Girona fomentarà la creació i la formació cultural | Jordi Camps i Linnell | Girona | Cultura | El Punt Avui\nGirona fomentarà la creació i la formació cultural Girona fomentarà la creació i la formació cultural Girona fomentarà la creació i la formació cultural Girona fomentarà la creació i la formació cultural + Girona fomentarà la creació i la formació cultural E-mail\nActe de lliurament dels Premis Literaris de Girona celebrats a l’Auditori de Girona, considerat pels enquestats com l’equipament que ofereix la programació de més qualitat MANEL LLADÓ.\nGirona fomentarà la creació i la formació cultural Girona fomentarà la creació i la formació cultural Girona fomentarà la creació i la formació cultural Girona fomentarà la creació i la formació cultural Girona fomentarà la creació i la formació cultural E-mail\nGirona fa temps que presumeix de ser la Ciutat de Festivals i de generar una gran oferta cultural. Amb tot, l’Àrea de Cultura de l’Ajuntament va encarregar l’elaboració d’un mapa cultural amb l’objectiu de generar coneixement sobre la participació de la ciutadania en la programació cultural de la ciutat, i amb l’objectiu que els agents culturals i els responsables de la programació cultural disposin d’una “radiografia objectiva” que fomenti una presa de decisions estratègiques que millorin tant la programació com en l’equilibri de la incidència territorial. El document es va encarregar també, per tal de rebatre les acusacions que l’equip de govern rebia sobre la seva política cultural. Per tot plegat, com manifesta el regidor de Cultura i Joventut, Carles Ribas, “volíem una fotografia real de la programació cultural i la participació social per tal que ens ofereixi l’estat de la cultura a la ciutat que ens ha de permetre treballar i millorar en aquells aspectes que més ens calgui, encara que ens haguessin de pujar els colors”.\nI després de rebre l’estudi elaborat per la consultoria de gestió cultural Bissap i valorar-ne les dades i l’anàlisi, una de les principals conclusions a les quals s’ha arribat seria que Girona ha aconseguit destacar en el panorama cultural català, i que ara ha de fer un pas més per generar per si sola propostes nascudes a la ciutat. És a dir, després d’anys dedicant esforços a la difusió d’una gran oferta, molt ben valorada, segons l’informe, per un públic que la qualifica d’excel·lent (fins a un 77% dels enquestats), ara el consistori dirigirà els esforços a un pla de foment de la creació i incrementar la participació dels joves a les activitats, l’altre aspecte negatiu del mapa presentat oficialment ahir.\nRes que no hagi previst l’Ajuntament, com destaca l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, recordant que darrerament el consistori ha apostat per fomentar equipaments destinats precisament a millorar aquests aspectes. Sense anar gaire lluny, l’anunciada reforma del cinema Modern, com a futur epicentre de les indústries creatives i culturals i l’impuls a la creació del sector cultural. Un projecte ambiciós pel qual Girona ha rebut una subvenció de més de 3.600.000 euros en el marc del PECT.\nI no només això. Com destaca Madrenas, també aquí s’inscriu el centre cultural La Mercè –on s’impartiran cursos reglats–, el Bòlit, la Marfà o La Volta. Carles Ribas resumeix aquest impuls com la voluntat de “passar de la gestió cultural a la política cultural”.\n“El mapa ens situa just en el punt on volem anar”, subratlla l’alcaldessa de Girona, que insisteix a dir que l’aposta cultural és ferma, ja que “malgrat la crisi, cada any la partida en cultura ha anat creixent any rere any”. Madrenas veu “consolidada” l’oferta cultural de la ciutat com un “referent” en l’àmbit català gràcies sobretot a l’aposta pels festivals. Tanmateix, l’alcaldessa con sidera que cal “sobrepassar” aquesta situació per ser un referent en iniciatives culturals. “Cal convertir-la en un motor de transició de la mateixa ciutat”, ha assenyalat.\nactivitats culturals registrades el 2016, sobretot en pràctiques de difusió o exhibició.\nper cent de les activitats programades tenien com a promotor el mateix Ajuntament (dos terços del total).\ndel públic enquestat considera l’oferta cultural que s’ofereix a Girona d’excel·lent: bona o molt bona.\nL’oferta cultural, valorada amb un “excel·lent”\nL’oferta cultural de la ciutat és densa (6.126 activitats registrades el 2016), amb l’art contemporani com en l’apartat més baix. De les conclusions generades per aquest informe també destaca que hi ha molts operadors culturals, amb l’Ajuntament com el que més en genera, amb un percentatge de dos terços del total. També, entre altres dades, destaca que la participació dels ciutadans en l’oferta cultural és notable, amb una mitjana d’ocupació global per damunt del 80%, encara que la programació escènica i musical ha estat només del 60%. Més del 65% dels públics participants són dones i els que tenen menys de 35 anys són menys del 18%. En referència a la participació habitual, les dades del mapa assenyalen que un 30% tenen una freqüència de consum setmanal; un 30%, quinzenal o mensual, i un 40% hi acudeixen menys d’un cop al mes.\nPel que fa a valoracions, els equipaments que els usuaris consideren que fan una programació de més qualitat són l’Auditori de Girona, el Teatre Municipal, el cinema Truffaut, la Casa de Cultura i el centre cultural La Mercè.\nDe la ingent quantitat de dades, l’estudi també detalla com veu el públic la programació cultural. En aquest sentit, recull que un 77% dels participants la qualifiquen d’“excel·lent”. La xifra s’enfila fins a un 83,2%, a l’hora de definir el grau d’informació cultural que reben.\nEls principals consumidors són gironins (el 58%) però es detecta que un 25% provenen de la demarcació.\nEls joves i els barris, punts més negatius de l’informe\nActivitats en un centre cívic de Girona JOAN SABATER.\nNo tot són aspectes positius. El mapa cultural també constata que els joves són els que menys consumeixen la cultura que es fa a la ciutat, a excepció de les propostes de música moderna. Una dada, però, que el responsable del mapa cultural, Jaume Colomer, considera que cal matisar. En primer lloc, les Fires de Sant Narcís, amb els concerts inclosos, no formen part d’aquesta anàlisi. A més, creu, com passa a arreu, que “no és que no hi hagi interès per la cultura per part dels joves, sinó tot el contrari, en són grans consumidors”. En aquest punt li ha donat la raó el regidor de Cultura, Carles Ribas, que ha qualificat les generacions Z (16-22 anys) i la dels Millennials (23-37 anys) com a “públics lliures, amb un coneixement cultural elevat i poc donat a ser conduït per les administracions”.\nPer tal de seduir-los, Ribas ha explicat que volen engegar “un procés participatiu” perquè “els joves programin allò que volen veure”. Una manera, segons el regidor, de “tirar l’ham” i aconseguir que acudeixin a les diferents propostes culturals d’espais com l’Auditori.\nPel que fa a l’oferta, el mapa registra que hi ha una forta concentració de l’oferta cultural al centre històric (hi tenen lloc més del 50% dels projectes registrats). Això comporta, a més de molèsties als residents, falta de dinamització de barris perifèrics a través de l’acció cultural.\nPrecisament, la CUP-Crida per Girona ha fet una primera valoració del mapa destacant aquests dos aspectes: consideren “alarmants” les dades del mapa cultural referents a la “hipercentralització” de l’activitat cultural, que es concentra majoritàriament al Barri Vell, al Mercadal i a l’Eixample; al “desequilibri” en la inversió pública cultural als barris, i al “gran buit” existent en l’àmbit de la formació i la creació cultural. Altres dades preocupants, segons la CUP, són les mancances de participació i interacció cultural en les persones joves i nouvingudes.\nEl Punt Avui. Girona 03-05-2018, Pàgina 24


6 detinguts a Elx per cometre furts per encàrrec a supermercats\nEl gènere sostret, posteriorment es venia a altres establiments hostalers de la ciutat, que prèviament havien encarregat la seua sostracció.\nAgents de la Policia Nacional han detingut sis persones per la seua presumpta implicació en una organització criminal especialitzada en furts per encàrrecs realitzats en establiments comercials situats a la província d'Alacant.\nDesprés d'una àrdua investigació realitzada per agents del Grup II de la Brigada de Policia Judicial de la Comissaria d'Elx, es va descobrir que darrere de diversos furts realitzats en un breu espai de temps i en diferents superfícies comercials d'alimentació de la província d'Alacant, hi havia els membres d'un mateix grup organitzat.\nUn cop practicades nombroses gestions i indagacions, els policies van aconseguir identificar completament els components del grup investigat, tractant-se de sis persones que pertanyien a una mateixa organització criminal perfectament estructurada amb tasques delictives definides.\nMentre uns eren els encarregats i especialistes de la realització de furts a l'interior de diferents supermercats, altres membres del grup, eren els responsables de recepcionar els articles i posteriorment s'encarregaven de la distribució i venda il·legal del gènere sostret. Els productes adquirits fraudulentament eren comercialitzats a terceres persones, sent els compradors propietaris o treballadors d'establiments hostalers de la ciutat.\nEn el transcurs de la investigació els agents van descobrir que els productes sostrets eren prèviament encarregats «a la carta» pels compradors que manifestaven els productes que desitjaven, especificant marca i model.\nAmb tota la informació recollida els agents van localitzar i van detenir tots els membres del grup investigat, van efectuar diversos registres als establiments implicats, on van ser localitzats diversos productes que havien estat adquirits il·legalment, sent estes retirats immediatament.\nEls sis arrestats, cinc homes i una dona, tots de nacionalitat espanyola i d'edats compreses entre 25 i 70 anys, van ser posats a disposició del Jutjat d'Instrucció de Guàrdia de la localitat d'Elx, per la presumpta implicació en diversos delictes de furt, receptació i pertinença a grup criminal.\nLa investigació continua oberta i no es descarta la detenció de més persones integrants de l'organització o que hi col·laboressin.


UN ESTIU DIFERENT Trilogía estiu 1 :: Amabook España\nUN ESTIU DIFERENT Trilogía estiu 1\nLa Belly mesura la vida en estius. Els hiverns nomes serveixen per comptar les setmanes que falten per arribar al mes de juny i marxar a la casa de la platja amb la Susannah, la millor amiga de la mare, i els seus fills, en Jeremiah i en Conrad. En Jeremiah es com un germa per a ella. En Conrad es el seu amor de sempre. Un amor impossible. Pero aquest estiu es diferent. Ella ha canviat, i descobreix que atreu les mirades dels nois. En Jeremiah i en Conrad s'enfaden per qualsevol cosa. I la Susannah i la mare es comporten d'una manera estranya. Aquest estiu potser sera l'ultim. O el primer.


Equitat en economia (definició, exemples) | 2 tipus principals\nQuè és l’equitat en economia?\nL’equitat en economia es defineix com un procés per ser just en una economia que pot anar des del concepte de tributació fins al benestar de l’economia i també significa com es distribueixen els ingressos i les oportunitats entre les persones de manera uniforme.\nTotes les nacions haurien de tenir un objectiu econòmic comú que es defineixi com a just i uniforme en la distribució d’ingressos i oportunitats entre les persones. L’absència d’equitat crea un abast de desigualtat al mercat.\nPer exemple, en un mercat de monopoli on només hi ha un sol comprador, les altres persones venen la seva mà d’obra a un ritme molt més baix en comparació amb un mercat competitiu on hi ha molt a comprar i els salaris també són molt competitius. La diferència d’ingressos és una de les àrees problemàtiques més freqüents que ha d’afrontar una economia quan no hi ha equitat a l’economia.\nHi ha principalment dos tipus de renda variable en economia que es defineixen com a renda variable horitzontal i renda variable vertical.\n# 1 - Equitat horitzontal\nEn aquest tipus d’entorn econòmic, tothom és tractat per igual i no hi ha abast de tractaments especials ni discriminacions basades en la casta / credo / gènere / raça / professió. Un exemple per donar suport a això pot suposar que hi ha dues persones que guanyen 10.000 dòlars. Tant la persona ha de pagar la mateixa quantitat d’impostos i no ha d’haver discriminació entre tots dos. Així, el tipus d’economia exigeix un sistema tributari on no hi hagi discriminació i no es doni un tracte extraordinari a les persones o empreses.\n# 2 - Equitat vertical\nL’equitat vertical es preocupa més pel procés de redistribució dels ingressos obtinguts de la gent comuna entre els altres de la societat mitjançant normes tributàries i tributàries. Això significa que una persona que guanyi més també hauria de pagar més impostos o redistribuir els seus ingressos com a impostos. Aquest tipus de patrimoni requereix lleis fiscals avançades o progressives. Un exemple per donar suport a l’equitat vertical és com les lleis fiscals que tenim, on els impostos contribueixen a l’import vertical. Aquí la persona que guanya més ha de pagar més impostos i viceversa.\nExemples d'equitat en economia\nL’impost pot ser un dels exemples més importants d’equitat en l’economia. L’equitat horitzontal s’aplica a les persones que pertanyen al mateix nivell de grup d’ingressos on, independentment de la casta / credo / gènere / professió, s’ha de pagar una certa quantitat d’impostos tal com la defineix l’autoritat tributària d’una nació.\nAquí no es dóna cap tractament especial a ningú ni es produeix cap tipus de discriminació. De la mateixa manera, quan parlem de l'equitat vertical, les mateixes lleis fiscals són diferents per a un determinat nivell de grups d'ingressos i això s'explica per lloses de l'impost sobre la renda. Això és com si una persona que es troba dins d’un determinat rang d’ingressos que es considera bastant baix pagarà impostos comparativament menys que l’altra persona que guanya molt bé i, finalment, pagarà més quantitat en forma d’excés d’impostos pagats.\nL’equitat vertical es preocupa més pel procés de redistribució dels ingressos obtinguts de la gent comuna entre els altres de la societat mitjançant normes tributàries i tributàries. Aquest tipus de patrimoni requereix lleis fiscals avançades o progressives. L'equitat vertical depèn més del principi en què la base es converteix més en una taxa progressiva d'impostos o proporcionalitat.\nPer què l’equitat és important en economia?\nL’objectiu principal d’implementar l’equitat a les economies és prevenir la desigualtat d’ingressos basada en el gènere / casta / credo o qualsevol altre factor determinant.\nLes polítiques que fomenten l’equitat a l’economia poden promoure el vincle social i, en gran mesura, frenar les possibilitats de qualsevol tipus de conflicte polític.\nPot estimular el creixement a llarg termini de l'economia, que al seu torn pot servir com a estímul per a l'eradicació de la pobresa present en una nació.\nL’equitat entre les persones o els llocs de treball pot millorar el nivell de productivitat i estan en una millor posició per contribuir tant socialment com econòmicament a la comunitat.\nInculca confiança entre tots on cada individu es manté motivat pel fet que no s’ha produït cap discriminació basada en la casta / credo / gènere.\nL’equitat en l’economia proporciona igualtat de possibilitats de vida quan no hi ha discriminació en el resultat en funció de factors dels quals les persones no es poden considerar responsables.\nTambé aporta un concepte de meritocràcia on la gent és recompensada o premiada en funció del seu mèrit en lloc de qualsevol altra influència.\nImplementació d’un mercat competitiu just on les empreses no solen fer pràctiques per enganyar el client que compra els béns o serveis.\nTambé assigna els béns i serveis en funció de les necessitats o necessitats reals de les persones, centrant-se en la necessitat dels béns i serveis.\nSubministrament de serveis públics basats en un tracte just als consumidors quan els equipaments públics cobren en igualtat de condicions d’altres, independentment de la seva casta / credo / gènere o professió.\nProvoca protecció social per comprovar que cap comunitat no està per sota d’un cert punt de benestar, ja que crearà un abast de desigualtat o desavantatge per als altres.\nLa fiscalitat progressiva ajuda a redistribuir els ingressos de manera adequada quan els productes bàsics necessaris per a tothom puguin tributar menys i un cotxe importat que es consideri un luxe es pugui imposar molt.\nDonar suport al segment dels ingressos més baixos i l’elevació de les comunitats que superen el llindar de pobresa també és una tasca important a la qual s’aplica l’equitat en les economies.\nL’equitat en l’economia és un factor molt important per mantenir la gent comuna feliç i motivada. També té diversos avantatges que ja hem comentat. Tant l’equitat horitzontal com la vertical tenen el seu propi paper principal en l’economia. L’equitat vertical és el procés de redistribució dels ingressos on les persones que guanyen més tributen més.\nAixò implica taxes progressives d’impostos i proporcionalitat. En comparació amb l’equitat horitzontal, els impostos verticals són més assolibles i orientats als resultats i hi ha moltes llacunes associades a l’impost horitzontal. El contrari de l’equitat en una economia s’anomena desigualtat en l’economia i les economies d’equitat tenen un paper crucial en l’eliminació de la desigualtat de l’economia.


PSC Calafell: Sopar de Nadal en família\nDurant el sopar es va poder viure un clima de satisfacció i d’unió entre els companys, demostrant que els canvis interns produïts fa uns mesos ens han beneficiat, guanyant integració i força. Estem satisfets de la feina feta i passem per un moment dolç. Inclús, durant les seves intervencions, els tres companys convidats varen fer menció del ple estat de salut que viu la nostra agrupació. Ens van felicitar també pels resultats assolits a Calafell a les passades eleccions generals, on el PSC va guanyar, i això ens omple d’orgull. Aconseguir els objectius proposats no sempre és fàcil i suposa un alt nivell de compromís i d’implicació.\nEl company Ramon Ferré, com a portaveu a l’Ajuntament, va explicar, als allà presents, la feina ferma i contundent que, des de l’oposició, el grup municipal està duent a terme. Denunciant públicament aquelles gestions poc clares i qüestionables que l’equip de govern està realitzant. També, va comentar als assistents que hem rebut felicitacions de ciutadans i col·lectius pel fet de ser molt clars i transparents en les nostres actuacions com a oposició. Cada vegada guanyem més credibilitat i tenim més clar que som una opció clara de govern, tant pels resultats que vàrem obtenir a les municipals, on no vam perdre cap representant, com pel camí que estem traçant amb la nostra gestió fiscalitzadora però d’oferiment amb el govern.\nNo em queda més que agrair, de nou, a tots els companys de la nostra agrupació i aquelles persones que dia a dia ens acompanyen i ens fan la feina més fàcil. No és senzill, en aquests moments, manifestar públicament el sentiment de ser socialista i defensar els valors que propugna l’esquerra, però nosaltres estem orgullosos i així ho demostrem.\nPublicado por Yolanda Almagro en 19:26


El Govern analitza les línies estratègiques d'actuació dels Bombers de la Generalitat davant la nova generació de grans incendis forestals ~ EbreDigital.cat\nEl Govern analitza les línies estratègiques d’actuació dels Bombers de la Generalitat davant la nova generació de grans incendis forestals\nRedacció Ebredigital.cat2019-09-14T17:31:37+02:0014 de setembre de 2019|Societat| Catalunya, Terres de l'Ebre|Bombers de la Generalitat de Catalunya, Govern de la Generalitat de Catalunya|0 Comentaris\nEl Govern ha analitzat les línies estratègiques d’actuació del cos de Bombers de la Generalitat de Catalunya davant la nova generació de grans incendis forestals. L’Executiu reconeix com a necessitat de primer ordre mantenir la seguretat de la població i les infraestructures, així com garantir la preservació de la biodiversitat i els ecosistemes forestals donat que Catalunya es caracteritza per tenir un territori per damunt del 64% en superfície com a territori forestal (bosc, matolls, garrigues, pastures).\nEn els darrers 20 anys la pressió dels incendis ha anat en augment. Tot i que l’actuació del Cos durant aquests temps ha permès reduir la superfície mitjana que crema cada any i estabilitzar el nombre d’incendis, la intensitat del foc i la seva velocitat ha anat en augment, sobretot dels que es classifiquen com a “successos extrems”.\nA això, cal sumar-hi els canvis socioeconòmics com l’abandonament rural i l’augment de superfície forestal, i més dies de risc cada any.\nEn aquest sentit, aquest acord permet:\nUn replantejament del model de treball en incendis forestals davant de campanyes més llargues i càlides.\nUn enfocament de gestió forestal integral per garantir boscos sans. És a dir, economia rural, gestió forestal i dinàmica de paisatge, en el qual el foc de baixa intensitat hi ha de ser.\nCobertura de recursos materials i de personal, un sistema d’emergències sostenible amb un paisatge estructurat per treballar-hi i viure-hi amb seguretat.\nUn lideratge proactiu per gestionar un paisatge on els grans incendis no es puguin propagar infinitament amb alta intensitat. Això implica involucrar els gestors de les emergències en el lideratge compartit de la gestió i la protecció dels valors en el paisatge.\nUn treball transversal i cooperatiu de totes les àrees involucrades en la gestió del paisatge. La planificació territorial i urbanística i la definició dels usos del sòl s’han de basar en els objectius d’un paisatge resilient i sa i on es pugui treballar amb seguretat com a visió estratègica futura.\nUnes estratègies d’extinció que han d’incorporar també el confinament i la contenció com a camí per fer extinció segura i gestió del paisatge.\nUn treball conjunt amb la xarxa d’experts global per aprendre d’arreu del món. Es treballa amb equips de recerca per accelerar la transferència de coneixement i es lidera projectes a la UE per donar forma a les eines de gestió globals.\nDes del cos de Bombers de la Generalitat, i més concretament, des de la seva àrea forestal, el GRAF treballa en els següents objectius:\nOperativitat: Millorar les habilitats estratègiques, tàctiques i operatives dels bombers\nCapacitació: Preparar els Bombers per als reptes del segle XXI.\nLideratge: Preparar el territori i els bombers davant successos extrems d’incendis forestals\nPro-activitat: Plantejar els reptes de futur davant els incendis més intensos i ràpids i el que suposen per garantir la seguretat de la població i les infraestructures així com la preservació dels ecosistemes forestals\nLes institucions de les Terres de l’Ebre se sumen als 10 dies de dol oficial per les víctimes de la Covid-19\nEl Govern inverteix 192.000 euros en reparar els danys provocats pel temporal Glòria al port de les Cases d’Alcanar


Curs de formació en ortodòncia interceptiva i ortopèdia funcional | Universitat Internacional de Catalunya\ndes del 14-01-2022 al 26-03-2022\n480,00€ / ECTS x 5 = 2.400,00€. *Preus corresponents a l’any acadèmic 2021-2022.\nDe 9 h. a 19 h.\nConèixer com s’ha de distingir el que és normal del que és patològic en la fase de dentició mixta i temporal.\nMostrar amb situacions clíniques concretes els paràmetres que cal seguir (amb la utilització de protocols clars i simples) en la intercepció d’una maloclusió futura.\nEl curs està dirigit a odontòlegs generals, metges estomatòlegs i especialistes en Odontopediatria.\nDestinat a la primera visita i història clínica. Realització de l’anàlisi facial, exploració intraoral i funcional, registres radiogràfics, intermaxil·lars i models per a muntatge en articulador. Protocol fotogràfic dental intraoral i extraoral i plantilla d’ortodòncia.\nRealització de la diagnosi cefalomètrica i anàlisi del cas clínic. Integració i actualització dels protocols de mínima intervenció en ortodòncia.\nDiagnòstic facial (macroestètica, microestètica, miniestètica, fotografies extraorals).\nPrograma pràctic: Protocol fotogràfic, presentació d’un cas clínic per parella.\nDiagnòstic cefalomètric (anatomia de telerx, punts anatòmics de Steiner, plànols de Steiner, anàlisi completa de Steiner, Ricketts i Jarabak). Programa pràctic: Traçats de cefalometria.\nDiagnòstic oclusal (anàlisi de models): DOD de Moyers, oclusograma, Wala Ridge.\nPrograma pràctic: Mesura de models DOD, oclusograma i Wala.\nCreixement i desenvolupament (sutures i fusió d’aquestes, radiografies de vèrtebres, radiografies MP3, estadis de creixement).\nAlteracions de l’erupció (fracàs eruptiu): Inclusió, fracàs d’erupció primari, anquilosi. Diagnòstic clínic i radiogràfic en OPG Canins ectòpics. Actuacions per guiar l’erupció) patologia freqüent en OPG, alteració de l’erupció segons edats, DAP).\nPrograma pràctic: visualització i diagnòstic de casos mitjançant radiografies i fotos.\nHàbits i parafuncions: Hàbits de succió no nutritius i les seves repercussions en el desenvolupament normal. Timing d’actuació i tractament.\nTractament dels problemes no esquelètics: (Mossegades creuades, hàbits, problemes d’espai, apinyament primari i el seu enfocament clínic, presentació d’altres tècniques i aparells expansiva: Quad Helix, plaques d’expansió).\nManeig de l’espai: anàlisi i estratègies que busquin mantenir o recuperar l’espai perdut. Discrepància ossiodentària: guany d’espai, tècniques d’expansió dentoalveolar.\nProblemes sagitals. Classe III\nConceptes: Enfocaments de tractament per a la classe III.\nDisjunció i màscara facial, valoració d’anàlisi dels diversos protocols clínics existents.\nComunicació entre la clínica i el laboratori sobre el disseny i la confecció d’aparells i solució de problemes que puguin produir-se.\nProblemes sagitals. Classe II\nCreixement i desenvolupament facial, seqüència eruptiva.\nEnfocaments clínics i opcions terapèutiques per al tractament de la classe II.\nAparatologia funcional, confecció i seqüència clínica de seguiment: Klammt, Twin-block, Bionator, Sanders.\nPrograma pràctic: Disseny d’aparatologia, activacions d’aparatologia, presa de registres en mossegada constructiva.\nMossegada oberta: Es farà una anàlisi i explicació de l’enfocament i els criteris clínics en el tractament de la mossegada oberta. Diagnòstic del patró de cara llarga.\nSobremossegades, síndrome de cara curta, disseny d’aparells i tractament.\nCurs de Formació en Ortodoncia Interceptiva i Ortopedia Funcional Tipus: OB Període: Anual ECTS: 5\nEstar en possessió del títol de Grau/Llicenciatura en Odontologia o Medicina (especialitat Estomatologia).


Drons: una oportunitat per a Catalunya? Reflexions jurídiques i propostes estratègiques – Marc Valls Estefanell – RCDP blog\nEl primer escenari per contemplar seria que Catalunya esdevingués un estat membre de la UE. En aquest cas, difícilment podria adoptar una legislació pròpia respecte dels drons, atès que, probablement, ja estaria en vigor la legislació europea al respecte, la qual serà d’aplicació obligatòria a tots els estats membres.\nL’altra opció és que Catalunya no esdevingués un estat membre de la UE, en aquest cas, tindria més llibertat a l’hora de desenvolupar la seva legislació específica sobre els drons. Una opció pràctica seria fer una llei calcada a l’europea i d’aquesta forma funcionar igual que els països del seu entorn. Una altra opció seria fer una llei més flexible que l’europea que permeti una major llibertat d’actuació i d’aquesta forma un desenvolupament més ràpid del sector. En qualsevol cas, convindria que la regulació jurídica del sector estigués alineada amb l’estratègia que el país volgués adoptar per aprofitar o no les oportunitats de desenvolupament que els drons poden oferir.\nDes d’establir una forta aliança tecnològica amb Israel, fins a fer de Barcelona una ciutat laboratori dels drons i altres tecnologies disruptives, passant per convertir l’aeroport d’Alguaire en la base de drons militars més gran del sud d’Europa, són tres idees estratègiques de futur per potenciar el sector dels drons a Catalunya, per tal que el país esdevingui un dels líders del sector a escala mundial. Idees que semblen polèmiques i agosarades, però que poden servir de base per iniciar un procés de reflexió i debat sobre si volem o no que els drons siguin una oportunitat de creixement i desenvolupament per al nostre país i, si s’escau, determinar quines decisions estratègiques haurem de prendre per aconseguir-ho.\nMentrestant, des de 2014 l’Estat espanyol ja ha aprovat tres normes específiques dels drons. La vigent és el Reial Decret 1036/2017, de 15 de desembre, pel qual es regula la utilització civil de les aeronaus pilotades per control remot. Els punts més esperats i atractius d’aquesta nova norma són, entre d’altres, poder sobrevolar zones urbanes, volar en espai aeri controlat i volar de nit. No obstant, els requisits per a volar dins d’aquests escenaris són molt exigents i restrictius. A més, la cosa es complica si es té en compte que no existeix un protocol establert per part d’AESA per a volar en la majoria d’aquests escenaris. En canvi, les operadores de drons que no tinguin interès a gaudir d’aquestes novetats, no tindran cap mena de problema per volar, ja que en aquest sentit tot segueix igual respecte de l’anterior normativa. En definitiva, Catalunya és un gran plató i aquesta regulació no hi està a l’altura, es queda curta, sobretot, des del punt de vista audiovisual.\nExpert legal en drons i màquines autònomes\nTambé us pot interessar aquest article homònim del mateix autor publicat al número 55 de la Revista Catalana de Dret Públic “Drons: una oportunitat per a Catalunya? Reflexions jurídiques i propostes estratègiques”\ndrons, Marc Valls Estefanell\n2 respostes a “Drons: una oportunitat per a Catalunya? Reflexions jurídiques i propostes estratègiques – Marc Valls Estefanell”\n10 de gener de 2019 a les 9:45 am\nUn article sobre aquest mateix tema i orientat a Espanya, que és el escenari mes probable em agradaria molt.\nMolt interessant, gracies!\n[…] Drons: una oportunitat per a Catalunya? Reflexions jurídiques i propostes estratègiques – Marc V… […]


CONGRÉS de FOL (#CFOL2016) | "El racó dels cicles formatius"\nCONGRÉS de FOL (#CFOL2016)\nAquest dies he pogut gaudir del 2n congrés nacional de FOL que s’ha celebrat a la ciutat de Donosti. Han assistit quasi 600 professors de l’especialitat de FOL i d’Emprenedoria, desde totes les comunitats autònomes. Ha vingut gent d’arreu amb llengües, cultures, realitats diferents d’escola, de la pública, de la privada, amb recursos i sense recursos. Amb una finalitat comuna: Compartir.\nPersonalment, crec que algunes vegades hi ha paraules que ens limiten, i el llenguatge té aquestes coses. Malgrat tenir un lèxic exquisit i abundant, hi ha sentiments que no es poden expressar amb una única paraula. Per tant, avui, ens inventarem una ( que em perdonin els centres lingüístics de torn), “CO-Compartir“.\nQuin és el seu significat ? Bé, es tracta de fer coses per persones que no coneixes i possiblement no coneixeràs mai, sense esperar res a canvi. El valor afegit es que ho fa un munt considerable de profes que possiblement no es coneixen i no es coneixeran en tota la seva vida professional però que només ho fan per vosaltres, sí, per tot l’alumnat de Formació Professional.\nQue hem co-compartit ? Metodologies, inquietuds, “saber fer”, materials, tallers, comunicacions, ponències, anècdotes, projectes, errades, emocions, trobades i els nostres maldecaps i èxits en aquest “micromón” que anomenen educació i més concretament l’FP.\nPer què ho fem? Jo només puc parlar per mi, bàsicament per respecte a vosaltres i a les vostres famílies. Sí, crec que un bon “profe”, ha de ser sobretot professional, fer que tot allò que estigui en les seves mans per preparar-vos pel futur, molt incert i en un procés de canvi constant. A més a més, ho hem de fer bé, ja que ens hi juguem molt.\nQuè vol dir ser professional ? Doncs, estar amb ” l’antena posada”, reciclar-se constantment, no necessàriament amb el seu coneixement, sinó amb les formes de fer; és a dir, metodologies i sobretot amb ganes d’anar cap a una escola activa, on el paper del “profe” ha de canviar i vosaltres ser agents actius d’aquest procés. Si, li diuen “apoderament de l’alumnat”. No us vull atabalar gaire, bàsicament es tracta de saber cercar informació i coneixement pel vostre compte, ser més autosuficients, treballar en grup i sobretot tenir capacitat de decisió.\nUs puc assegurar, que no ho fem per estalviar-nos fer les classes convencionals, sí, aquelles que tenim memoritzades d’haver explicar un munt de vegades. No, ho fem perquè sigueu competents; és a dir, estigueu preparats pel futur. Ja que resulta que hem descobert que hi ha una cosa més important que el coneixement, les competències transversals; és a dir, les actituds i aptituds que els empresaris valorem més que el vostre títol acadèmic.\nI la única manera de poder formar-se amb aquestes competències és “entrenant-se”, és a dir “fent”. Mireu, crec que hem perdut molts anys per arribar a aquesta conclusió; ja sabeu que el “madurets” som una mica lents de reflexos. Això, ho esteu fent des de que sou petits, practiqueu esports i trobeu la vostra parella.\nUs puc assegurar que hi ha altres maneres de “fer” en ensenyament i malgrat tenim moltes limitacions, hi ha alguns que volem canviar les coses i per això ens toca “provar” i “experimentar”. Alguns en patiu les conseqüències, ja que us complico la vida, però no es tracta d’estudiar per aprovar. El joc de la vida ha canviat, ara cal ser: bona persona, investigador d’informació, espavilat, bon comunicador , saber gestionar recursos materials i persones, saber de noves tecnologies, saber escoltar als altres, treballar en equip i prendre decisions. I això, no es fa només tenint bona memòria.\nBé, ja començo a fer “sermons” i d’aquests ja vaig patir molt quan vaig ser jove com vosaltres. Per cert, recordeu sempre que ho fem perquè us respectem i estimem, sense oblidar que estem ajudant als vostres pares a preparar-vos pel futur que es el què ens preocupa a tots el pares de món.\nAh, un detall, no hi ha res im-possible. 😉\n« STARTUP DAY- TALENT+EMPRESA 1a Jornada UPDATE-Sant Vicenç de Castellet »\nData : Abril 24, 2016\njosepfarreny (09:38:57) :


UN ARMER PER ALS ARMATS | Armats de la Sang de Reus\nUN ARMER PER ALS ARMATS\nFiled under: General — manaies @ 15:34\nTags: armats sang reus armer llances setmana santa 2012\nUn dels projectes per a enguany de la Junta dels Armats de la Sang era reubicar l’armer que es disposava al Cor del Temple de la Reial Congregació. Sembla que després de diverses reunions amb el Sr. Clavari, Josep Altès, i els Srs. Enllaços, Sebastià Domènech, Eduard Alonso i Xavier Just; s’ha arribat a la conclusió que el xanfrà de l’absís era el lloc més idoni per ubicar el nou Armer.\nEn un primer moment els membres de la Junta dels Armats havien projectat un esborrany ubicat en el mateix passadís enfront a la Sala d’Armats, però les consultes posteriors feien inviable, per raons de seguretat en matèria de sortida d’emergències, aquest enclavament.\nAra el lloc sembla també addient, al costat de la Sala d’Armats, aprop de la porta de sortida al Carreró de la Puríssima Sang. El nou Armer guanyarà en alçada, estètica i discreció ja que quedarà just en la cantonada de l’absís del Temple de la Sang. Els tècnics de la Cohort Romana, Toni Sánchez i Agustí Gaya, amb la col·laboració d’Antonio Gallardo i de l’Armat Major Xavier Montserrat; ja treballen per poder deixar enllestit aquest nou Armer abans de la Setmana Santa. Aquest Armer contindrà la totalitat de les llances i escuts, així com els instruments de percussió de la Cohort Romana.


El proper dissabte 27 de setembre es celebrarà el Congrés de la Federació Regional de Girona d’ERC. Per aquest motiu un grup\nde militants amb àmplia representació territorial, diferents perfils, àmbits professionals i experiències i la voluntat ferma de treballar pel nostre partit i per a la independència de la nostra nació us volem presentar la candidatura “Renovació per Girona”, encapçalada per en Narcís Ribes i Besalú.\nCompteu amb mi, reagrupat des de l’auditori de Barcelona, passant després per Manresa\nJoaquim militant 27539\nBy: Joaquim Suquet on Setembre 25, 2008\nEndavant! Fem d’ERC l’eina definitiva per aconseguir un estat per a Catalunya.\nBy: Jordi Casadevall on Setembre 26, 2008\nAhir vaig poder gaudir de la excel·lent intervenció de’n Narcís Ribes, presentant un programa concret i valent. Em va emocionar…\nLa modificació del ordre del dia es d’aquelles jugades de llibre. Una de les persones que va intervindre, asseguda davant meu, portava el “discurs” imprès, el que fa pensar que va ser “totalment improvisat”. Confesso que, al menys a mi, em va agafar amb els pixats al ventre. El cert es que, el companys que estàvem junts, no vam intervindre perquè no estàvem preparats. Que no ens passi el mateix la pròxima vegada.\nLa alternativa al nostre programa? Filosofia i llocs comuns, “aire”. Res més que propòsits genèrics que queden molt bé però que no aporten res nou i que després no hi ha forma de constatar.\nEns queda molt camí a recórrer.\nA Girona no tenim encara la massa crítica suficient per afrontar aquests reptes amb probabilitat d’èxit.\nEns cal molta mes gent amb ganes, dedicació i preparació.\nEns falta cohesió i connexió (dels 116 només en coneixia a mixa dotzena).\nEns falta formació a les seccions locals (o comarcals). S’han de fer trobades per engrescar a la gent. I ho hem de fer des de ja mateix, perquè no sabem quan tindrem que sortir de nou a la palestra.\nSi realment volem canviar alguna cossa, ens hem d’organitzar d’una vegada. Perquè si només anem a votar (que ja el molt) els “professionals” ens passaran la mà per la cara.\nBy: Agustí on Setembre 28, 2008


invati - GLOBElife ☎ - aveda Venda tractaments - la cura del cabell\nINVATI - AVEDA - Tractaments - la cura del cabell\nestil cura del cabell 6\nShampoocondicionadorTractaments i productes de pentinat derivats de plantes : es barregen i actuen d'una manera extraordinàriaun estil que no només és bonic i originalsinó també pur.\npèl gruixut i amb cos. Una derivació - fito actiu sistema natural al 97% formulat amb la nostra barreja energitzant Densiplex per reduir la caiguda del cabell de 33 %.\nBOTÀNIC DE CABELL SPA\nLA HIDRATACIÓ D'INGRAVITACIÓ SAP MOSS\nLa hidratació d'INGRAVITACIÓ sap Moss és una línia de xampú i condicionador que pot augmentar la hidratació del cabell fins a un 80%. Gràcies a la seva formulació basada en...\nLa hidratació d'INGRAVITACIÓ sap Moss és una línia de xampú i condicionador que pot augmentar la hidratació del cabell fins a un 80%. Gràcies a la seva formulació basada en una barreja d'ingredients vegetals com la Linfa de Larice i la mesc islandesa, deixa el cabell lleuger i brillant....\nVisto 134700 volte.


Obert el termini per a sol•licitar el Programa de Turisme Social per a Majors del IMSERSO – Ràdio Pego\nObert el termini per a sol•licitar el Programa de Turisme Social per a Majors del IMSERSO\nCorresponent a la convocatòria 2014-2015. Les sol•licituds es poden realitzar fins el 5 de juny de l’any en curs (2014). Estos viatges estan destinats a les persones que tinguen, com a mínim, 65 anys. Per a més informació es poden dirigir al CEAM.\nCom cada any per estes dates, l’Imserso obri el termini per a sol•licitar el Programa de Turisme Social per a Majors. Tota la informació o els dubtes els pots aclarir al CEAM de Pego parlant amb la treballadora social, Esmeralda Portes.\nL’Imserso informa sobre els requisits per a accedir al Programa de Turisme Social\n“Persones residents a Espanya que reunisquen qualsevol dels requisits següents:\n• Tindre com a mínim 65 anys complits.\n• Pensionistes de jubilació del Sistema Públic de Pensions.\n• Pensionistes de viudetat del Sistema Públic de Pensions, l’edat del qual siga igual o superior a 55 anys\n• Pensionistes d’Incapacitat, altres pensionistes del Sistema Públic de Pensions i prejubilats, en tots estos casos amb 60 anys complits.\n• Presentar una sol•licitud.\nEs considerarà beneficiari/a, en qualitat d’acompanyant, al cònjuge o parella de fet d’esta persona, encara que no cal que reunisca els requisits d’edat i pensió.\nS’admetrà com a acompanyant a un fill/a amb discapacitat, que acredite un grau de discapacitat igual o superior al 45%, sempre que esta discapacitat els permeta viatjar i ho faça amb els seus pares i compartint habitació amb ells. Haurà d’complimentar-se l’apartat corresponent de la sol•licitud amb les dades del/de la fill/a.\nEn tot cas, els sol•licitants hauran de valdre’s per si mateixos i no patir alteracions de comportament que impedisquen la normal convivència en els hotels.\nSi reunix qualsevol d’estes condicions i està interessat en esta oferta de viatges de l’Imserso haurà d’acreditar-se per a obtindre plaça, complimentant la sol•licitud.\nSi la passada temporada estava acreditat per a viatjar, no cal que òmpliga nova sol•licitud, ja que l’Imserso s’haurà posat en contacte amb vosté per a la renovació de dades.\nSi, al contrari, accedix per primera vegada al Programa de Turisme Social o reprén la seua participació després d’un període inactiu, haurà de formalitzar la sol•licitud, s’haurà d’omplir exclusivament a través d’esta pàgina web d’alguna de les formes següents:\n•Per Internet, a través de la Seu Electrònica de l’Imserso, omplint la sol•licitud i seguint les instruccions.\n• Descarregant i omplit el model de sol•licitud oficial; en este cas la sol•licitud, una vegada plena i firmada haurà de ser remesa\n• Apartat de correus 10.140 (28080 Madrid).\n• Servicis Centrals de l’Imserso (c/ Ginzo de Limia, 58 – 28029 Madrid)\n• Així mateix, la presentació de les sol•licituds podrà realitzar-se conforme al que establix l’article 38 de Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\nAdvertència: L’Imserso no tramitarà les sol•licituds que es remeten a través de correu electrònic.\nEs recomana, si és possible, realitzar la sol•licitud on ‘line’ ja que el procés és molt més ràpid i li permetrà estar acreditat quasi de manera immediata, ja que no precisa de cap altre procés addicional.\nEsta sol•licitud servirà per a obtindre la seua acreditació que li permetrà accedir a les places del Programa i incloure’l en la Base de Dades d’Acreditats on quedarà inscrit de manera permanent fins que ens comunique el contrari.\nUna vegada processades totes les sol•licituds rebudes en el termini assenyalat, l’Imserso acreditarà a tants usuaris com places disponibles existisquen i es procedirà, en cas necessari, a aplicar la valoració corresponent, relativa a edat, ingressos i viatges realitzats amb anterioritat.\nEn el mes de setembre del 2014 tots els sol•licitants rebran una notificació en què se’ls indicarà:\n• Data en què poden obtindre els bitllets, amb garantia de plaça, havent de triar el seu viatge dins de les disponibilitats existents.\n• Per a aquells que una vegada baremats no tinguen garantia de plaça, se’ls notificarà igualment la data a partir de la qual podran dirigir-se a l’Agència de Viatges per si hi haguera vacants per a qualsevol dels destins o dates.\nNomés és possible la unió de dos sol•licituds entre sol•licitants d’una mateixa província d’origen, tenint en compte en estos casos que els destins triats i l’orde de prioritat han de ser exactament iguals en ambdós sol•licituds.\nEl termini de presentació de sol•licituds finalitzarà el dia 5 de juny del 2014”.\n← El Pego depèn de si mateix per mantenir-se en la categoria actual\nEsquerra Unida considera escandalós que les queixes presentades a Marina Salut dupliquen les presentades als departaments de La Safor i la Marina Baixa →


Litomyšl - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n49° 52′ 19″ N, 16° 18′ 40″ E / 49.872°N,16.311°E / 49.872; 16.311Coord.: 49° 52′ 19″ N, 16° 18′ 40″ E / 49.872°N,16.311°E / 49.872; 16.311\nDistrictes districte de Svitavy\nDaniel Brýdl (en) (2018)\nLitomyšl (en alemany, Leitomischl) és una ciutat i municipi en la regió de Pardubice de la República Txeca. El Castell de Litomyšl està inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 1999.\n4 Parts de Litomyšl\n5 Estació de transmissió\nSituada a la Bohèmia oriental, Litomyšl va sorgir al segle XIII en el lloc d'un antic assentament fortificat en el camí de Trstěnice, una important ruta comercial que unia Bohèmia i Moràvia. Va ser seu d'un bisbat ara diòcesi titular de l'Església catòlica txeca, el bisbat de Litomyšl.\nEl tret dominant és el Castell de Litomyšl, es tracta d'un castell monumental renaixentista que es remunta als anys 1568–1581. Els edificis del castell són excepcionals pel seu refinament arquitectònic. Però la ciutat s'ha fet famosa sobretot per ser el lloc de naixement del compositor txec, Bedřich Smetana. A la plaça allargada, que és una de les majors de la República Txeca, s'alça un ajuntament d'origen gòtic i una sèrie de cases renaixentistes i barroques, moltes amb arcades i habitacions de planta baixa amb voltes. Una de les més importants és la Casa dels Cavallers (O Rytířů) amb la seva notable façana. En el passat, la ciutat va ser també un significatiu centre religiós; va ser a Litomyšl el 1344 quan es va fundar el segon bisbat de Bohèmia, encara que va deixar d'existir durant les guerres hussites. Al segle xix, l'escola primària de Litomyšl era de gran importància.\nLes tradicions culturals de la ciutat van molt més enllà de les fronteres regionals i nacionals. Els exquisits interiors del castell, especialment el teatre del castell barroc, l'amfiteatre al parc del castell i la casa dels Smetana, tots ofereixen variats programes de concerts i interpretacions dramàtiques i així enriqueixen la vida de la ciutat al llarg de l'any. El 1994 es va celebrar al castell la trobada dels set presidents de l'Europa Central. El complex del castell va ser inclòs per la Unesco en la llista de llocs Patrimoni de la Humanitat el 1999.\nArne Novák, crític i historiador de literatura.\nHubert Gordon Schauer, crític literari.\nMagdalena Dobromila Rettigova, l'autora del primer llibre de cuina escrit en txec, va viure aquí entre 1834 i la seva mort el 1845.\nParts de Litomyšl[modifica]\nLitomyšl- město, Kornice, Lány, Nedošín, Nová Veus o Litomyšli, Pazucha, Pohodlí, Suchá, Zahájí, Záhradí.\nEstació de transmissió[modifica]\nProp de Litomyšl, hi ha una gran estació de transmissió per a ona curta i mitjana. El transmissor d'ona curta el 49°49'07.00"N; 16° 18′ 27.00″I és la institució de transmissió d'ona curta més important de les torres txeques en ús que s'alça fins als 105 metres. Una mica al sud-est a 49° 48′ 38″ N; 16° 18′ 5″I, hi ha dos mastelers de 125 metres d'alt usades per a la retransmissió d'ona curta el 1287 kHz amb 150 kW.\nLitomyšl està agermanada amb:\n↑ «Litomyšl Castle» (en anglès). UNESCO Culture Sector.\nMaterial de la pàgina web de la Unesco\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Litomyšl\nVersió anglesa de la pàgina web\nLitomysl - Dades bàsiques, monuments, història\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Litomyšl&oldid=27124132»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 maig 2021 a les 17:21.


50languages català - eslovac for beginners | Adjectius 1 = Prídavné mená 1 |\nLlegir la ment és un vell somni de l'home. A tots els agradaria saber el que una altra persona està pensant en un moment determinat. Aquest desig segueix sent això, un somni. Ni tan sols amb la tecnologia moderna podem llegir els pensaments. El que els altres pensen seguirà sent un misteri. Però el que sí podem saber és el que els altres senten! Això és el que ha mostrat un experiment científic. Els investigadors van aconseguir reconstruir paraules escoltades. Amb aquest propòsit van analitzar les ones cerebrals dels subjectes que van participar en l'experiment. Quan sentim alguna cosa, el nostre cervell s'activa. Es posa a processar els sons escoltats. Llavors es produeix una certa pauta d'activitat. Aquest patró pot ser registrat mitjançant uns elèctrodes. I aquest registre també es pot processar! I a través d'un ordinador és possible convertir-lo en un patró de so. Així es pot identificar la paraula escoltada. Aquest principi funciona amb totes les paraules. Cada paraula que sentim produeix un senyal determinat. Aquest senyal està sempre relacionat amb el so de la paraula. Així que "només" cal traduir-lo en un senyal acústic. Perquè si es té el patró sonor es coneix la paraula. Durant l'experiment, els subjectes van sentir autèntiques paraules i pseudoparaules. És a dir, una part de les paraules escoltades no existia. Tot i això, també aquestes paraules podien ser reconstruïdes. Les paraules conegudes podien ser expressades per un ordinador. També era possible mostrar-les simplement en un monitor. Els científics esperen ara comprendre millor els senyals lingüístics. Així que el somni de llegir la ment continua...


Aquest ús important de l’aigua disponible utilitzable per part de l’agricultura ha generat no poques incomprensions. Sovint s’empra l’expressió que l’agricultura “consumeix” massa aigua. Al marge de les consideracions sobre l’eficiència de l’aigua utilitzada convé observar que si de consum es tracta aquest s’hauria d’aplicar al consumidor dels productes alimentaris. És a dir qui consumeix 70 litres d’aigua al menjar una poma és la persona que es menja aquesta poma o els 1.500 litres si menja 100 gr. de vedella. L’aigua és la matèria prima de l’agricultura i de la mateixa manera que no ens estranyem que les fabriques de mobles consumeixin molta fusta, no té res de sorprenent que l’agricultura consumeixi més aigua que altres activitats. Tanmateix, en tant que producte multi-demandat, cal establir els procediments tecnològics i logístics adequats per garantir la màxima eficiència en el seu ús, al mateix temps que s’estableixen els necessaris acords de prioritats per compartir el recurs de la manera més pertinent en relació a les diferents necessitats.\nUn recurs en tensió\nL’aigua de regadiu està vinculada al dret a l’alimentació, avui les terres de regadiu aporten més del 50 % de la producció agrícola mundial tot i que solament ocupen un 19 % de la terra conreada. Però les necessitats estan creixent al mateix temps que els recursos per cobrir aquestes necessitats estan minvant. Es a dir, tenim un problema. Creixen les necessitats alimentàries degut a que la població mundial està creixent, amb unes previsions de 10.000 milions d’habitants a l’any 2050 i, alhora, s’està produint un fort desenvolupament que va acompanyat de canvis dietètics vers una alimentació més proteínica i, en conseqüència, més cara en recursos utilitzats. En oposició, els recursos minven per pràctiques inadequades que han comportat, per exemple, pèrdua de biodiversitat, pèrdua de sòls, contaminació d’aigües i sòls agrícoles. A més de l’amenaça del canvi climàtic que pot comportar, entre altres riscos, avenç de la desertització, inundació de deltes i una major evapotranspiració de les plantes.\nDe fet el canvi climàtic és el major risc al que s’enfronta avui la humanitat i per a mitigar-lo cal reduir l’emissió de gasos d’efecte hivernacle, sobretot la combustió de combustibles fòssils. Aquesta gran transició energètica que cal fer ens porta a adonar-nos de dos fets. D’una banda que l’energia, com la captem i com la utilitzem és la clau del problema. Els camps de conreus els prats i els boscos, són en conjunt –a través de la fotosíntesi- la planta solar més gran de la superfície de la Terra (el mar al marge) i d’aquesta es pot obtenir energia renovable, tal com ja s’està fent. D’altra banda, la necessitat d’apostar pels productes renovables ens orienta cap al sector agrícola i forestal com a capaç de produir aliments però també fusta, materials de construcció, productes químics i farmacèutics, bioplastics biodegradables, etc. L’agro-forestal és la base de la bioeconomía. En resum, el sector agrícola en sentit ampli passa a ocupar un paper més rellevant encara front als reptes del segle XXI. En aquest sentit Graziano da Silva, Director General de la FAO ha dit: “cal passar del debat d’aliments contra combustibles a un debat sobre aliments i combustibles”.\nIntensificació sostenible, el regadiu com a eina mediambiental\nCom a conseqüència de les creixents necessitats la FAO insta a incrementar un 60 % la producció agrícola fins al 2050. Si aquest increment s’efectués ampliant un 60 % les terres agrícoles comportaria la pèrdua aproximada d’un 40 % dels boscos, un fet que faria insostenible el canvi climàtic que generaria. Per tant, cal optar per la intensificació, si bé corregint errors del model de desenvolupament realitzat fins ara. La proposta que, d’acord amb això fa la FAO, l’anomena “intensificació sostenible”, una proposta que es basa en la combinació de tecnologia, regadiu i agroecologia.\nEn aquest sentit el regadiu, a més de la seva funció de desenvolupament rural, cal considerar-la una eina mediambiental i contra el canvi climàtic. Efectivament el regadiu, al multiplicar la producció, evita desforestació per atendre les noves necessitats; apropa la producció i, per tant, potencia l’agricultura de proximitat i redueix importacions; aporta més producció biològica i en conseqüència més retenció de CO2; aporta més capacitat de reciclatge de residus orgànics i, a través de la fertirrigació permet una fertilització més eficient i menys contaminant.\nRegar a Catalunya\nCatalunya és un país amb serioses dificultats per a l’agricultura. Hi ha àmplies àrees semiàrides i la seva orografia és plena de muntanyes, fins al punt que el 50,5 % del seu territori té més del 20 % de pendent. Com a conseqüència d’aquestes limitacions destina solament un 26 % de la seva superfície a conreus, fet que comporta que la seva taxa d’autoproveïment sigui molt baixa, aproximadament del 40 %. Per contra destina més del 30 % de la seva superfície a zones protegides, una dada que solament és equiparable a Eslovenia. En aquest context la necessitat estratègica de millorar la seva autosuficiència alimentària és evident i això requereix optimitzar els potencials de regadiu.\nAl marge del regadiu, per obviar aquesta dificultat, Catalunya ha optat per importar aigua virtual (en forma principalment de soja i blat de moro) a països que la disposen en abundància, bàsicament França, Ucraïna, Rumania i Bulgària, Brasil i Argentina. A partir d’aquestes importacions Catalunya hi afegeix valor afegit en la producció ramadera, càrnia i d’elaborats carnis, la qual en part exporta fins a assolir l’equilibri de la seva balança comercial alimentària.\nTanmateix, malgrat l’equilibri de la balança comercial, el baix grau d’autosuficiència agrícola es considera una destacable feblesa estratègica. Així ho entenen els països de la OCDE que compten també amb un entorn de dificultat per la seva agricultura (orografia complicada, clima fred). En concret, tal com assenyala la gràfica, els països que donen un major suport a la seva agricultura son, per ordre de més a menys suport: Suïssa, Noruega, Islàndia, Corea del Sud i Japó. Una dada que hauria de fer reflexionar a la societat catalana quan a la seva valoració de l’agricultura.\nPropostes pel regadiu del segle XXI a Catalunya\nEl regadiu a Catalunya compta amb una llarga tradició amb fortaleses però també amb febleses i limitacions. Els reptes del segle XXI son especialment exigents i cal que les polítiques agràries, l’agricultura catalana i el conjunt de la societat catalana adoptin les opcions adequades per a optimitzar el potencial del regadiu atenent al conjunt de condicionants mediambientals corresponents. Tot seguit es detallen algunes propostes que poden afavorir aquestes opcions.\nAspectes organitzatius i de planificació\nGestió pública integrada de l’AGRICULTURA i del MEDI AMBIENT.- Aquesta integració que ja s’ha fet a diferents administracions públiques, entre elles l’espanyola, és imprescindible. L’agricultura i l’activitat forestal gestiona més del 90 % del territori. Les implicacions mútues agricultura-medi ambient son tan altes que no té cap sentit actuar des de posicions separades amb propostes paral·leles no coincidents, tal com s’ha demostrat. Els mínims criteris d’eficiència i eficàcia, però sobretot de coherència exigeix aquesta integració.\nInformació i seguiment rigorós de l’estat i ús d’un recurs aigua.- La gestió d’un recurs escàs requereix la màxima informació sobre les disponibilitats del recurs, sobre el seu ús i la màxima transparència sobre la informació obtinguda.\nGestió flexible de les dotacions d’aigua dins de cada comunitat de regants.- Atesa les limitacions en algunes dotacions algunes comunitats de regants han optat per una gestió flexible d’aquestes dins dels màxims globals de dotació atorgats. Es una opció que val la pena estendre com a pràctica més eficaç.\nMillorar la coordinació amb entorns afectats.- Amb totes els nivells administratius afectades i amb tots els actors de la conca, evitant en tots els casos enfrontaments territorials\nAvaluació del retorn sòcio-econòmic dels regadius.- La societat ha de conèixer els beneficis que li reporten les inversions i molt en concret les de regadius. La divulgació d’aquests estudis afavoria la opinió favorable sobre el regadiu en base a informació de base objectiva\nIncorporació del regadiu a les polítiques contra el canvi climàtic.- Tal com s’ha exposat el regadiu juga un paper actiu contra el canvi climàtic, cal que aquest paper sigui reconegut i incorporat a les polítiques contra el canvi climàtic per coherència i per raons d’eficàcia.\nPLA DE CONTINGÈNCIA front als impactes del canvi climàtic.- L’agricultura front al canvi climàtic juga el triple rol com a problema, com a solució i com a víctima. Es necessari que atenent als estudis que ja s’estan realitzant es concreti un Pla de Contingència front a les previsibles conseqüències del canvi climàtic en diferents apropaments temporals.\nImpuls de L’OFICINA DEL REGANT.- L’Oficina del Regant és una eina essencial per a gestionar i divulgar el coneixement sobre el regadiu als seus aplicadors (Regants i Comunitats de Regants). En aquest sentit ha de jugar un paper d’apropament entre els investigadors o proveïdors de tecnologia i els regants.\nImpuls a l’ACATCOR (Associació Catalana de Comunitats de Regants).- A l’ACATCOR li correspon un doble paper de Coordinació entre les Comunitats de Regants i de lobi en defensa dels interessos dels regants front a les diferents institucions i administracions implicades.\nPla de xoc per resoldre les urgències mediambientals.- Bàsicament les problemàtiques derivades de les dejeccions ramaderes i la contaminació d’aigües per agroquímics. Cal tenir en compte que el regadiu modern (via fertirrigació) pot afavorir en bona part la resolució d’aquesta problemàtica\nModernització regadius tradicionals.- Amb un doble objectiu: agricultura de precisió (pressió, tecnologia, energies renovables, smart-grids, big-data) i estalvi d’aigua. Possibilita o facilita tècniques de conreu més avançades. La meitat dels regadius de Catalunya ho son a tesa, tot i que hi ha hagut un progrés significatiu del reg localitzat o per aspersió, encara queda molta superfície per modernitzar. Els arguments per a la modernització dels regadius són importants per raons d’eficiència i d’economia: el regadiu localitzat incrementa els rendiments productius, redueix o elimina la contaminació per fertilitzants (a través de la fertirrigació), facilita la gestió del reg que es pot automatitzar amb una notable reducció de costos, millora la qualitat a l’ajustar les dosis d’aigua i fertilitzants i és més eficient en consum d’aigua.\nCompletar el Pla de Regadius aprovat atenent als condicionants ambientals.- Cal, sobretot, desencallar definitivament el regadiu Segarra-Garrigues i completar el regadiu Xerta Sènia.\nArticular un finançament adequat que faciliti l’adopció del regadiu. El regadiu requereix inversions a llarg termini, cal que compti amb un finançament corresponent a llarg termini.\nOrientació a valor afegit, ocupació i eficiència de l’aigua.- Opció vers els conreus que aportin més valor afegit i, en conseqüència el cost de l’aigua tingui un menor pes sobre el valor del producte obtingut (aigua barata=millor relació producte/aigua).\nImpuls a la R+D+i en regadiu.- Orientat al factor aigua escassa (reg deficitari), eficiència aigua, sostenibilitat del reg, anàlisis cost/benefici de conreus i de tècniques, estudis d’impacte socio-econòmic i mediambiental.\nImpuls de les energies renovables en general i per a la gestió del reg. Acabar amb les legislacions limitatives de les energies renovables en xarxa.\nFoment de l’estalvi d’aigua i reducció de pèrdues.\nApostar pel reciclatge, regeneració i reutilització de l’aigua.\nRevisió de la ordenació i gestió forestal.- Orientada a la valoració de la producció forestal, a l’esponjament de les masses forestals i a la creació d’espais agraris de ruptura (conreus o pastures).\nReforçar la imatge de l’agricultura i del regadiu.- Cal un apropament entre la societat urbana y l’agricultura. Els reptes del segle XXI requereixen alinear tots els vectors de progrés, més encara pel paper clau que ha de jugar l’agricultura al cantó de les solucions.\nDirector de l’Observatori d’Economia Agroalimentària del Col·legi d’Economistes (Obealimentària)


Les destrosses de la nit de dissabte a Igualada costen 18.000 euros - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes destrosses de la nit de dissabte a Igualada costen 18.000 euros\nL'alcalde Castells diu que serà «bel·ligerant» amb els autors i que els perseguirà per la via penal\nacn 03.11.2020 | 23:01\nLes destrosses de la nit de dissabte a Igualada costen 18.000 euros Regió7\nL'Ajuntament d'Igualada ha xifrat en 18.000 euros els danys causats pels aldarulls que van tenir lloc dissabte a la nit a la ciutat. En concret, una trentena de persones va cremar 17 contenidors i un vehicle. El batlle d'Igualada, Marc Castells, va assegurar ahir que el consistori serà «molt bel·ligerant» amb «tots aquells que hagin comès algun delicte perquè seran perseguits».\nCastells va anunciar que en les properes hores hi haurà més detencions a banda de les 4 que es van efectuar el mateix dissabte. «Es poden malmetre contenidors, però no destruiran la convivència», va assegurar. A més, va recordar que la investigació seguirà la via penal i que l'Ajuntament es personarà «per totes les vies que calgui».\nL'alcalde d'Igualada, Marc Castells, va comparèixer ahir davant dels mitjans de comunicació acompanyat pels caps de la Policia Local i els Mossos a la ciutat per lamentar els incidents que van tenir lloc dissabte a la nit a la ciutat en què una trentena de joves van cremar vehicles i contenidors. Castells va voler llançar un missatge contundent i va assegurar que «no es tornaran a repetir els actes d'incivisme, vandalisme i de destrucció de la comunitat».\nL'alcalde considera que «cap protesta, per legítima que sigui, pot justificar que es cremin contenidors i un vehicle». «Respectem el dret a protestar, però ara especialment -pel context de pandèmia- demanem respectar les normes més elementals», va sentenciar Castells.\nEls botiguers d'Igualada reclamen a Mossos i Ajuntament més contundència contra els robatoris.\nIgualada aixeca 85 actes per incomplir les normes de seguretat per la covid-19 .


Les receptes de galetes casolanes per a nens | Receptari de B-Grup - BGrup\n> Receptes de B-Grup: galetes casolanes fàcils per a nens\nReceptes de B-Grup: galetes casolanes fàcils per a nens\nEl confinament ens obliga a tots a buscar noves formes de passar el temps, i una d'elles, sense cap dubte, la trobem a la cuina.\nDes de B-Grup creiem que pot ser que hagi arribat el moment de tornar a cuinar amb els seus, tota la família, amb temps i entre riures. Ens agradaria compartir amb vostè la nostra fantàstica recepta de galetes casolanes per a nens, tan bones com fàcils de fer.\nGaudeixi de la cuina amb els seus fills durant el confinament: prepari unes delicioses galetes casolanes\nÉs un dolç típic i molt fàcil de fer, que no requereix de molt temps de cuinat, i a més, sol agradar tant a grans com a petits per igual. Aquesta recepta està pensada per a tots aquells que no hagin cuinat mai o tinguin coneixements molt bàsics. No tingui por i ... A cuinar s'ha dit!\nGaletes de mantega: saboroses, senzilles i econòmiques\nLes galetes són un dolç fornejat i fet a base de farina, ous, sucre, mantega i oli. Poden complementar-se amb tot tipus de productes, com per exemple panses, civada, trossets de xocolata, nous, coco...\nAnem per parts. Un dels ingredients més importants i imprescindibles per cuinar unes bones galetes és la mantega. Per altra banda, tingui en compte que, una vegada hagi acabat la massa, es poden decorar de mil formes diferents, com per exemple amb trossets de xocolata, coco ratllat o algun fruit sec. També pot jugar amb la seva forma, segons els gustos dels seus fills, fent-les més gruixudes o més aplanades, més grans o més petites...\nIngredients per a 40 unitats:\n250g de mantega Asturiana o Cadí.\n150g de sucre Sidul o Azucarera.\n2 ous L o la seva versió líquida\n550g de farina de blat Gallo\n5g d'essència de vainilla de la marca Dani\n1 tableta de xocolata\n1 “sirop” del gust que vulgui, ratlladura de coco… Per a la decoració.\nMans a l'obra! Comencem amb les nostres galetes casolanes per a nens\nEl primer que ha de fer és batre la mantega a temperatura ambient, juntament amb el sucre, en un vol i amb l'ajuda d'una màquina o a mà.\n2- Després, mica en mica, vagi afegint l'essència de vainilla i l'ou, sense deixar de moure la barreja en cap moment, perquè es vagi integrant tot. A continuació, s'ha de posar la farina, a poc a poc, primer amb la batedora i llavors amb les mans, sobre una superfície neta o dintre del vol, com vostè ho prefereixi.\n3- Acte seguit, col·loqui una làmina de paper de forn a una safata. Després, bolqui la massa, aconseguint, més o menys, mig centímetre d'amplada. Deixi-la reposar a la nevera durant un mínim de 30 minuts.\n4- Arriba l'hora de tallar les galetes amb la forma que vostè vulgui, si vol, amb l'ajuda d'un talla-pastes. Una vegada llestes, col·loqui-les a una safata, coberta amb paper de fornejar, i posi-les a la nevera durant 30 minuts més.\n5- Una vegada hagi passat el temps, arriba el moment de fornejar-les. Els hi pot afegir trossets de xocolata o algun fruit sec, perquè les seves galetes casolanes per a nens tinguin un altre sabor. Escalfi el forn a 180º i introdueix-hi les galetes. Amb el calor a dalt i a baix, les ha de deixar durant uns 12 minuts o fins que vegi que estan fetes.\n6- Quan les tregui del forn, ha de transferir-les a una reixa metàl·lica i deixar que es refredin.\netiquetes: receptes de galetes casolanes per a nens


Previsió de resultats per les europees. - ambFilosofia\nAnem a fer una anàlisi sobre els possibles resultats que es poden donar a les properes eleccions europees. Partim del mosaic de la població que resulta de l’encreuament dels eixos identitari i social. Adjudiquem les caselles d’acord amb els resultats del 28A tal com ja vam explicar:\nEns preguntem quins canvis es donaran cap a les europees. Què passarà a les diverses fronteres?. Per tenir-ne una idea més clara agafarem l’última enquesta del CEO. Cal dir que aquesta última enquesta és menys fiable de l’habitual ja que és feta sobre mil entrevistes i telefònicament. Farem l’encreuament entre record de vot el 28A i intenció de vot al Parlament europeu:\nLes files indiquen a on (partits) van els vots de cada record de vot, i les columnes d’on, de quins partits segons record, s’obtenen els vots.\nEls votants de la CUP (Front Republicà) proposem que tendiran a l’abstenció, però una part votaran Puigdemont i alguns altres ERC. Mirem-ho al quadre, la CUP es troba dins l’epígraf NS/NC/A, veiem que efectivament els seus vots van majoritàriament a l’abstenció, JxC (6,52%) i ERC (4,52%).\nERC només manté el 52,45% de fidelitat de vot, l’efecte Puigdemont comporta un 10,64% de traspàs cap a JxC. ERC obté vots en primer lloc de ECP (4,78%).\nJxC manté una alta fidelitat de vot 82,49%, és a dir, no trapassa vot i en rep d’ERC (10,64%) i CUP (6,52%). He suposat que rep vots d’esquerra radical allunyats perquè considero que aquest sector prioritza la legitimitat democràtica per sobre del posicionament esquerra-dreta.\nECP: fidelitat, 51,26%, traspàs a ERC (4,78%) i PSC (3,48%), rep de CUP.\nPP: fidelitat 73,73%, traspàs cap a C’s (6,43%).\nPSC: fidelitat 63,03%, rep de ECP, cedeix cap a C’s, Podem i ERC\nC’s: fidelitat, 55,74%, traspàs a PSC i Vox, rep de Vox, PPC, PSC\nA partir d’aquí proposo el següent repartiment de les caselles:\nCosa que donaria (suposant l’abstenció igualment repartida):\nÉs a dir, 50,82% pels partits independentistes. Recordem, però, que a les eleccions passades del 28A vam errar el FR, no per adjudicar malament les caselles, sinó per l’abstenció d’aquestes caselles. Si aquestes caselles opten, en un grau molt superior a la mitjana, per no anar a votar els resultats de JxC i ERC poden baixar uns 2 punts i, aleshores, no es superaria el 50%.\nIntentem escatir-ho. Anem a comparar, segons l’enquesta, la declaració d’abstenció en aquestes caselles amb el conjunt general. Efectivament, globalment només el 3,37% declaren explicitament que no aniran a votar (deixem de banda els NS/NC); però a les caselles dels que es declaren «només catalans d’extrema esquerra», el 11,11% declaren que no aniran a votar. Per tant, hem de restar, i aleshores el vot independentista es quedaria al voltant del 48%. Convèncer els «només catalans d’extrema esquerra» que vagin a votar és la clau per superar el 50% en aquestes europees.


Batega al bac (26 Kms)\nBatega al bac (13 Kms)\nBatega al bac 25/05/14\nBatega el bac 19k és una cursa reina de la Batega al bacper aquells corredors més forts i amb ganes de conèixer els espectaculars paratges de la Serra de Montgrony. La cursa transcorre per un entorn protegit, pel sotabosc, travesant rierols, crestejant la Serra del Montgrony i assolint tres cims de més de 2.000 metres tot corrents per llocs històrics, emblemàtics i peculiars.\nL'escenari d'aquesta prova són el poble de Planoles, l'església romànica de Sant Vicenç del S.XIII, la Roca Aguda, l'avet monumental, la roda de molí, el Coma Ermada, el refugi de La Covill, el cim de La Covill (2.002m), el cim de Costa Pubilla (2.053m), el Roc dels llamps (2.048m), el fortí, el coll roig o les restes del convent dels monjos (assentament de l'època medieval).\nEl recorregut transcorre un 70% per sotabosc passant per l'avetar que es el últim bosc d'avets abans de arribar a la costa i un 30% per la cresta aèria de la serralada del Montgrony amb unes vistes increïbles que van des de Montserrat fins al Pedraforca, el Taga o el Puigmal.\nEl recorregut te una distancia de 19 km amb un desnivell positiu de 1.450 m.\nBatega al Bac 19k es disputarà el Diumenge 25 de Maig de 2014 a les 9:00h i serà una prova puntuable pel II Campionat de curses de muntanya del Ripollès.\nS'obriran inscripcions el dia 1 de Desembre.\nPreus fins al 31 de Març: Federats: 20€ - No Federats: 23€\nPreus a partir de l'1 d'Abril: Federats: 23€ - No Federats: 26€\n*Federats: Llicència FEEC, FEDME o assegurança tipus C o superior.\nAlçada màxima: 2.052m\nAlçada mínima: 1.031m\nAlçada mitjana: 1.508m\nDesnivell positiu acumulat: 1.453m\nDesnivell negatiu acumulat: -1.453m\nPendent mitjana de pujada: 15,1%\nPendent mitjana de baixada: -13,8%\nNombre d'avituallaments: 4\nDescarrega aquí el track de la cursa\nBatega el bac 8k és una cursa d'iniciació a les curses de muntanya i per aquells corredors més ràpids. La cursa transcorre per un entorn protegit, per dins del bosc, travesant rierols, amb vistes de diferents cims de Ripollès com el Taga o el Puigmal, i passant per diferents llocs històrics, emblemàtics i peculiars.\nL'escenari d'aquesta prova són el poble de Planoles, l'esglèsia romànica de Sant Vicenç del S.XIII o el Mas de Cal Gasparó. El recorregut transcorre un 90% per sotabosc passant per l'avetar que es el últim bosc d'avets abans de arribar a la costa.\nEl recorregut te una distància de 8 km amb un desnivell positiu de 500 m.\nBatega al Bac 8k es disputarà el Diumenge 25 de Maig de 2014 a les 9:00h i serà una prova puntuable pel II Campionat de curses de muntanya del Ripollès.\nPreus fins al 31 de Març: Federats: 15€ - No Federats: 18€\nPreus a partir de l'1 d'Abril: Federats: 18€ - No Federats: 21€\nAlçada màxima: 1.328m\nAlçada mitjana: 1.166m\nDesnivell positiu acumulat: 526m\nDesnivell negatiu acumulat: -526m\nPendent mitjana de pujada: 11,3%\nPendent mitjana de baixada: -12,1%\nNombre d'avituallaments: 2


Eberhard i Nanda en BLOC PER PALMA | 40 RAONS PEL CANVI A PALMA\nManifest Electoral ACO\nEls sotasignants, davant les properes eleccions municipals i autonòmiques,\nEl padró del 2005 situa a Balears com una de les CC.AA. amb major proporció de població estrangera en relació al total de la població, devers un 16 %. S’han fet pases per afavorir la seva integració: Pla EQUIBAL, Observatori de l’Immigració. Encara és l’hora que partits com PP i UM deixin de veure l’immigració com a problema i l’afrontin com el camí cap a una societat més diversa, plural i rica.\nL’any 2006 va representar un rècord absolut quant a habitatges finalitzats. En els darrers 10 anys ens trobam davant del boom immobiliari més gran de la història a Balears. En aquesta legislatura s’hauran asfaltat 10 milions de m2 del nostre territori. En les 5 legislatures anteriors s’havien asfaltat de l’ordre de 6 milions de m2 de terreny. Les conseqüències de la construcció d’autopistes, entre d’altres, són una destrucció brutal de territori, una aposta pel transport privat en detriment del públic, una despesa econòmica espectacular , la passa prèvia per un nou “boom” urbanístic.\nEls casos de corrupció (Andratx, Eivissa, Santa Margalida, Felanitx) urbanística i la poca vergonya en la seva erradicació per part dels seus responsables polítics són situacions dignes d’extinció a les nostres contrades. L’elevada abstenció en les darreres convocatòries electorals no ha fet reflexionar als partits i consideram que aquesta mostra de descontent ciutadà bé s’ho mereix L’escasa participació ciutadana és una feblesa democràtica de la qual ens sentim responsables, des d’aquestes retxes la volem potenciar-la i animar a altres entitats a que ho facin.\nL’integració no es fa fent-se fotos a centres públics, cal una política més decidida de l’administració per liderar als agents socials i a la ciutadania en general en una camí de gestió de la diversitat on les diferencies arribin a veure’s com la riquesa que son, on aprenguem a coneixer-nos i treballar en equip més enllà dels prejudicis.\nPolítica transparent, planificació del territori en comptes d’improvització, igualtat d’oportunitats per a tots en comptes d’informació privilegiada per uns quans. No requalificacions de terrenys a la carta, i reducció dràstica de la capacitat de població als planejaments.\nNo més macro infraestructures que no resolen de veritat els problemes de mobilitat i que disparen les emissions de Co2, sino aposta pel transport públic, una mobilitat sostenible, i un compromís amb els ciutadans per pensar en el seu futur i no en els interessos de les grans empreses constructores.\nVoluntat política i compromís per legislar en aquest sentit i més encara perquè aquestes lleis s’apliquin de forma efectiva (creant les reglamentacions pertinents i interpel•lant a qui en cada matèria tingui les competències). Calen mesures urgents i directes com participació ciudadana, transparencia, potenciació del lloguer social (vinculat al sou), reforma de la Llei Hipotecària i la LLei del Sòl, creació d’un Parc d’Habitatge Públic de Lloguer, mesures fiscals,\nPer lligar aquest creixement d’una ocupació de qualitat cal instrumentar mesures com :\n•\tElaboració d’un Pla d’Ocupació de les Illes Balears.\n•\tElaboració de programes formatius específics dins el sistema educatiu, fonamentalment en els cicles i en la formació professional.\n•\tHabilitar i augmentar els tècnics de la Direcció General de Salut Laboral perquè puguin realitzar funcions Inspectores.\n•\tCreació per Llei de l’Institut de Salut Laboral de les Illes Balears.\n•\tElaboració de l’Estratègia de les Illes Balear en matèria de Seguretat i Salut en el\nEls acords naixen del diàleg, del reconeixement i respecte de les diferències i del constant treball per trobar alternatives davant de les dificultats actuals: l’habitatge, la precarietat i sinistrabilitat laboral, la resolució dialogada del conflicte basc,…\nAssumim que els nostres polítics són tan imperfectes com la societat d’on sorgeixen. Tots estam en risc equivocar-nos, és cert. Aixó no lleva, que poguem exigir als partits decència, ètica i una major coherencia davant dels casos de corrupció. Fent net al propi partit, reconeixent i aprenguent dels errors. Els polítics són cridats a ser servidors públics i sensibles a les necessitats dels més desfavorits.\nResponsable: Francesc Xavier Delgado i Drover\nXavier Delgado | 24/05/2007, 15:54


Tres de cada quatre estudiants d'FP troben feina en els tres anys posteriors a titular-se\nDarrera actualització: 09 octubre 2019\nIago Negueruela i Martí March presenten els resultats d’un estudi que analitza la inserció laboral d’aquest col·lectiu\nMés del 75% de les persones que estudien Formació Professional a les Balears tenen feina tres anys després d’haver acabat els seus estudis. Aquesta és una de les principals conclusions de l’estudi que aquest dimecres han presentat el conseller de Model Econòmic, Turisme i Treball, Iago Negueruela, i el conseller d’Educació, Universitat i Recerca, Martí March.\nEl treball, elaborat entre les dues conselleries i l’IBESTAT, s’emmarca dins l’anàlisi de la Formació Professional que preveu el Pla Integral de Formació Professional de les Illes Balears 2018-2021 i té com a objectiu donar informació a estudiants que s’estiguin plantejant matricular-se en aquests tipus d’estudis, així com conèixer en profunditat el grau d’adequació de l’oferta formativa amb les necessitats del mercat laboral.\nEls resultats demostren que la formació professional és una eina efectiva per millorar l’ocupabilitat de les treballadores i treballadors. En aquest sentit, Negueruela ha remarcat que opcions com la Formació Professional de grau superior són “una de les millors sortides cap al mercat laboral”.\nEl 15% de les persones que estudien FP tenen 30 anys o més i, en aquest sentit, Negueruela ha afirmat que aquest tipus d’estudis “ens permeten millorar la situació de persones que no van acabar l’ensenyament obligatori o que volen millorar la seva qualificació”.\nPer part seva, March ha definit l’FP com un “element clau” que no només millora l’ocupabilitat de les persones que la cursen, sinó també una eina “contra l’abandonament escolar prematur” perquè ens permet “recuperar persones” que, en altres circumstàncies, sortirien del sistema educatiu.\nL’estudi permet elaborar un perfil de les persones que estudien FP, amb un 52,3% d’homes i un 47,7% de dones, però també analitzar quines són les famílies professionals que ofereixen majors oportunitats laborals. Així, els cicles formatius relacionats amb el manteniment, edificació i obra civil i sanitat tenen unes taxes d’inserció superiors al 75%, mentre que d’altres formacions generen una ocupabilitat més baixa.\nEn qualsevol cas, el treball també mostra com, a major qualificació de la formació, major és la taxa d’inserció: de fet, sis de cada deu persones que estudien una Formació Professional de grau superior finalitzen el cicle tenint una feina, una xifra que en el cas de l’FP de grau mitjà arriba a les cinc persones de cada deu. I és per aquest motiu que també adquireix rellevància el fet que un de cada tres estudiants de Formació Professional bàsica (que permet l’accés a les FP de grau mitjà) continua els seus estudis després d’obtenir el títol.\nA la presentació de l’estudi han assistit també el director general d’Economia i Ocupació, Llorenç Pou, i el director general de Formació Professional i Ensenyaments Artístics Superiors, Antoni Baos.\nInserció laboral titulats FP pdf - 530Kb


De Trump i Vox - El Periódico Mediterráneo\nDe Trump i Vox\nFa uns dies observàvem atònits l’atac violent al Capitoli dels Estats Units animat pel discurs d’odi de Trump . Feliçment, poc després, Twitter suspenia el compte d’aquest energumen per clara incitació a l’odi.\nA Espanya, l’extrema dreta es va afanyar a atribuir a altres aquest discurs extremista, com si no anara amb ells. Però la realitat s’imposa i aquesta setmana, per fi, Twitter ha bloquejat temporalment el compte de Vox per «incitar a l’odi». La xarxa social al·lega encertadament que està prohibit «amenaçar, assetjar o promoure la violència contra altres persones amb motiu de la seua raça, origen ètnic, nacionalitat, orientació sexual, gènere, identitat de gènere, religió, edat, discapacitat o malaltia». En definitiva, si prohibírem tot açò a Espanya desapareixerien almenys tres partits de dreta coneguts que, infeliçment, juguen amb aquest discurs.\nFa pocs dies, a Vila-real, vam aconseguir aprovar una moció per promoure una millora en les instal·lacions de l’Hospital de Vila-real amb la primera casa de parts del País Valencià per a millorar les condicions a l’hora de donar a llum. Com que he estat pare fa poc, puc certificar la importància de tindre un ambient agradable en un moment tan inoblidable.\nMalauradament, Vox va votar contra aquesta millora. Els seus arguments, surrealistes, es van fonamentar en atacar Compromís. Però en realitat no era a nosaltres a qui s’atacava, sinó a les dones. Tothom coneix quin discurs fa servir habitualment aquest partit, per exemple, quant a la violència masclista, que per a ells ni tan sols existeix i en el seu lloc —diuen— solament hi ha violència «domèstica», com si el patriarcat no haguera existit mai en la història.\nEl discurs d’un altre partit ultraconservador, Ciudadanos, ens va sorprendre més. Van optar per una abstenció fonamentada en què ara cal invertir solament en la pandèmia. H\n*Regidor de Compromís per Vila-real\n1 La erupción del volcán de La Palma ha roto con los patrones marcados por la historia\n3 La nueva joya de la Galicia submarina\n4 Historias de los cines de barrio de Castellón\n5 Fallece un militar durante unas prácticas de buceo en Cartagena


Anuncis PSICòLEGS TARADELL - Classificats.net\nAnuncis / Barcelona / Osona / Taradell / Serveis i m´ofereixo / psicòlegs Taradell\nAnuncis classificats psicòlegs Taradell\nDe 1 a 0 de 0 anuncis de psicòlegs Taradell\nAnuncis psicòlegs Taradell\nConsulta anuncis classificats de psicòlegs Taradell. Publica el teu anunci de psicòlegs Taradell, és gratis a Classificats.net. Contacta amb els anuncis de psicòlegs Taradell directament, per telèfon o correu electrònic.\nClassificats psicòlegs Taradell\nConsulta tots els anuncis de psicòlegs Taradell que han publicat els usuaris\nBusca i troba psicòlegs Taradell\nEstàs a la secció de psicòlegs Taradell del portal d'anuncis gratis. Busca, troba, compra, ven, demana, regala, informa, ajuda o coneix gent a Classificats.net. Tots els anuncis de psicòlegs Taradell són gratis. Busca i contacta.\nGent interessada en psicòlegs Taradell\nBusca, troba i contacta amb gent que ofereix: Anuncis classificats psicòlegs Taradell


Cap Vermell - Papereres onejant al vent/ fems pel terra (hi tornem!)\nPapereres onejant al vent/ fems pel terra (hi tornem!)\nFa mesos recordàvem que el model de papereres "Barcelona", que se van posar a tort i dret per tot el municipi fa uns anys, són un desastre. Cada vegada que fa una mica de vent les bosses se giren i el contingut acaba escampat pel terra o arrossegat pel vent. Tard o d'hora els fems acaben en la mar, incrementant la nostra contribució a la contaminació marina. (http://www.capvermell.org/index.php/actualitat/un-peu-per-aquesta-foto/24329-papereres-onejant-al-vent-fems-pel-terra).\nEn repetides ocasions els successius regidors de Medi Ambient (parlem d'anys enrere: la primera vegada que ho comentarem fa 10 any i la darrera l'any passat) han rebut demandes per canviar-les i sempre s'ha contestat als plenaris, o a aquesta revista, que si, si... que ja ho tenen previst i que les van canviant. El cas és que encara en queden i, curiosament, a prop de la mar... Aquestes imatges són de les papereres a Cala Mesquida.\nSenyor regidor de Medi Ambient, podríem ser una mica congruents i, si feim campanyes per no tirar plàstics a la mar, canviar les papereres? I mirar que a l'hora de triar-les per noves zones, sigui una condició bàsica que siguin tancades o d'un disseny que evitin escampar els fems de l'interior quan faci vent. Tampoc no és demana tant!\nAl projecte de modificació del Port de Cala Rajada, estaven previstes papereres d'aquest mateix model... ja se sap que són capaços de travelar moltes vegades en la mateixa pedra, malgrat t'ho recordin una i altra vegada!


vilanova_jun12 by Grupo Amma - issuu\namma vilanova centro gerontológic Boletín Informativo\nNº16 Maig-Juny de 2012\nUna diada amb un toc especial El passat dilluns 23 d’abril, amb motiu de la diada de Sant Jordi, un grupet d’uns 15 residents amb l’ajuda d’una gerocultora, del Pere, de la terapeuta i de l’educadora, vam poder gaudir d’un matí festiu a la Plaça de Cal Font d’Igualada.\nSortida a veure les parades de Sant Jordi Vam agafar l’autobús que fa parada davant del centre i després d’un viatge molt curt, pels volts de les 11 h ja estàvem creuant el passeig seguint el perfum de roses fresques. Una vegada a Cal Font, vam fer una volta per totes les parades i vam poder veure la immensitat de colors i decoracions de roses, totes elles precioses, i un gran assortit de llibres d’autors actuals i clàssics. En acabar el passeig vam seure a una terrassa a descansar tot prenent un refresc per combatre la calor i recuperar-nos de l’esforç del dia. Vam fer petar la xerrada i vam tafanejar tothom qui passava, les roses que havien comprat... I sobretot ens va fer molta il•lusió poder veure i saludar a familiars i a treballadors del centre. El nostre gran matí va acabar just a l’hora de dinar, que va ser quan vam retornar a la residència. Per la tarda vam seguir amb la festa amb una grata sorpresa per\nUn dia inoblidable! part de la Cristina, la directora, qui va obsequiar tots els residents i treballadors amb roses i llegendes. I aquí va acabar una gran diada. Un dia de Sant Jordi sorprenent, que ha resultat ser esgotador, però ple de felicitat i alegries que ens han permès trencar amb la rutina del dia.\nagenda Activitats ordinàries Dilluns Planta 0: Estimulació sensorial i cognitiva / ABVD / Rehabilitació Planta 1: Rehabilitació / Psicomotricitat / Escriptura i preescriptura / L’hora de pintar / Relaxació Planta 2: Rehabilitació / Escriptura i preescriptura / L’hora de pintar / Actualitat / Relaxació Mòdul: Bitlles adaptades / Rehabilitació / Reeducació del llenguatge\nnàstica / Rehabilitació / Musicoteràpia Planta 2: Teràpia funcional / Bingo 1 / Bingo 2 Mòdul: ABVD alimentació / Estimulació cog- Perruqueria Dilluns i dijous de 9:00 a 13:00 h. nitiva / Memòria / Reminiscència\nDijous Planta 0: Rehabilitació / Gerontogimnàstica / Mètode Montessori / Bitlles catalanes/ ABVD Planta 1: Rehabilitació / Memòria / L’hora de pintar / Psicomotricitat / Bitlles catalanes / Costura Planta 2: Rehabilitació / Actualitat / Bitlles catalanes / Costura Mòdul: Escampar la boira / Reeducació de la marxa / Psicomotricitat\n01/05 Mª Dolors Domenech 04/05 Antonia Planta 0: Musicoteràpia / Rehabilitació / ReRequena laxació 07/05 María Figueras Planta 1: Rehabilitació / Teràpia funcional Planta 0: Mobilitzacions passives i enllitaments 07/05 Pilar Mensa i entrenament ABVD / ABVD alimentació / / Estimulació sensorial i cognitiva / Reiki 07/05 Josep Filló Bingo 1 / Bingo 2 / Reminiscència / Costura Planta 1: Racons / Rehabilitació / Memòria / 09/05 Eduard Forés Planta 2: Racons / Memòria / Psicomotrici- ABVD alimentació / Reiki 09/05 María Plazas Planta 2: Taller d’actualitat i memòria / Re- 11/05 Joana Raja tat / Reminiscència / Costura Mòdul: Bon dia / Gerontogimnàstica / Es- habilitació / Psicomotricitat / Reiki 12/05 José Antonio timulació cognitiva / Prevenció de caigudes Mòdul: Gerontogimnàstica / Psicomotricitat / Psicomotricitat 03/06 Josepa Casas 04/06 Delicia Aniversari de la residència Planta 0: Estimulació sensorial i activació Sant Joan Quintana motriu / Rehabilitació 05/06 Rosa Costas Dia de l’avi Planta 1: Taller d’actualitat / Gerontogim06/06 Elvira Naches 07/06 Dolors Soteras\ncarta de la directora Estimats residents, familiars i treballadors: Hem tornat a plantarnos a l’estiu. Els parcs i carrers s’omplen de crits i riures. L’escola ha acabat i els més joves tornaran a compartir amb nosaltres la seva felicitat. Recordeu aquella felicitat innocent i despreocupada que va quedar enrere fa temps? Com ens caldria fer-ne ús en alguns moments! Fa uns dies vaig llegir que un estudi de psicologia que sosté que si una persona escriu diàriament 5 pensaments bonics, es torna una persona més feliç cada dia que passa. Ignoro la fonamentació empírica d’aquest raonament, però imagineu que és cert, no costaria res intentar-ho. Aprofitant que parlem de idees que ens transmeten felicitat, us informo que des de febrer comptem amb la incorporació d’una\nfarmacèutica al nostre equip multidisciplinari. Per mi és, sens dubte, un pas més en la carrera de fons que implica donar un servei de qualitat. Si fins ara es valorava amb excel•lent criteri la medicació a prendre, reforçarem aquesta fiabilitat amb una altra visió que complementa i recolza l’equip de medicina i infermeria de la residència. Qui ens hauria dit fa 5 anys que arribaríem on estem ara. Hem canviat molt en els darrers anys, SÍ! I considero que l’evolució ha estat notablement positiva i aquest fet ens ha de fer feliços a tots. El més dur ha passat. De manera que desitjo per aquest 5è aniversari poder continuar dins aquesta estela de progressió ascendent. Tornant a l’inici de la carta, jo ja he formulat un pensament bonic, ara sou vosaltres qui podreu optar per fer com jo... Referent als altres 4 pensaments... Els aniré rumiant al llarg del dia. Pot ser en uns mesos podrem comprovar junts el resultats d’aquest estudi.\nAlonso 13/05 Carme Farré 15/05 María Espinar 15/05 Candelaria López 15/05 Juan Horcas 18/05 Félix Carrero 24/05 Rosa Bisbal 24/05 María Lloveras 31/05 Mª Carmen Arguedas 07/06 Josefa Gamonales 12/06 Carmen Lacleta 13/06 Antonia Llucià 20/06 Josefina Castelltort\nrecepta Peus de porc Pepita Galiano Ingredients: 2 peus de porc tallats en 6 trossets cadascun, nets, salats i saltejats. Oli, alls, ceba, pastanaga, conyac, llorer, tomàquet triturat i 1 presa de xocolata. Preparació: En una cassola amb oli s’hi cou la ceba, una fulla de llorer i els alls. Seguidament hi tirem els peus i un raig de conyac i ho deixem que bulli. A continuació hi afegim tomàquet i una pressa de xocolata i de nou ho deixem que bulli tot junt una estona.\nel teu espai Has fet alguna manualitat? Escrius? Tens algun dibuix dels teus néts? Sigui el que sigui, si vols mostrar-ho, aquí tens un espai per fer-ho. Com no podia ser d’una altra manera, el certamen literari de Sant Jordi és un dels pilars importants de la nostra filosofia. Una activitat que busca trobar l’essència de cadascun dels nostres avis coneixent algun aspecte destacat de la seva vida. Aquest any el tema ha estat “Quant jo era petit” i ha estat l’excusa ideal per a que els nostres avis ens deixessin conèixer-los i poder comprendre millor el seu món i sobretot valorar més el nostre present. Una trentena d’històries molt variades han relatat fragments de les vides dels nostres avis, alguns molt alegres i divertits, altres més aviat tristos o dramàtics, però tots amb una dosi de realisme i sentiment que ens han emocionat des del primer fins a l’últim. La decisió ha estat molt difícil, fins el punt de que ens hem vist obligats a entregar cinc premis enlloc de tres. Aquest any els guanyadors han estat: 1er Emilia Solano 2on Máximo Mamolar i Antonia Pedraza 3er Rosa Muntadas i Delicia Quintana\nEls cinc gu an d’enguany yadors del certame n .\nA tots els participants, ja siguin premiats o no, moltíssimes gràcies per la vostra dedicació i per haver-nos fet partícips d’un trosset de la vostra vida.\na i tan\n, tan necessàri\nnia La companyo valuosa...\nUna visita molt especial: Els infants de la llar el Molinet\nEls infants de la Llar el Molinet ens han visitat per celebrar Sant Jordi, amb l’elaboració d’un I aquí tenim la parelleta! El Diego Casals de 86 anys i l’Antònia Llucià de 83. mural gegant i veient una representació amb tiEs van casar ja fa gairebé 60 anys, però el pas del temps no ha fet res més que avivar l’estima telles de la llegenda de Sant Jordi. Com sempre, que senten l’un per l’altre. Tenen un fill, una filla i 2 néts. ens deixen amb ganes de repetir l’experiència i Mai podran oblidar aquell ball del dilluns de Pasqua que els va fer coincidir en aquesta vida. només podem dir-los: torneu aviat!\nJoves i avis connectats En els darrers mesos hem tingut l’oportunitat de fer tres trobadescol•loqui amb alumnes de l’IES Pla de les Moreres. Aquestes trobades han tingut tres temàtiques diferents: “La crisi”, “Les relacions” i l’última, “Les noves tecnologies”.\nUna lliçó de vida Cadascun d’aquests col•loquis ens ha servit a uns i altres per trencar amb els tòpics que ens acompanyen de forma inconscient sobre la vellesa i l’adolescència, i és que tant avis com joves han rebut amb impacte el veure que tot el que havien sentit distava molt del que la realitat els mostrava. També ens ha servit per conèixer realment com era el món abans i com ha anat evolucionant, i per buscar els pros i els contres dels comportaments actuals de la gent. L’última trobada, i segurament la més fructífera, ha estat la centrada en les noves tecnologies, que ha descobert als avis un món increïble on tot és possible. Els joves, els grans mestres en això\nBuscant la residència pel google earth... que anomenem les noves tecnologies, han mostrat la cara més entretinguda i divertida d’unes màquines que fins el dia d’avui només causaven por i respecte als avis. Aquesta jornada, més enllà d’apropar i sorprendre els avis amb el facebook, el webcam toy, el google earth, etc., ha ajudat a crear un espai distès i de conversa entre avis i adolescents que esperem que no hagi fet res més que començar.\nTerapeuta ocupacional La Verònica Romera és la nostra terapeuta ocupacional. El rol que té a la nostra institució es treballar de forma coordinada en espais terapèutics de forma individual i grupal amb l’objectiu de potenciar les habilitats presents per conservar i desenvolupar la independèn-\ncia de l’avi. Es té en compte a la persona com a subjecte individual en relació amb les activitats que desenvolupa en la seva vida, ja que són les que donen sentit a la nostra vida.\nUn tros de pa de dona!\nLa Benita Pons va néixer fa 91 anys a Rubió. Va néixer en una família dedicada a la pagesia, on el seu dia a dia estava centrat en conrear les terres i donar de menjar als animals que tenien. De joveneta, quan anava cap a Igualada caminant va conèixer al senyor Josep Marimon, un jovenet que feia el mateix recorregut amb la bicicleta per anar a treballar, i després de molta xerrameca i d’arribar més d’un dia tard a destí, van decidir ca-\nsar-se. Per a ella, en Josep ho era tot, una persona molt bona, humil i treballadora, que li va regalar els millors anys de la seva vida. Els fills no van arribar, però així i tot la felicitat que va tenir en parella no la canviaria per res. Quan es van casar van anar a viure a Jorba, poble que li té el cor robat, i del qual guarda molt bons records i moltes històries amb persones que aprecia molt.\nSortida a veure les parades de Sant Jordi part de la Cristina, la directora, qui va obsequiar tots els residents i treballadors amb roses i...