisme, immigració o mancances sanitàries: no dic que no siguin greus ni que no se n’hagi de fer ressò la televisió, dic que els informatius han de ser temàticament molt més variats. Podríem seguir.\nNo cal ser cruels ni derrotistes. Polònia aguanta com un campió tots els dijous, Trenta minuts i Sense ficció són ben dignes i Està passant, amb alguns estirabots, es deixa mirar. L’estrenada de fa poc L’última nit al karaoke ha aconseguit que li presti atenció cada dilluns. Aguantaré tots els capítols? Diuen que el problema de la tele de Sant Joan Despí és pressupostari, que hi ha excés de personal no imprescindible, que la “Corpo” està pendent de renovar de fa anys… Jo no sabria dirigir una televisió i, per tant, no puc aportar solucions, només crítiques tan constructives com em sembla en tant que usuari del mitjà (que ningú em tindrà en compte, clar). Però sí que demano, reclamo, imploro una televisió pública catalana que es deixi veure, com fèiem tants catalans fa trenta-cinc anys quan, amatents, el mestre Bardagí atacava la inconfusible sintonia de l’Àngel Casas show.


AIA Obrim les portes al cor de Siau Eivissa Hotel\nObrim les portes al cor de Siau Eivissa Hotel\nDes AIA hem dissenyat i definit totes les zones comunes i habitacions, així com també el mobiliari de Siau. Sempre hem concebut l’interiorisme com a part indissociable de el disseny arquitectònic. Vam dissenyar una imatge interior on l’estil eivissenc és el protagonista, convidant a el client a una immersió a l’entorn.\nEls materials que hem utilitzat estan pensats per ajudar a la millor comprensió de cada espai. D’aquesta manera, acompanyant les parets d’arrebossat blanc i els sòls i sostres ceràmics, els interiors es vesteixen amb materials naturals com fustes i Ratan, teixits i textures que ens recorden la tradició eivissenca. Imatges tradicionals amb materials contemporanis\nUn disseny que es mimetitza amb el seu entorn, però que, al seu torn, es barreja amb elements i colors singulars que li donen, als espais, un punt diferenciador gràcies a l’originalitat de les solucions plantejades. Una imatge càlida, natural i exclusiva per a un entorn de primera qualitat que, captiva el client amb les seves sensacions confortables i que transmet tota l’essència de la Mediterrània i de l’illa.\n+ info (arquitectura)\n+ info (disseny d’interior)


Educació formal: Esferes – Garrotxa Jove\nEducació formal: Esferes\nESFERES és un projecte d’acompanyament educatiu liderat pel CASG amb el suport del Servei de Projectes de Joventut del Consell Comarcal de la Garrotxa i amb la col·laboració dels centres educatius i ajuntaments de diferents municipis de la comarca.\nEl projecte ofereix un espai que proporciona suport i acompanyament fora de l’horari escolar a la tasca de fer deures, per tal de fomentar i mantenir hàbits d’estudi a nens/es i adolescents del municipi.\nA través de la participació de joves voluntaris majors de 16 anys, no només es pretén que aquests donin suport en l’aprenentatge dels més petits, sinó que donin lloc a un intercanvi d’experiències, que els permeti fer un recorregut acadèmic menys dificultós.\nCom a compensació a la tasca realitzada pels joves, se’ls ofereix un xec regal de material escolar, esportiu o informàtic i també un certificat de les tasques realitzades i les hores destinades al projecte.\nSi tens ganes d’involucrar-te al teu municipi i participar del Projecte ESFERES, contacta amb el Servei de Joventut i t’informarem de a quins municipis està actiu el projecte.\nEducació 972 27 49 98 - educ[email protected]arrotxa.cat


Dani Amat | correrxmuntanya\nAltre Aneto per Dani Amat\nSegona victòria al Gran Trail Aneto-Posets per al corredor d’Elda, en esta ocasió en solitari i amb uns minuts més que en 2014. 17h48’04” per recórrer les dos voltes als massisos de l’Aneto primer i del Posets després. En total 109 kms i 7.000 m+ de desnivell. Dani Amat va ser el gran protagonista de l’event que també disputa altres distàncies, com la Vuelta al Aneto (58km), la Maratón de las Tucas (42km), Vuelta al Pico Cerler (22km) i Vuelta al Molino de Cerler (9km). Corredors com Luis Alberto Hernando y Eva Moreda (Maratón) també van estar presents. Juntament amb diversos clubs valencians, que sempre han tingut bons resultats en este event tan multitudinari.\nDani Amat i Denis Zimmermann guanyen el GR10-Xtrem més dur\nDani Amat foto Fernando Prieto\nEls 96 kms i més de 4.000 m+ de desnivell van ser les dades tècniques del GR10-Xtrem Valencia Ultra Trail del 2015, més distànci i més desnivell que qualsevol edició anterior degut a la modificació del tram central de la prova que ix des de Puçol i arriba a l’interior de València, a La Pobleta d’Andilla.\nDani Amat (CXM València) tornava després d’una segona plaça disputada fins el final a l’edició anterior (curiosament la més curta de les sis edicions celebrades), i esta vegada sí, aconseguia una victòria clara (9:56:17). Jose Antonio Rojano (Ultratrail Benidorm) segon i Josep Cebriá (Serra Vernissa) tercer, van acompanyar-lo en meta.\nPer part femenina Denis Zimmermann (Team Salomon Suunto) també repetia en este ultratrail, després de dos quarts llocs consecutius. Estava vegada victòria també clara per davant de les valencianes Carmen Mª Pérez (Serrano) i Laura Herrera (Correliana).\nUn nombre ample de corredors van tindre que abandonar a causa de l’oratge, sobretot. Temperatures baixes a primera hora i molt altes per a gener en les centrals, van ser les causes d’estes incidències. Potser siga l’edició més dura per això. L’event ha estat organitzat pel club CXM València amb el suport de molts clubs de les poblacions que uneixen Puçol i Andilla.\nMAS: 1. Daniel AMAT ASENCIO (CXM València) 9:56:17; 2. Jose Antonio ROJANO NOVA (CM Ultra-Trail Benidorm) 10:28:31; 3. Josep CEBRIA GARZO (CDM Trail Serra Vernissa) 10:35:32\nFEM: 1. Denise ZIMMERMANN (Team Salomon Suunto) 12:33:47; 2. Carmen Mª PEREZ SERRANO (Carnicas Serrano) 13:19:21; 3. Laura HERRERA PEREZ (CA Correliana) 14:10:31


LAURA BELLOSTA, PLATA EN EL CONCURS DE RELAT BREU COCA-COLA | Institut Samuel Gili i Gaya\nLa Laura Bellosta de 2n ESO B ha estat premiada amb una medalla de plata en la 41a edició del Concurs de Relat Breu en català de Coca-Cola. Aquesta és una fita important ja que dels més de 3500 escolars que van participar en les fases eliminatòries, només un 13% va aconseguir una distinció. Des de l’Institut la volem felicitar i l’encoratgem a seguir escrivint i gaudint de la literatura.\nLa gala de lliurament de premis va tenir lloc a Port Aventura el passat dissabte 9 de juny. A l’acte hi eren presents tots els alumnes de 2n d’ESO de tot Catalunya que havien quedat finalistes en les respectives finals territorials. També volem fer extensible aquesta felicitació a tots els nostres alumnes que van participar amb un escrit a les fases eliminatòries, ja que sense ells, no hagués estat possible.\nCada any els millors narradors de Catalunya de 2n d’ESO tenen cita a Port Aventura i el nostre institut hi és present any rere any. En aquesta edició el Gili va rebre una menció especial en ser el centre escolar de Catalunya més guardonat en una sola edició amb 4 premis (distinció aconseguida l’any 2016, en què es van aconseguir dos ors, una plata i un bronze) de tota la història dels Premis Coca-Cola.\nFelicitats, doncs, Laura, i felicitats, Gili!\nFOTOS PREMIS COCA-COLA 2018


Apartment Permskaya 230 Perm Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPermskaya, 230, Dzerzhinsky, Perm, Rússia, 614068 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Permskaya 230\nConvenientment situat a Perm, Apartment Permskaya 230 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Perm. L'hotel ofereix servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de bugaderia, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Permskaya 230.


«Rocío Carrasco és una manipuladora»: la dona que ha trencat el silenci\nRocío Carrasco ha patit les dures crítiques d'una famosa | GTRES\nUna famosa d'aquest país ha carregat durament contra Rocío Carrasco\nper María Merino 05/11/2021 18:35h\nDes que va començar la seva sèrie documental, Rocío Carrasco no ha deixat de ser notícia. Aquests dies ha tornat a tenir protagonisme. En concret, perquè ha guanyat una batalla judicial contra Gloria Camila, referent a uns escrits de Rocío Jurado. Sobre aquest triomf, n'ha parlat públicament una cara molt coneguda del nostre país. És més, ha aprofitat les seves declaracions per carregar contra l'ex d'Antonio David . La responsable d'aquests atacs ha estat l'advocada Teresa Bueyes.\nTeresa Bueyes opina del triomf de Rocío Carrasco\nTeresa és una de les lletrades més conegudes del nostre país. Ho és, no només per la seva amistat amb molts famosos, sinó també perquè ha defensat molts altres en les diferents causes. Tant és així, que ara és la que defensa Matías Urrea en els seus conflictes judicials amb la seva ex, Ainhoa Arteta. Europa Press ha coincidit amb ella en un acte social i ha volgut conèixer la seva opinió sobre la victòria de Carrasco davant Glòria.\nSobre aquesta qüestió, Bueyes ha estat molt clara. Considera que «s'ha arxivat perquè s'ha aportat el document i ja no hi ha res més a fer». «Gloria Camila és hereva de la seva mare i, per tant, la memòria dels morts la protegeixen els hereus. Aleshores, si protegint la intimitat i la memòria de la seva mare, no vol que surtin a la superfície els seus escrits...», ha destacat.\nTeresa Bueyes carrega contra Rocío\nL'advocada ha volgut manifestar que no pensa que Ortega Cano quedi malament als esmentats manuscrits de 'La más grande'. I en dir-ho, ha carregat contra Rocío, a qui no es creu perquè la considera «una gran manipuladora». Fins i tot, no ha dubtat a exposar que recolza en tot el conflicte amb ella el seu exmarit, argumentant que es posiciona a favor d'algú «a qui la justícia ha donat la raó tres vegades».\n«Em sembla un escàndol», ha assegurat Bueyes, que ha reconegut que ha parlat amb Antonio David després de conèixer separació matrimonial. D'ell, n'ha dit que «està lògicament afectat per tot el que ha passat, pensa molt en els seus fills, és clar».\nTeresa Bueyes s'ha posicionat a favor completament d'Antonio David Flores | GTRES\nEls reporters han fet públiques les informacions que indicaven que el malagueny hauria fet servir els seus fills per evitar la presó. I això ha ofès molt l'advocada, que critica que «la gent ja no sap què dir». Diu de Flores que «és un senyor a qui la justícia ha donat la raó en tres instàncies. De què estem parlant aleshores?». En aquest sentit, ha esperat que segueixi sent així, perquè «aquesta senyora que és... Bé, no seguiré perquè ja m'acaloro», ha sentenciat.\nDe la mateixa manera, se li ha preguntat si creu que Rocío Carrasco es podria haver alegrat de la ruptura sentimental d'Antonio David. La seva resposta ha estat contundent: «Els interessos de Rocío, com sabeu, són econòmics més que d'un altre tipus. Aleshores, havent-hi interessos econòmics, jo crec que a ella li és igual la vida personal de la família». Sobre el cas d'alçament de béns pel qual Antonio i Olga podrien anar a la presó, ha qüestionat els motius pels quals ella hi hauria d'entrar.


Curs Barrancs Líder de grup - Cegracia\nBy GIE CEG21 juny, 2018CEG, Destacat, Formació, GIE\nEl GIE ja prepara el següent curset!\nAquest cop de líder de grup de barrancs.\nEl curs es realitza seguint el pla formatiu de la FCE (homologat) i consta d’una part teòrica, que s’impartirà a la seu del CEG (Passatge Mulet nº4, Barcelona) els dijous 5 i 12 de Juliol, a les 19:30h. Les classes són:\nTècniques de progressió amb corda II\nTècniques de progressió amb corda III\nSocors i autosocorrs\nSeguretat-Prevenció d’accidents II\nLes sortides pràctiques es realitzaran els caps de setmana del 7 i 8 de Juliol i 14 i 15 de Juliol. El primer cap de setmana es faran pràctiques en parets. El segon cap de setmana es realitzaran els Barrancs de la Corba i el Torrent de Sant Ou, on els alumnes començaran a ser líders de grup, i per últim acabarem el curset amb un examen el dia 19 de juliol.\nEl preu del curset és de 100€ per a socis i 160€ per a no socis. Queda inclòs dins el preu el material personal bàsic (arnés amb davallador i bagues d’ancoratge) i casc. Queda exclòs del preu el calçat, neoprè, escarpins, els desplaçaments, les dietes i l’assegurança.\nEls participants han de ser majors d’edat. Els alumnes hauran de signar un full de consentiment informat que se’ls facilitarà a secretaria del CEG. Les sortides pràctiques són susceptibles de canvis depenent de la previsió meteorològica. Els organitzadors es reserven el dret de canviar d’activitat en cas d’impediment meteorològic. Els organitzadors es reserven el dret de no permetre la continuïtat del curs a alumnes que no segueixin les normes.


Noves tecnologíes de vending\nEn Vencafesa estem a l'última. Les nostres màquines expenedores compten amb les últimes tecnologies en venda automàtica. Nayax, telemetria, sistema de pagament tancat... Instal·la amb nosaltres la millor màquina vending a Barcelona!\nVending en Centres esportius\nEn Vencafesa aportem a centres esportius com gimnasos, piscines i clubs el complement perfecte: Un ampli assortiment de vending de begudes i aliments saludables ideals per agafar energia després d'hores d'activitat física.\nVending a Centres educatius\nOferim una gran varietat d'opcions de vending tant a estudiants com docents: Snacks, entrepans, refrescos, fruita, amanides... El necessari per continuar amb les classes i l'estudi amb tota l'energia possible\nVending a Oficines i empreses\nA les oficines i en el sector empresarial en general, no hi ha res millor per recargar energia que prendre un bon cafè mentre et relaxes i relaciones amb els companys a la sala de descans.\nVending a aeroports i estacions\nEn Vencafesa oferim màquines vending per satisfer les necessitats de molts centres de mobilitat, ja siguin Aeroports, Estacions d'autobusos, estacions de tren ... etc. Sigui on sigui, oferim sempre el millor servei.\nVending a hospitals\nOferir un vending de qualitat en hospitals i altres centres assistencials és clau per complir amb els exigents estàndards de qualitat. Les nostres màquines de vending compleixen amb totes les expectatives.


Micul Castel Vila Bran Bran Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n507025, Bran, Bran, Romania, 507025 - Veure al mapa\nMés informació sobre Micul Castel Vila Bran\nAl visitar Bran, vosté es sentirà com a casa a Micul Castel Vila Bran, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Micul Castel Vila Bran asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis, restaurant, visites turístiques.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, mini bar, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen platja privada, centre esportiu, sauna, piscina exterior, piscina coberta estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Micul Castel Vila Bran.


Uns okupes amb ple d'antecedents la fan grossa al Poble-sec després que els Mossos els desallotgessin - XCatalunya.cat\nUns okupes amb ple d’antecedents la fan grossa al Poble-sec després que els Mossos els desallotgessin\nEl llirisme defensa les actituds d’alguns okupes\nEls Mossos d’Esquadra han desallotjat aquest divendres un immoble ocupat per lladres multireincidents al Poble-sec, al carrer Radas. En el moment de la intervenció hi havia dos ocupants que, tot i que havien estat prèviament informats de la data del desallotjament, no han volgut marxar voluntàriament. Els okupes enen 12 i 15 antecedents per furts i robatoris amb violència i intimidació.\nEls Mossos han desplegat després un dispositiu de seguretat mentre el propietari de l’immoble l’assegurava, ja que quatre persones, també multireincidents, han intentat ocupar-lo de nou. La intervenció s’ha produït a requeriment del jutjat d’instrucció número 5 de Barcelona. El local es va ocupar el 17 de març, i des de llavors havien augmentat els incidents a la zona. Els veïns havien fet arribar nombroses queixes i estaven col·laborant amb la Guàrdia Urbana per millorar la seva seguretat. També havien denunciat la situació entitats del barri, els veïns, el president i l’administrador de la finca i l’associació de comerciants del Poble-sec i el Paral·lel.\nDe fet, dels 48 fets delinqüencials que s’han produït en aquella àrea en els últimes dos mesos, 31 estan relacionats amb els ocupants del carrer Radas. En els diferents seguiments que han fet els Mossos han identificat fins a 10 persones que sumen entre tots 65 antecedents. L’operatiu s’emmarca en el pla Tremall dels Mossos contra la multireincidència.\nTags: Okupes, Poble-sec\n1 pensamiento sobre “Uns okupes amb ple d’antecedents la fan grossa al Poble-sec després que els Mossos els desallotgessin”\nRetroenllaç: Descontrol amb els cotxes robats: Una banda feia això a Catalunya i Espanya - XCatalunya.cat


ERC adverteix que tornarà a exercir l'autodeterminació si el diàleg fracassa\nBarcelona. Dissabte, 18 de gener de 2020. 14:07\nActualitzat Dissabte, 18 de gener de 2020. 14:07\nEsquerra adverteix que tornarà a exercir el dret a l'autodeterminació en cas que la mesa de negociació oberta amb el govern espanyol "no avanci". El coordinador nacional dels republicans, Pere Aragonès, ha reconegut que "no es pot garantir" l'èxit de la negociació amb l'executiu de Sánchez, perquè considera que el PSOE s'ha assegut a la taula més per "necessitats aritmètiques que no pas per voluntat política".\n"No podem garantir l'èxit d'una mesa on tots sabem que el PSOE s'ha assegut per necessitats aritmètiques i no per voluntat política, però si no avança, tornarem a exercir el dret a l'autodeterminació. No hem vingut a renunciar, hem vingut a guanyar", diu @perearagones pic.twitter.com/JTbLpzcWYa\n— Esquerra Republicana (@Esquerra_ERC) 18 de gener de 2020\nAragonès ha deixat clar que la taula de negociació l'ha de liderar el president de la Generalitat, Quim Torra, "com no pot ser d'altra manera". "Que quedi molt clar que si no s'avança, que no serà per culpa nostra, nosaltres tornarem a exercir el dret a l'autodeterminació", ha etzibat.\nEl dirigent d'ERC també ha anunciat que la setmana vinent presentarà un acord de pressupostos a la Generalitat. Aragonès ha posat en valor el fet d'haver-se assegut a la mateixa taula formacions polítiques amb posicions ideològiques "diverses" i ha destacat que es tracta d'uns comptes que han de servir perquè "la gent visqui millor".\nPressupostos Aragonès presentarà un acord pels pressupostos la setmana vinent El Nacional\nDiàleg JxCat i ERC discrepen per la figura del relator El Nacional


EN AQUELL CEL BRILLEN ESTELS DESCONEGUTS (2018) – Stalker | El Biblionauta\nAlguna cosa brilla al cel, però no és aquesta novel·la.\nAmb prudència i de manera dosificada, li havia fet explicar les bases de la seva saviesa. Així va ser com va albirar el món invisible i els corrents de la màgia.\nVet aquí, possiblement, la ressenya més difícil amb què m’he topat fins ara. La veritat és que he llegit el llibre dues vegades amb un interval d’uns quants mesos (mai abans ho havia fet) i el resultat que n’he obtingut ha estat exactament el mateix: En aquell cel brillen estels desconeguts d’Stalker em sembla una història coixa, mig buida, que promet molt però que no acaba d’arrencar mai. És una pena, més encara després de llegir l’engrescadora sinopsi i de conèixer de primera mà els referents literaris de la novel·la. Suposa també la meva primera ensopegada dins del meravellós catàleg de Raig Verd, que fins ara m’havia delectat amb les obres de Gerbrand Bakker, Peter Terrin, Kevin Barry o la gran Ursula K. Le Guin.\nL’anyanya, una barreja de savi i curandero que atresora el coneixement ancestral i les velles tradicions, s’acosta a un poblat ple de gent malalta al cor de l’Àfrica. El vell és l’últim recurs dels vilatans per fer front a un poder obscur que s’ha instaurat a la regió i que amenaça d’escombrar bona part de la població. El bruixot és capaç de parlar amb els esperits gràcies al jok que va heretar del seu mestre i per mitjà d’ell provarà d’esbrinar d’on ha sortit aquesta execrable maledicció. Malgrat que té els seus dubtes tot fa pensar en la presència d’un yam, un esperit maligne que posseeix profunds lligams amb les forces ignotes. Si això es confirma, el vell haurà de fer el cor fort per enfrontar-se a un ésser primigeni que fa temps que no veu.\nL’Alice Majok, una adolescent que va sobreviure de ben petita a una epidèmia del virus de l’Ebola, evita que un nadó indefens mori d’inanició. Amb aquest petit gest l’allibera d’un terrible destí però com a contrapartida assumeix la feixuga càrrega que suposa fer-se càrrec d’ell d’ara endavant. Aviat s’adona que l’infant, a qui posa el nom de Topi-Paul, no sortirà indemne de les mancances a les quals ha estat sotmès. Tots dos conformen una estranya parella: l’Alice, una noia marcada per un llamp, i en Topi, un nen al qual molts consideren embruixat, no deixen ningú indiferent. Amb aquest estigma els costarà trobar el seu lloc al món.\nLes vides de l’anyanya, l’Alice i el Topi conflueixen anys més tard, quan el mal torna a fer acte de presència i amenaça d’esquinçar l’aparent estabilitat que rodeja les seves vides. En el seu camí es creua l’Ed Bolton, un antic militar sense escrúpols que treballa per una multinacional farmacèutica que ha trobat en les misèries del poble africà el seu particular Eldorado. L’Alice i el Topi es veuen immersos en una mena de cacera i han de fugir d’aquells que es volen aprofitar dels seus particulars dons. La persecució té lloc al món real però també en un revers tenebrós que recorda al d’una exitosa sèrie de televisió, un lloc que l’anyanya coneix prou bé gràcies als estranys estels que hi brillen.\nLa lluita entre el bé i el mal és universal. L’Stalker, pseudònim sota el qual s’amaga l’autor o autora (les dades que en tenim són més aviat contradictòries), se serveix d’una prosa elegant i fluida per narrar una faula en la qual els dos poders s’enfronten per enèsima vegada en el marc d’un món extraordinàriament concebut. La història, però, es queda a mig camí, òrfena d’una trama atraient i amb uns personatges poc explotats. Un servidor ha trobat més paral·lelismes amb obres com Kirinyaga o L’enigma de l’ocell blau (sense arribar al nivell d’ambdues) que no pas amb el clàssic gòtic al qual es vol retre homenatge. L’Stalker obvia la millor arma literària que posseeix i passa de puntetes per la mitologia africana en detriment de l’efecte sorpresa dels thrillers moderns.\nPel que fa a l’edició de Raig Verd hi ha poc a dir: és excel·lent, com sempre. Notable és la invenció de donar veu a les forces del més enllà a través de dues tintes, tot i que no he acabat de treure’n l’entrellat i sovint m’ha resultat confús. Malgrat la misteriosa i atractiva aurèola que envolta la novel·la a un servidor li ha semblat que es tracta d’un simple esbós, una mena d’artifici de màrqueting literari. D’altra banda no li faré escarafalls a Motorsoul, primera novel·la d’Stalker, no fos cas que aquest misteriós autor/a tingui coses importants a dir dins del panorama de la literatura de gènere en català.\nRessenya CiFiCat, Stalker\nPrevAnteriorSAVIS, BOJOS I DIFUNTS (2018) – Diversos autors\nSegüentESTACIÓ BOIRA (2018) – Enric HerceNext\nGràcies per haver-te llegit el llibre dues (!) vegades i per la crítica.\nNo t’enfadis amb la gent de Raig Verd, són tant arriscats i generosos que s’atreveixen a donar veu a un narrador de novel.letes d’aventures a preus populars. Estic d’acord que els faig grinyolar el catàleg, però els editors són així. En tot cas, t’asseguro que tot plegat és genuí per a mal o per a bé. La publicació del llibre no respon a cap estratègia de màrqueting. T’asseguro que no aporto a l’editorial ni diners ni pretigi. Tant de bo però no.\nApa, fins una altra company! Cordialment,\nMoltes gràcies pel teu comentari i per saber pair el que diu la ressenya. Voldria puntualitzar que més que una crítica (jo no sóc ningú per criticar) és una simple opinió d’un lector més. Tinc referents que la novel·la està funcionant bé, he vist ressenyes molt positives, i me n’alegro molt, però un servidor té gustos estranys i sovint vaig a contracorrent. Potser el fet d’anomenar Stoker em va fer assolir unes expectatives massa elevades.\nDe totes maneres pots donar per segur que llegiré Motorsoul. M’agrada el teu estil i crec que és un punt de vista interessant per un catàleg com el de Raig Verd (sempre cal potenciar els escriptors locals), encara que no m’ hagi convençut tant com altres títols.\nHa, ha! Si que tens raó amb això que postular-se com a hereu de Bram Stoker és.. mmm… arriscat. Prenc nota i a la propera en presentaré com a deixeble d’Emilio Salgari!\nVinga, laa propera,


El Club Nàutic Llançà fou fundat el dia 1 de juliol de l’any 1966, per un reduït col·lectiu de persones aficionades a la nàutica esportiva.\nEn aquella data, Llançà no disposava de cap tipus d’instal·lació portuària per albergar embarcacions, utilitzant la flota pesquera existent i la incipient flota esportiva el recer natural que oferia la illa anomenada "El Castellar", avarant les embarcacions a la platja del port, o fondejant-les davant d'ella.\nA iniciativa del Club Nàutic, en els anys següents a la seva fundació, es va construir un petit escar per a les embarcacions esportives, instal·lació que fou ampliant-se fins a convertir-se en l'actual port esportiu i pesquer de Llançà, inaugurat l’any 1991, en el qual es redossen tant les embarcacions esportives, com les professionals dedicades a la pesca que fins aleshores havien de evitar el mal temps anant al proper port de Port de la Selva.\nL'any 2010, el Club Nàutic Llançà va realitzar una renovació total dels molls i pantalans que conformen la dàrsena esportiva del port de Llançà.\nL'any 2017, el Club Nàutic Llançà va obtenir la concessió per a la gestió de la instal·lació portuària esportiva per a un nou període de 25 anys.


Les 7 coses que desitjo sabia quan vaig començar un festival de cinema - Kit D’Eines | Juny 2021\nLes 7 coses que desitjo sabia quan vaig començar un festival de cinema\nFa quatre anys, ni tan sols havia estat a un festival de cinema. Vaig ser cineasta sense cap lloc on projectar el meu documental i quan vaig tenir la sort de trobar un lloc, volia compartir l’oportunitat. Així, vaig llançar el Chashama Film Festival (del 10 al 13 de novembre d’aquest any), que projecta comunicacions internacionals que examinen temes de consciència social.\nL’experiència va suposar aprendre per prova i error –al contrari de la producció de projectes de cinema–, però amb l’ajuda d’amics de la indústria i moltes investigacions, vaig esbrinar la manera de crear i fer un festival de cinema. Això és el que he après, de manera que no haureu de cometre els mateixos errors.\n1. Sabeu què proveu de comercialitzar.\ncFF va ser gairebé el primer festival de la ciutat; la seva identitat havia de ser fresca i convincent. Vaig començar amb el tema 'Pel·lícules que tenen altres por de mostrar', fins que em vaig adonar que no era correcte. cFF mostrava pel·lícules que deien alguna cosa important, però no eren necessàriament controvertides. I què passa si la gent pensés que estaria debutant la propera seqüela de “The Human Centipede”? Volia crear un fòrum per a artistes internacionals per informar el públic més enllà del que s’ofereix a les publicacions de notícies comercials. Així que el CFF es va convertir en el 'Festival dels mons', però això no va expressar més que la part internacional.\nAquest any, vaig definir un tema que els cineastes exploraran en la seva obra: “The Chaos Theory: The Rise and Fall of Societies”. Totes les contribucions parlen d’aquest concepte de qualsevol manera que l’artista triï. Això també fa que el màrqueting sigui més creatiu i que provoqui pensaments. Vaig llançar un butlletí que ofereix no només actualitzacions d’esdeveniments, sinó contingut substancial relacionat amb el tema: articles sobre qüestions polítiques, enquestes d’opinió a peu de carrer sobre esdeveniments actuals. CFF ara representa les idees que vull plantejar, així com les pel·lícules que exploren aquestes idees.\nrevisions de creació annabelle\n2. Cedeix alguna responsabilitat. Fa que les coses funcionin millor, no pitjor.\nQuan vaig començar a cFF, vaig crear tot el material basat en la web perquè pensava que era més fàcil fer-lo jo. Però feia malabars tant, res era tan bo com volia. Portar a algú per gestionar el disseny i la programació web va ser un alleujament enorme. Sabia com volia que es veies les coses, per la qual cosa podia esbossar-la ràpidament i enviar-lo a fer el consumidor de temps. Aleshores vaig ser lliure de concentrar-me en altres tasques.\nDit això, he descobert que mentre la ciutat de Nova York s’arrossega amb artistes sorprenents, també hi ha un nombre just que només diu que és sorprenent. Encara he de mantenir llengües properes a qualsevol persona a qui assigno treball. Intento reclutar gent amb experiència no només, sinó també passió per la feina. Confio en el meu lideratge per impulsar la qualitat del producte.\n3. Veure centenars de pel·lícules no sempre és divertit. Recordeu que teniu l'obligació de valorar-les de forma justa.\nAparentment, la naturalesa humana dicta que, sense importar el temps que proporcioneu, les persones sempre envien les coses abans d’un termini. Una gran part de les més de 300 pel·lícules presentades a la CFF aquest any van arribar just abans de la data de tall. Aquesta també va ser la primera vegada que vaig acceptar la presentació de comunicacions en línia, però ignorava que el sistema d’administració no us contactarà en aquest cas (una altra cosa que m’agradaria ser). Veig totes aquestes publicacions registrades i em pregunto per què no arribaven els DVD al correu. Quan finalment el vaig examinar després de passar el termini de cFF, hi havia més de 75 pel·lícules en línia que encara havia de veure. No hi ha prou crispetes al món.\nVaig veure pel·lícules gairebé constantment durant dues setmanes seguides. Però, fins i tot si no m’agradava una o sabia que no es presentaria, encara ho acabaria. M’he assumit la responsabilitat de dirigir un festival, cosa que vol dir que els deu als meus companys de cinema veure les pel·lícules que van presentar de bona fe. I quan en veig una amb una història fantàstica, però, per exemple, amb una qualitat de vídeo deficient, puc mirar més enllà de la part no tan bona i valorar el talent brut del cineasta. Els valors de producció són fàcils de reparar, però és difícil trobar una bona història.\n4. L’orientació d’un festival de cinema a produccions comercials no ajuda la majoria de cineastes.\nHe anat a festivals establerts, com Sundance i Cannes. No volia que el CFF estigués preocupat pels vestits de catifa vermella i les posteriors. En comptes d'intentar representar celebritats i treballs que es van transmetre de festival a festival, l'objectiu de CFF és ressaltar el que han de dir els realitzadors. Si hi ha inconvenients d’una aplicació comercial, no veig que la còpia. El cas és que, fins i tot per als cineastes que guanyen premis i atenció als principals festivals, el seu dia al sol acostuma aquí. La propera setmana tornen a ser cambrers i ajudants executius. Si l'objectiu d'un festival és trobar el següent gran fabricant de diners, aleshores el jutjat no és l'objectiu i l'esdeveniment no està dirigit a presentar pel·lícules basades en el mèrit artístic.\nPrediccions oscar 2018 millor actor\n5. Quan el vostre pressupost és reduït, hi ha maneres específiques de distribuir-lo.\nUn any, vaig portar a un personal amb el talent més gran que va resultar gastar els meus diners. Va aconsellar imprimir milers de fulletons i pòsters, i després va pagar la gent per distribuir-los. El resultat: piles de sobres, paper desaprofitat. Un petit festival no atraurà públics a l'estadi, per molt que tingueu fulls volants als taulers d'anuncis de la cafeteria. Arribareu a més persones de manera barata i ràpida a través de plataformes de xarxes socials a través del web.\npatton oswalt feliç\nQuan em faig un pressupost, em fixo en el que és absolutament necessari per produir un petit festival. Inclou el desenvolupament web, vehicles per sol·licitar pel·lícules (com senseabox.com), un espai per a esdeveniments, personal per ajudar a organitzar l’esdeveniment (assistent, gestor d’escenari, techie) i refrescos. Hi ha tots els complements d’allà. Preneu el que podeu obtenir. Si t’ofereixen un espai, encara que no sigui l’ideal, digues gràcies i fes-lo servir. De totes maneres, la vostra audiència estarà sentada a les fosques.\n6. Obtenir patrocinis corporatius no és tan fàcil com podríeu pensar.\nTant si necessiteu diners, subministraments o espai, el suport corporatiu és difícil de reduir, sobretot quan sou nou i no teniu reputació. Aquests nois tenen precaució amb el que li lliguen els noms. Vaig desconcertar els representants corporatius, vaig tenir amics per provar els seus contactes, vaig prendre una classe per obtenir patrocinis. Res va donar els seus fruits.\nLes corporacions solen patrocinar esdeveniments que donen suport a grups com organitzacions benèfiques i institucions culturals. Vaig començar a pensar com presentar CFF, ja sense ànim de lucre, com una empresa de “bones obres”. Com que em vaig enamorar del cine a l'escola secundària però no tenia recursos ni mentors, em va agradar la idea de convidar els estudiants de secundària a aprendre sobre l'ofici a través de cff. Aquest any, estem construint de forma agressiva col·laboracions amb escoles públiques que imparteixen grups de promoció de l’educació en cinema i arts. També ha esdevingut el punt clau de com ens acostem a les empreses per patrocinar-les.\n7. No necessitava ser seriosament mortal per a tot això.\nLa indústria del cinema està plena de gent seriosa. Vaig creure que la CFF també havia de ser seriosa. Però la seva distinció més gran és que és el meu festival, per la qual cosa hauria de reflectir la meva personalitat. Els meus instints em deien que presentessin llargmetratges que em traslladessin personalment, no una col·lecció que suposava que la indústria em somriuria. I volia que el meu esdeveniment fos divertit. És gratis. Hi participem nens que volen ser cineastes. Tothom parla de les pel·lícules entre si i amb els artistes. Tenim experts de la indústria per jutjar, però no hi ha cap distracció entre els convidats de famosos ni una nit brillant d'obertura. cFF és el que vull que sigui: un festival sobre fer, mirar, i aprendre de la pel·lícula.\nRick Kariolic és el fundador i director artístic del Chashama Film Festival de la ciutat de Nova York, ara en el quart any. Funciona del 10 al 13 de novembre al 217 East 42nd St.


A la cèlebre pregunta de Halloween o castanyada, he de dir que jo sempre m’he decantat per les castanyes, moniatos i panellets. De totes maneres reconec que aquesta tradició anglosaxona de bruixes, fantasmes i carbasses terrorífiques fan una cuina de “treballs manuals” molt divertida. Quan els meus fills eren petits fèiem un mix; preparàvem el sopar “Halloween” per la mainada i els adults fèiem la castanyada. Els peques s’ho passaven d’allò més bé preparant un menú ben diferent i divertit.


Els costos laborals a l'estat espanyol estan un 25% per sota de la mitjana de l'eurozona\nEl preu per hora, amb salari i retribucions a la Seguretat Social, �s de 20,6 euros. Aquesta xifra est� lluny dels 39,3 euros per hora de B�lgica, el pa�s amb els costos laborals m�s elevats\nL'estad�stica ha desmentit la suposici� que molts sostenen que produir a l'estat espanyol �s car. Segons dades de l'Eurostat, l'institut d'estad�stica europeu, els costos laborals espanyols s�n els m�s baixos dels grans estats de la zona euro. Les dades confirmen que no t� un problema de costos salarials sin� d'un sistema productiu de poc valor afegit que necessita m� d'obra barata per a poder existir.\nSu�cia i Dinamarca completen el podi dels costos laborals m�s cars. Pel que fa a la comparaci� entre els dos ...\nLa Intersindical-CSC obt� nous delegats als sectors d'arts gr�fiques i premsa.\nEn les eleccions sindicals celebrades recentment, la Intersindical-CSC obt� 5 nous delegats i delegades.\nAl sector d'arts gr�fiques, la central sindical catalana ha obtingut representaci� a les empreses seg�ents:\n- Editorial Bosch SA (L'Hospitalet Llobregat), 1 delegada\n- Traza Danel SAU (Barcelona), 2 delegats\n- Romany� Valls SA (La Torre de Claramunt), 1 delegat\nAl sector de premsa, al Diari ARA s'ha obtingut -en una coalici� sindical- 1 delegat afiliat a la Intersindical-CSC.\nAquests delegats venen a refor�ar la pres�ncia de la intersindical-CSC als sectors d'arts gr�fiques i premsa. Des del sindicat volem felicitar els i les companyes pels resultats obtinguts i refermar el nostre comprom�s de lluitar per defensar els drets del conjunts dels i les treballadores. ...\nCom fer l'ingr�s de l'IVA a l'Ag�ncia Tribut�ria de Catalunya\nJust una setmana abans de v�ncer el termini per a declarar l'IVA del primer trimestre de l'any, una colla d'empresaris i aut�noms han decidit d'ingressar-lo a l'Ag�ncia Tribut�ria de Catalunya. A m�s, aviat explicaran quins altres impostos deixaran de pagar a l'estat espanyol.\nMentrestant, recordem els passos que cal seguir per fer l'ingr�s de l'IVA a la Generalitat, i no a l'estat.\nEsquem�ticament, s�n aquests:\n�Omplir el formulari de dip�sit d'efectiu de l'Ag�ncia Tribut�ria de Catalunya (ATC). Hi\nha quatre formularis, un per a cada prov�ncia: el de Barcelona �s l'S-26; el de Girona, l'S-27; el de Lleida, l'S-28 i el de Tarragona, l'S-29.�\n�A l'apartat 'Descripci� de la finalitat del dip�sit' s'hi ha de marcar l'opci� ...\n1. Per la defensa dels drets socials i laborals: Perqu� els nostres drets no es negocien, s'exerceixen i es defensen. Diem no a la reforma laboral i s� a les pol�tiques actives d'ocupaci� reals i de qualitat.\n2. Per la defensa dels drets nacionals: demanem la plena sobirania nacional i econ�mica. Prou d'espolis i d'intervencions alienes.\n3. Contra la dictadura del capital: els governs febles i mancats de lideratge es sotmeten a la dictadura dels mercats i s�n incapa�os de sortir-se'n.\n4. Contra les retallades: Per mantenir l'estat del benestar i uns serveis p�blics de qualitat. L'educaci� i la sanitat s�n drets i no negocis.\n5. Perqu� la crisi l'ha de pagar qui l'ha provocat: bancs i mercats han d'assumir les ...\nEl Documental del Mes, porta a les nostres pantalles �La meva f�brica�, una oda a la dignitat de la classe treballadora en temps de crisi.\nWismar, 120 quil�metres a l�est d�Hamburg. 45.000 habitants dels quals una tercera part dep�n directa o indirectament de les drassanes Wadan Yards, la �nica gran empresa de la regi�. L�agost de 2008 un inversor rus compra la vella empresa alemana. El futur es dibuixa pr�sper i segur. Poc despr�s esclata a EUA i despr�s a la resta del m�n la crisi financera i econ�mica que a dia d�avui encara patim. 5.000 llocs de treball a la ciutat es posen en perill. Comen�a una cursa contra el temps.\nEl director de La meva f�brica acompanya un grup de soldadors durant aquests mesos plens de pors i durant el proc�s apr�n que la p�rdua del lloc de treball �s molt m�s que la ...\nLa Intersindical-CSC ofereix el seu suport a la concentraci� ciutadana en defensa dels drets i llibertats civils convocada per la FAVB\nEl sindicat catal� d�na suport a la concentraci� en defensa dels drets i les llibertats civils que tindr� lloc el proper dissabte, 14 d'abril, a les 12.00h a la pla�a de Catalunya de Barcelona.\nA continuaci� reprodu�m el comunicat de la FAVB.\n"Des de la FAVB, Federaci� d'Associacions de Ve�ns i Ve�nes de Barcelona, sempre hem manifestat el nostre m�s ferm rebuig a totes les formes de viol�ncia. Considerem que el dret a la protesta ha de poder-se expressar de forma pac�fica, sense �sser desvirtuat per accions violentes de part dels manifestants o de la policia. �s per aquest motiu que la FAVB, conscient de la seva responsabilitat com a moviment ciutad�, sempre s'ha situat al capdavant de la defensa dels drets i ...\nLa Intersindical-CSC es reuneix amb els sindicats andins amb qui du a terme projectes solidaris i de drets humans\nEntre el 19 i el 30 de mar� el Secretari d'organitzaci�, cooperaci� i solidaritat de la Intersindical-CSC, Sergi Perell�, acompanyat del Coordinador de projectes per la zona andina de la Intersindical-CSC, Javier Calder�n, es va despla�ar a l'Equador i a Col�mbia per tal de mostrar la solidaritat i con�ixer de primera m� els progressos dels projectes de solidaritat, drets humans sindicals i formaci� que endega des de 2005 amb sindicats bolivians, equatorians i colombians.\n* El membre del Secretariat es va trobar amb les direccions i els equips t�cnics del sindicat Fenocin de l'Equador, el sindicat pag�s Astracatol - Fensuagro del sud de Col�mbia i el sindicat colombi� de treballadors de les universitats p�bliques Sintraunal.\nEn les trobades es va tractar la situaci� ...\nSimiocr�cia. Cr�nica de la gran ressaca econ�mica\nInteressant v�deo d�animaci� del dibuixant catal� Aleix Sal�, en presentaci� del seu nou c�mic "Simiocr�cia, Cr�nica de la gran ressaca econ�mica", una dissecci� de la crisi i dels seus causants.\nSal� fa una �cida refer�ncia al principi de Hanlon -"Mai atribueixis a la maldat el que pot ser explicat per l'estupidesa".\nPotser �s un bon llibre per a aquest Sant Jordi ,oi?


Teletreball i nous usos del temps – Alexis Serra i Rovira – EAPC blog\ngeneral / polítiques del temps / teletreball\n27 d'octubre de 2020 23 d'octubre de 2020 EAPCDeixa un comentari\nVenim d’una organització de gestió, pública i privada, basada majoritàriament en el control i la desconfiança, en llargues jornades de treball presencial que provocaven ineficiència i poca productivitat. Venim de la cultura del «tot en paper» i dels compartiments estancs en què cadascú tenia assignats la seva taula, la seva cadira i el seu ordinador. Venim també d’una organització dels hàbits quotidians en què la càrrega més gran de treball domèstic recau sobre la dona, i en què les primeres mesures que es varen aportar en relació amb la conciliació anaven dirigides cap a la dona perquè fos ella la que s’espavilés a conciliar els seus diferents temps. I venim d’una manca preocupant de temps per a nosaltres mateixos, de manera que hem construït una societat desorganitzada en els horaris que ens empeny a anar a dormir tard i a rendir malament.\nEl teletreball forçat per les circumstàncies de la pandèmia ha precedit aquesta revolució cultural i tecnològica que ens ha de permetre guanyar en qualitat de vida. Les tecnologies i la connectivitat ens apropen malgrat les distàncies, acceleren canvis d’organització cultural que ens permetran aconseguir una gestió més flexible, basada en el marc de confiança i en els acords per objectius, que també s’aniran imposant com a sistema d’obtenció de resultats en comptes de l’estricte compliment horari. El treball en remot i en xarxa deixarà de banda el paper i el punt de trobada documental serà definitivament el núvol. La presencialitat, quan escaigui, es viurà en espais de treball amplis, il·luminats i diàfans, lluny de la segmentació que oferien els despatxos clàssics.\nAquests canvis s’estan produint en el terreny normatiu i reglamentari, i esdevenen el marc de referència per accelerar aquesta evolució organitzativa. Així, en el terreny de les relacions laborals, el Govern de l’Estat ha impulsat, a conseqüència dels efectes de la pandèmia, la Llei del teletreball, que va entrar en vigor dimarts passat, 13 d’octubre, fruit del consens i l’acord entre les organitzacions sindicals i la patronal. En el terreny de la funció pública, però, cal destacar la feina de llarg recorregut feta per part dels responsables de la Generalitat en relació amb la regulació del teletreball. Fa més d’un any que havien impulsat un grup de treball justament per orientar l’Administració de la Generalitat cap a aquesta modernització administrativa i que ha derivat en l’aprovació, aquest estiu, del Decret 77/2020, de 4 d’agost, pel qual es regula la prestació de serveis en la modalitat de teletreball per al personal al servei de l’Administració de la Generalitat de Catalunya i els seus organismes autònoms. I la pregunta és: per què les diferents normatives sobre el treball a distància poden suposar un nou paradigma en els usos del temps?\nEl treball en remot ens permetrà entendre i aprofitar més la nostra pròpia gestió del temps. Es tracta d’una forma de treball que combinarà la distància amb la presencialitat, aprofitant els aspectes positius de cadascun dels models, i que ens permetrà estalviar temps i diners en desplaçaments, a més de suposar una minoració de la contaminació i de la congestió de la mobilitat. I és justament la nostra pròpia gestió del temps la que se’n pot beneficiar, si entre el conjunt de la societat aprofitem aquest canvi per redistribuir el conjunt dels nostres temps.\nPerquè, amb el conjunt de mesures que ens permeten flexibilitzar els horaris de treball, podem conciliar millor els nostres diferents temps i reequilibrar millor el temps que ens destinem a nosaltres mateixos. Per tenir més temps per al lleure personal, per a l’oci o per a l’associacionisme en qualsevol de les seves versions, atès que també ens ha de facilitar contribuir cap a una corresponsabilitat real entre dones i homes en relació amb la distribució de tasques domèstiques, de cura dels fills i filles o d’atenció a la dependència, si realment volem una societat plenament igualitària. Perquè ens hauria de permetre agafar millor el son i guanyar en quantitat i qualitat d’hores dormides per descansar i rendir millor l’endemà.\nÉs evident que sorgeixen reptes i dubtes: forma part d’una adaptació cap a hàbits culturals nous, i ens preguntem si ens serà fàcil habituar-nos a treballar diversos dies des de casa, si tothom entendrà el rol de cadascú a l’hora de treballar en remot, si el conjunt dels comandaments entendran i respectaran la desconnexió digital laboral o si, per exemple, els nostres habitatges estan prou preparats per organitzar-nos i desenvolupar la nostra feina professional —en espai, il·luminació, concentració, o en el compliment de la llei de prevenció de riscos laborals—, en funció del nombre de persones que poden arribar a teletreballar en un mateix habitatge. Tots aquests dubtes són comprensibles. Per això és tan important educar en el treball a distància. En aquest sentit, l’èxit de participants en el cicle formatiu telemàtic L’impuls del teletreball al món local —organitzat per l’Escola d’Administració Pública de Catalunya (EAPC) amb la col·laboració de la Secretaria d’Administració Local, la Direcció General d’Administració Digital i l’Oficina per a la Reforma Horària— avala l’interès cap a aquesta nova forma d’entendre la cultura del treball. Perquè el conjunt de les administracions locals del nostre país tindran un paper molt important en aquesta transformació digital i organitzativa tant per les seves institucions com pels beneficis que pot comportar una connectivitat més gran cap als seus conciutadans, sobretot en aquelles zones més rurals.\nEn efecte, les polítiques que promouen aquesta millora dels usos del temps són denominades «polítiques del temps», perquè promouen una distribució més acurada dels temps quotidians, una gestió més eficient del temps personal i l’adaptació cap a uns horaris i uns hàbits més saludables amb un objectiu: viure millor. I la principal política transversal del temps que assumeix la Generalitat és la reforma horària. Per això, el seu Pla de transició cap a la reforma horària rep el nom de «Viure millor».\nLes polítiques del temps aniran agafant visibilitat i protagonisme, no solament en el si del Govern de la Generalitat, sinó també al conjunt de les administracions públiques, perquè el seu denominador comú és treballar per a una millora de la vida quotidiana de les persones amb el factor temps com a element comú; en definitiva, perquè la societat reclama quedar empoderada per gestionar millor el seu propi temps, com un dret del conjunt de les persones.\nPer això el teletreball accelera aquesta redefinició dels usos del temps i aquest objectiu compartit que no és altre que el benestar de les persones, i per això el teletreball també esdevé un accelerador clar de la reforma horària a Catalunya.\nAlexis Serra, Conciliació corresponsable, Connectivitat, Digitalització, Hàbits saludables, productivitat, teletreball, Usos del temps


Aïlla, estalvia i guanya confort amb Corretja, utilitzant el sistema SATE - Corretja\nEl SATE ( Sistema d’Aïllament Tèrmic per l’Exterior) va néixer com a recurs per la rehabilitació de façanes, aportant una millora energètica. Aquest sistema es va originar al centre d’Europa al voltant del 1940 com a solució per protegir-se del fred i com estalvi energètic. Més endavant, veient els seus avantatges, s’ha introduït també a la nova construcció . Aquest, s’ha anat expandint per tot el món, aplicant-se a zones càlides per protegir-se de la calor.\nLa finalitat que té el SATE és crear una línia continua d’aïllament, evitant els ponts tèrmics que poden sorgir durant la construcció.\nPer això, la millor forma d’aïllar és fer-ho per l’exterior, ja que per l’interior seria molt complicat aconseguir-ho i més quan es tracta d’una rehabilitació. Amb tot això el sistema ens demana que ha de complir com a mínim un valor de resistència tèrmica igual o superior a 1 m²k/W com s’indica a la guia ETAG 004 i a les normes UNE-EN 13499 i 13500.\nLa peculiaritat que té el sistema SATE és que podem triar el tipus d’aïllament que volem posar (segons les prestacions que volem aconseguir). Els més habituals que se solen instal·lar són EPS Blanc, EPS Grafit, XPS, Llana Mineral, Fibra de Fusta i Suro. Cada sistema està certificat pels diferents fabricants que hi ha actualment al mercat. Per tant, cada un té els seus productes específics perquè el sistema funcioni i no generi patologies.\nPerquè utilitzar el sistema SATE:\nPer reduir el consum energètic (Depenent de l’aïllament, gruix i tipus de construcció, hi ha una reducció del voltant d’un 30 %).\nPer millorar el confort dins de casa.\nPer evitar condensacions en les zones fredes de les façanes on no tenim aïllament o suficient gruix.\nPer modernitzar la façana (en el cas que es tracti d’una rehabilitació) on podem triar el tipus d’acabat, triant textura i color.\nPer no perdre espai útil (a l’aïllar l’edifici per fora no perdrem espais habitables dins l’immoble).\nPer revalorar econòmicament l’immoble i millorar la classificació energètica.\nPer contribuir al medi ambient (reducció del consum energètic i reducció d’emissions de CO₂.\nPerquè aïllar amb Corretja?\nPer la llarga trajectòria que portem treballant amb el sistema SATE. A Corretja des de l’any 2008 estem treballant amb els diferents sistemes que es poden aplicar, essent avui en dia el referent a la comarca d’Osona amb sistema SATE amb una gran quantitat de projectes realitzats.\nPer l’equip de professionals amb llarg bagatge. A Corretja comptem amb tècnics formats i especialitzats per diferents fabricants de caràcter nacional i internacional.\nPer l’assessorament i seguiment del projecte. A Corretja assessorem els nostres clients en tot moment. Aconsellem del sistema o sistemes més adequats que es poden fer segons les prestacions que es volen aconseguir i fem els càlculs dels gruixos que s’han de posar. A part d’això, es fa estudi i seguiment exhaustiu de l’aplicació a l’obra.\nPer la venda de materials amb alts estàndards de qualitat. Tots els materials que venem compleixen l’homologació europea -ETAG 004-s.\nPer la varietat de materials en estoc. A Corretja disposem de tots els materials necessaris per a l’elaboració del SATE: diferents tipus d’aïllament i gruixos, espigues, malles de reforç , arestes per acabaments i finestres, morters adhesius, morters d’acabat, eines per l’aplicació, perfils d’arrancada, banda expansiva, etc….\nPer la logística pròpia: Corretja disposa de logística pròpia, facilitant l’entrega de materials a l’obra de forma ràpida i eficient.\nA l’article no hem parlat de l’oferta de materials que tenim, ni de com aplicar el sistema SATE pas a pas. Pel que agrairíem que, si esteu interessats en saber més sobre el tema, no dubteu en contactar amb nosaltres ja sigui via web, telèfon, o amb persona a les nostres instal·lacions, on els nostres tècnics us atendran per informar-vos de qualsevol dubte. I per últim donar les gràcies a tots els professionals de la construcció que han confiat amb nosaltres tots aquests anys per a l’aplicació del Sistema SATE.\nPreviousPrevious post:Campanya “100% Corretja”\nNextNext post:Corretja celebra els 7 anys d’aplicacions amb Thermabead


Les receptes de l’univers Potter, ara a casa | Diari de Tarragona\nLa Galera publica el llibre Harry Potter. Festes i Banquets, de Jennifer Carroll.\n28/11/2021 09:17 | Actualizado a 28/11/2021 09:55\nEl llibre s'inspira en el món màgic de Harry Potter.\nCorria l’any 2001 quan, al novembre, va arribar als cinemes Harry Potter i la pedra filosofal, el primer lliurament de la saga de Harry Potter. Després de l’èxit dels llibres, amb milions d’exemplars venuts, l’adaptació cinematogràfica de J.K. Rowling va deslligar una veritable febre màgica fetillant a tot el planeta. Era 1990 quan la seva autora J. K. Rowling, va començar a escriure la trama del nen amb ulleres i una cicatriu en forma de raig en el front sobre un tovalló mentre prenia un cafè en la cafeteria Elephant House (Edimburg), segons diu la llegenda popular. Li va costar prop de sis anys acabar d’escriure el primer tom.\nAra, més de vint anys després, els fans de la saga estan de sort, ja que La Galera Editorial vol celebrar l’efemèride amb la publicació de Harry Potter. Festes i Banquets, de Jennifer Carroll. El llibre oficial de receptes màgiques, treballs manuals i celebracions inspirat en l’univers de Hogwarts. Un volum amb què preparar algunes de les receptes Pottèriques, com ara pastissos de melassa, empanades de carabassa, varetes de regalèssia, granotes de menta o rams de paneroles, entre moltes altres idees. Així mateix, amb el llibre de Carroll es pot celebrar l’especial Return to Hogwarts l’1 de gener pròxim amb motiu del vint aniversari de la saga, un especial d’HBO que reunirà tot l’elenc.\nAnècdotes i fotogrames\nEl llibre conté tot el necessari per organitzar festes temàtiques inspirades en el món de Hogwarts. Ple de fotografies i amb més de vuitanta treballs manuals i activitats, res no pot sortir malament en les celebracions. Les temàtiques de les festes que inclou Harry Potter. Festes i banquets són ‘Festa d’aniversari de la Copa Interresidències de Hogwarts’; ‘Festa de Halloween de criatures màgiques’, ‘Marató de pel·lícules Retorn a Hogwarts’, ‘Celebració del Ball d’Hivern’ o ‘Un banquet de noces màgic’.\nA més a més es pot accedir a materials descarregables gratuïts, basats en les arts gràfiques de les pel·lícules, que donaran un toc d’autenticitat que sorprendrà els convidats.\nAixí mateix, entre les curiositats que conté, explica per exemple que el disseny del decorat dels compartiments del Hogwart Express es va inspirar en una de les pel·lícules preferides del director Chris Columbus: Una nit ben dura, dels Beatles. Columbus volia que el seu tren fos exactament igual que el que apareix al principi de la pel·lícula, on viatja el grup de música i Stuart Craig, el dissenyador de producció ho va fer.\nHarry Potter. Festes i banquets inclou també fotogrames de les pel·lícules, art conceptual i cites.


Le Cabanon Farinole França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Farinole.\nMarine, Farinole, Farinole, França, 20253 - Veure al mapa\nMés informació sobre Le Cabanon\nDissenyat tant per oci com per negoci, Le Cabanon està situat idealment a Farinole; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLe Cabanon també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Farinole. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Le Cabanon és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Farinole.\nAllotjaments a Farinole


Tarragona supera el 50% de recollida selectiva als barris on s'han implantat els contenidors tancats\nLa ciutat assoleix els objectius d'Europa per al 2025 als tres barris on s'ha fet la prova: el Serrallo (68,27%), Bonavista (53%) i Cala Romana (49%)\nEl conseller de Neteja Pública, Jordi Fortuny, ha fet balanç aquesta setmana de la prova pilot del sistema de contenidors tancats implantat a Bonavista, Cala Romana i el Serrallo MARC COLILLA\nDijous, 16 Desembre 2021 18:36\nDes del passat mes d’agost, Tarragona ha aconseguit augmentar la recollida selectiva amb la implantació a tres barris de la ciutat del sistema de control d’accés i identificació d’usuaris/es als contenidors. Aquesta transformació, “feta en temps rècord”, tal i com ha apuntat aquesta setmana el conseller de Neteja Pública, Jordi Fortuny “Tarragona ha assolit ja els objectius d’Europa pel 2025 als tres barris on s’han implantat els contenidors tancats”. I apunta el regidor “l’objectiu es una recollida selectiva del 55% i al Serrallo s’ha arribat al 68,27%”. A Cala Romana l’índex es del 49% i a Bonavista del 53%.\nEl treball ha estat intens i de manera progressiva i s’ha fet tant amb agents cívics i educadors/es ambientals com amb la col·laboració de les associacions de veïns dels tres barris on s’ha implantat: Serrallo, Cala Romana i Bonavista. Des de l’estiu s’ha dut a terme una campanya comunicativa prèvia per explicar el canvi de sistema i s’han repartit les targetes en tres fases. D’una banda s’ha muntat un punt informatiu durant quatre setmanes en cadascun dels barris; també s’ha fet el repartiment porta a porta als habitatges i comerços de dimarts a dissabte, i un cop efectuat el tancament s’han continuat repartint les targetes al Serrallo i Cala Romana a peu de contenidor i a Bonavista, s’enviaven els veïns al punt d’atenció ciutadana instal·lat al centre cívic.\nPosteriorment durant els primers mesos d’implantació hi ha hagut agents cívics a peu de contenidor, de 18 a 22h, per tal d’explicar als usuaris el funcionament de la targeta i el canvi de sistema en general. Aquesta important tasca s’ha pogut dur a terme amb la contractació de sis educadors ambientals de juliol fins a gener de l’any vinent i 11 agents cívics durant els mesos de juliol a desembre amb un pla d’ocupació municipal. A aquest important equip s’hi han sumat els cinc treballadors d’educació ambiental del contracte de neteja i recollida, l’equip de neteja pública i l’esforç de l’empresa i treballadors/es de la neteja i recollida de residus.\nLa transformació en xifres\nL’any 2020 el percentatge de recollida selectiva, en contenidors i deixalleria, de Tarragona va ser del 33,51%. En aquest sentit s’havia observat un estancament en el creixement de la recollida selectiva des del 2014, la qual cosa justificava la necessitat d’introduir canvis en el model de recollida selectiva implementat a la ciutat.\nLes dades destacaven especialment la poca quantitat de recollida separada d’orgànica, 3.690,82 tones el 2020, en comparació amb la fracció resta, 40.681,42 tones el mateix any. Aquests fets i la necessitat d’un canvi de model de recollida, van motivar a la implementació dels contenidors tancats, una eina amb identificació individualitzada, que en un futur ens parli d’un usuari més responsable i sensibilitzat amb l’entorn.\nPer valorar les dades cal tenir en compte que la selectiva pot ser només la obtinguda dels contenidors de via pública o també la d’aquests contenidors més voluminosos, deixalleria, poda, oli i tèxtil. A Bonavista, a més, s’ha limitat l’aportació de la resta a tres dies a la setmana (dimarts, divendres i diumenge), excepte els generadors de tèxtil sanitari (com bolquers). Al Serrallo i Cala Romana no s’ha fet aquesta limitació i es pot obrir la resta cada dia. La orgànica no s’ha limitat en cap barri i es pot obrir també cada dia.\nAmb el tancament de contenidors s’esperava un increment d’impropis en els contenidors sense control d’accés (envasos, vidre i cartró), i en la pròpia orgànica. Per valorar-ho s’han fet caracteritzacions i estudis de l’evolució d’aquests residus. En general s’ha vist increment sobretot al contenidor d’envasos, però poc als altres contenidors, sobretot a la orgànica, la qual cosa indica resultats favorables del sistema i que, per obtenir encara millors resultats de selectiva, seria necessari controlar l’accés també als contenidors d’envasos i cartró.\nConclusions i mirada cap al futur\nEn un escenari del 53% de selectiva, l’Ajuntament tindria un estalvi en incineració aproximat de 110.000 €/mes, que equivaldria a 1.312.987 €/any, per la qual cosa ens plantegem el control d’accés en contenidors a tota la ciutat, limitant l’obertura del contenidor de resta a tres dies a la setmana; junt amb zones de porta a porta, també amb identificació dels usuaris/es. Amb una implantació progressiva des de l’inici del nou contracte.\nAltres accions complementaries necessàries serien augmentar la recollida porta a porta comercial (es poden veure els bons resultats al Serrallo, amb tancament i porta a porta comercial) i implementar el pagament per generació o per ús dels contenidors (canvi en la ordenança fiscal de recollida d’escombraries).\nFinalment el conseller ha conclòs que "hem estat atrevits perquè hem vist que era possible, factible i ens està donant molt bons resultats”.\nEl Port de Tarragona inicia la seva primera ruta ferroviària regular multiclient