UGREEN HiTune X6: auriculars amb cancel·lació de soroll per tan sols 40,49€ | Sóc de Mac\nUGREEN HiTune X6: auriculars amb cancel·lació de soroll per tan sols 40,49€\nA l'hora de comprar uns auriculars sense fil, el nombre d'opcions disponibles actualment al mercat és molt elevat, sempre que les nostres opcions no passin per comprar algun dels diferents models d'AirPods que Apple posa a la nostra disposició.\nSi la teva butxaca no t'ho permet o t'has cansat de perdre els AirPods, des d'Actualitat iPhone us proposem una opció interessant. Estic parlant dels UGREEN HiTune X6, uns auriculars amb cancel·lació de soroll que podem trobar a Amazon per 40,49€ si aprofitem l'oferta que us mostrem en aquest article des del 17 de gener fins al 23 d'aquest mateix mes, Ja que el seu preu habitual és de 59,90 euros.\nSi vols conèixer més informació sobre aquest fabricant, t'invito que segueixis llegint.\n1 Qui és UGREEN\n2 Què ens ofereixen els UGREEN HiTune X6\n2.1 Cancel·lació activa de soroll\n2.2 6 micròfons per a unes converses més nítides\n2.3 baixa latència\n2.5 Aparellament senzill\n2.6 26 hores de reproducció amb l'estoig de càrrega\n2.7 controls tàctils\n2.8 Resistent a l'aigua\n3 Què inclou la caixa\n4 Aprofita l'oferta\nQui és UGREEN\nUgreen és un dels fabricants d'accessoris més veterans del mercat, un fabricant que posa a la nostra disposició un gran nombre de cables, carregadors, HUBs, suports per a l'iPhone, adaptadors de tota mena de connexions… productes que ven a més de 100 països i amb més de 40 milions de clients a tot el món .\nDes de fa un temps, està apostant també pels auriculars sense fil, un mercat en continu creixement i cada cop incorpora nous competidors.\nAmb els nous HiTune X6, aquest fabricant amplia, encara més, la seva gamma d'auriculars sense fil que fins ara oferia. Però, amb una novetat important, ja que aquest és el primer model d'aquest fabricant que inclou un sistema de cancel·lació de soroll activa.\nGràcies a aquest sistema de cancel·lació de soroll, podem aïllar-nos del nostre entorn completament sense que les nostres orelles es vegin afectades per veure'ns obligats a pujar el volum per aconseguir l'aïllament que busquem.\nQuè ens ofereixen els UGREEN HiTune X6\nCancel·lació activa de soroll\nEls UGREEN HiTune X6 són uns auriculars amb cancel·lació activa de soroll, igual que els AirPods Pro dApple.\nGràcies a la cancel·lació activa de soroll, els HiTune X6 són capaços de anul·lar qualsevol soroll exterior cosa que ens permetrà aïllar-nos completament del nostre entorn evitant haver de pujar el volum, cosa que ens permet gaudir de la nostra música favorita en qualsevol entorn.\nAquests nous auriculars d'UGREEN incorporen un controlador dinàmic de 10 mm amb un diafragma DLC que permet obtenir un so més realista evitant la distorsió del senyal tant en altes freqüències com en baixes.\n6 micròfons per a unes converses més nítides\nEls auriculars amb cancel·lació de soroll capten el so de l'exterior per anul·lar-lo i així poder eliminar-lo del nostre canal auditiu. Els UGREEN HiTune X6 incorporar 6 micròfons en total, 3 micròfons per cada auricular.\nAquests micròfons s'encarreguen de separar el so del nostre entorn en temps real per extreure una veu humana clara suprimint el 90% del soroll ambiental per oferir-nos una qualitat de trucada molt alta en comparació altres auriculars sense fil sense aquesta tecnologia de cancel·lació de soroll.\nEls auriculars sense fil mai no s'han caracteritzat per ser una bona opció per gaudir de pel·lícules o videojocs, a causa de la latència. Els UGREEN HiTune X6, incorporen una manera de joc que ofereix una latència de 50 ms.\nGràcies a aquesta baixa latència, no notarem cap tipus de retard a l'àudio mentre gaudim dels nostres jocs favorits o pel·lícula des del nostre dispositiu, ja sigui un iPhone, iPad, Mac, iPod touch…\nPer gestionar la transferència d'àudio, UGREEN utilitza la versió 5.1 de Bluetooh, el que permet oferir una connexió sense fils més estable, ràpida i compatible amb qualsevol dispositiu iOS i Android.\nA més, inclou suport per a ACC i SBC per oferir greus profunds rics en detalls i un so, en general, de gran qualitat. Finalment, i no menys important, cal recordar que aquesta versió de bluetooth consumeix encara menys energia que les versions anteriors.\nUn cop hem connectat els UGREEN HiTune X6 al nostre iPhone, iPad o Mac, cada vegada que obrim l'estoig de càrrega, automàticament es connectaran a l'últim dispositiu associat.\n26 hores de reproducció amb l'estoig de càrrega\nEls auriculars daquest fabricant tenen una autonomia de 6 hores de reproducció sense utilitzar la cancel·lació de soroll. Si l'activem, segons afirma el fabricant, l'autonomia es redueix en 30 minuts, amb una autonomia total de 5,5 hores.\nincorpora un sistema de càrrega ràpida que ens permet afegir una hora d'ús dels HiTune X6 amb només 10 minuts de càrrega. Si no tenim pressa, en tan sols 1 hora i mitja, podem tenir-los completament carregats. L'estoig de càrrega triga dues hores a carregar-se completament.\nEls UGREEN HiTine X6 no inclou suport per a càrrega sense fil, de manera que ens veurem obligats a utilitzar el cable USB-C que inclou la caixa per fer-ho.\nA través de l' superfície tàctil que incorporen els HiTune X6, podem activar i desactivar la cancel·lació de soroll, pausar i reproduir la música, penjar i despenjar una trucada, passar a la següent o anterior cançó i activar l'assistent de veu.\nSi busques uns auriculars per practicar esport, la solució que ens ofereix UGREEN és perfectament vàlida ja que inclou certificació IPX5\nQuè inclou la caixa\nLa caixa dels UGREEN HiTune X6 inclou tres mides de taps per adaptar-se a l'orella de tots els usuaris, taps fabricats amb silicona que ofereixen una subjecció segura i evitaran que ens caiguin en qualsevol moviment brusc.\nJuntament amb els auriculars, l'estoig de càrrega i les tres mides de tampons, també es inclou a la caixa un cable USB-C de 50 centímetres per carregar-los i el clàssic manual d'usuari on ens mostra com aparellar-los al nostre dispositiu.\nEl preu habitual dels UGREEN HiTune X6 és de 59,99 euros. Però, aprofitem el cupó de descompte inclòs i el cupó FIGRH9JB abans de fer el pagament, el final d'aquests auriculars amb cancel·lació de soroll es redueix fins a 40,49 euros.\nPer aprofitar l'oferta, has de fer servir el cupó (és a la pàgina del producte) i el codi que t'hem indicat al paràgraf anterior.\nAquesta promoció només hi és disponible del 17 al 23 de gener. Pots aprofitar aquesta oferta i fer-te amb uns auriculars amb cancel·lació de soroll a un preu força a justat a través del següent enllaç.\nRuta completa cap a l'article: Sóc de Mac » poma » Diversos » UGREEN HiTune X6: auriculars amb cancel·lació de soroll per tan sols 40,49€


ERC del Vallès Occidental fa sentir la seva veu a Rubí\nDimarts, 11 Juny 2013 20:39\nMarc Sanglas, Joan Manuel Tresserras, Arés Tubau i Glòria Ulles, presidenta comarcal\nERC, dret a decidir, Joan Manuel Tresserras, autodeterminació,\nCom transformar l’independentisme ideològic en independentisme polític, les estructures d’estat i les característiques d’aquest estat han estat els punts que han debatut els militants d’ERC del Vallès Occidental aquest dimarts. Els republicans han celebrat a Rubí la sessió territorial de la formació, que ha servit per tractar la ponència política que es presentarà al Consell Nacional que els republicans celebraran properament.\nTotes les seccions comarcals dels republicans participen del debat que donarà lloc a la ponència política que, un cop s’aprovi al Consell Nacional, passarà a ser el vector que regirà l’actuació del partit els propers anys. Aquest dimarts ha estat el torn dels militants del Vallès Occidental, que han presentat les seves propostes en forma d’esmenes. Rubí ha estat la ciutat on s’ha celebrat el debat i l’exconseller rubinenc Joan Manuel Tresserras l’encarregat de presentar el text.\nTresserras ha explicat que la ponència parteix de l’anàlisi de la situació actual del país, immers en el procés d’autodeterminació. Una situació que ha descrit com a "revolució democràtica on el centre polític", diu, "ha estat ocupat per les classes treballadores i mitjanes i professions liberals que han desplaçat la vella classe dirigent".\nL'exconseller també ha posat de relleu el perfil obert i democràtic del partit que, ha dit, facilita la participació dels militants en la presa de decisions per fixar rumb del partit. De la formació també n’ha reivindicat els anys que fa que "treballa" per la independència i ha recordat que gran part dels postulats que defensen altres formacions partidàries pel dret a decidir són, originalment, republicanes. En aquest sentit, la formació voldrà fer valer aquest rodatge en qüestions que centraran el debat polític en els propers anys, com ha dit el rubinenc.\nTot i això, el mateix Tresserras ha indicat que el document resultant ha de mantenir, però, prou marge de maniobra per tal que, més endavant, la direcció del partit disposi d'espai per a la negociació dels plantejaments republicans en la construcció del país.\nEl debat ha tingut lloc a La Sala aquest dimarts i ha reunit militants i dirigents republicans de les diferents seccions del Vallès Occidental.\nJoan Manuel Tresserras, ERC


Joan Carles Gallego alerta que els ajustos "poden derivar en una explosió social"\nEl secretari general de CCOO a Catalunya creu que les mesures dificultaran la reactivació de l'economia\nEFE Barcelona Actualitzada el 14/07/2012 10:41\n260x366 El líder de CCOO, Joan Carles Gallego, amb Josep Maria Álvarez, d'UGT / ACN El líder de CCOO, Joan Carles Gallego, amb Josep Maria Álvarez, d'UGT / ACN\nEl secretari general de CCOO a Catalunya, Joan Carles Gallego, ha advertit aquest dissabte que l'actual ofensiva de polítiques d'austeritat i retallades que està duent a terme el govern espanyol pot derivar en una "explosió social" o instal·lar a la població en un "passotisme i una apatia social" que dificultarà la reactivació de l'economia.\nEn una entrevista concedida a l'Agència Efe, Gallego ha dibuixat un escenari d'alt risc de fractura social com a conseqüència de les polítiques que duen a terme els Governs del PP, en el conjunt d'Espanya, i de CiU, a Catalunya. "A la tornada de l'estiu ens podem trobar amb més de 450.000 persones a Catalunya que hauran esgotat ja la prestació de desocupació i que es quedaran bé amb el subsidi o bé sense cap tipus d'ingressos. Eren 260.000, però el temps va passant i les prestacions es consumeixen. En paral·lel, pugen els productes bàsics com els aliments, l'aigua i la llum", alerta Gallego.\nSegons el seu parer, els governs espanyol i autonòmic tenen a les seves mans respondre a aquesta situació i abandonar, per exemple, una política fiscal que, amb mesures com l'increment de l'IVA, "perjudica a les classes socials més desafavorides". Gallego està convençut de que "podria passar qualsevol cosa" si els governs no atenen "amb sensibilitat" el creixent empobriment de capes cada vegada més àmplies de la societat i no garanteixen "un mínim de subsistència". "Pot donar-se una explosió social o, a l'altre extrem, un nivell d'apatia social i de passotisme que dificultaria la reactivació de l'economia", adverteix.\nDavant l'actual "ofensiva" contra els drets i serveis socials, el secretari general de CCOO a Catalunya defensa la urgència d'articular una majoria social àmplia que pugui desembocar amb el temps en una majoria política "capaç de prendre mesures diferents", com crear un impost per a les grans fortunes i sobre les grans multinacionals. "A Catalunya la paradoxa és terrible. Mentre el Govern segueix instal·lat a mantenir el regal de l'impost de successions al 10% de la població, als més rics, és incapaç d'aprovar l'impost de grans fortunes que va prometre. Això significa que les promeses també són classistes en aquest país. Ho són en funció dels interessos que vols servir", afirma.\nGallego sosté que "CiU i PP tenen el mateix substrat ideològic" i que "amb l'excusa de la crisi, estan desmuntant el sistema de drets socials i laborals".\n"La crisi econòmica s'ha convertit en una crisi social i també en una crisi polític-institucional. Es qüestionen drets fonamentals per la via dels fets i dels canvis legislatius, i els espais de concertació i diàleg social no acaben de funcionar", ha lamentat. "Per això estem també construint alternatives per generar una consciència social majoritària de que les coses es poden fer d'una altra manera. Al setembre, per exemple, començarem a Catalunya a recollir les firmes necessàries per dur a terme un procés de consulta al voltant a les polítiques de retallades", explica Gallego.\nDesprés que la proposta de convocar una consulta popular hagi aconseguit la llum verda del Parlament, els promotors de la iniciativa pretenen recollir a la tardor 225.000 firmes -el 3% del cens- per instar a la celebració de la consulta. Aquesta consulta té com a objectiu que la ciutadania "pugui decidir quina Catalunya vol i no que ens la imposin"


Barcelona tindrà un WhatsApp per prevenir el suïcidi | betevé\nClara Aliaguilla | dimarts, 25 de maig del 2021, a les 14.26\nL’Ajuntament activarà un número de WhatsApp per prevenir el suïcidi juvenil. La línia funcionarà de manera semblant al telèfon, que ja està en servei des de l’agost per donar atenció immediata a qui ho necessiti. Serà, segons l’Ajuntament, un “canal bidireccional”, al darrere del qual hi haurà els mateixos equips que al telèfon, és dir, persones formades per atendre aquest tipus de casos.\nDarrere d’una mort per suïcidi hi ha un mínim de sis persones de l’entorn amb patiment psicològic que necessitaran acompanyament\nEl servei s’ha activat després que s’hagi constatat un augment de les temptatives de suïcidi entre els menors. D’aquesta manera, es vol arribar amb més facilitat als afectats, ja que, segons un estudi citat pel consistori, el 97 % dels joves no utilitzen el telèfon per trucar. La regidora de Salut, Envelliment i Cures, Gemma Tarafa, ha remarcat que l’objectiu és buscar “un canal més adaptat a la seva pròpia realitat”. En els primers mesos de funcionament de la línia telefònica, s’han atès més de 1.800 casos.\nDe manera paral·lela, també es crearà una aplicació mòbil amb informació per prevenir el suïcidi que, segons l’Ajuntament, seguirà el model d’altres ciutats europees en què ja funciona. A través d’aquesta app es podrà accedir de manera ràpida a les línies d’ajuda i es donaran estratègies de protecció, sempre, segons l’Ajutnament, “des d’un entorn de màxima privacitat”.\n— Ajuntament de Barcelona — covid — joves — salut mental


Gestió de projectes d'intervenció social I. Resum-apunts complert.  | Gestió de projectes d'intervenció social (UAB) | Unybook\nGestió de projectes d'intervenció social I. Resum-apunts complert. (2013)\nGestió de projectes d'intervenció social\nGestió de projectes d'intervenció social I. Resum-apunts complert.\nAsignatura Gestió de projectes d'intervenció social\nGESTIÓ DE PROJECTES D’INTERVENCIÓ SOCIAL I.\nL’Estat comença a preocupar-se més per la convivència en les ciutats en l’aparició de l’EB  Polítiques de benestar.\nPer parlar de l’EB i la seva configuració han de tenir en compte el tema del gènere.\n• Quan es preocupa l’estat pel benestar ciutadà? Fi II GM – Estat del Benestar Keynesià – pacte social (classe i gènere) • Com es garanteix la cohesió social? Cobrint les necessitats bàsiques i les demandes socials • Com s’atenen les necessitats de la ciutadania? Les polítiques públiques dissenyades per garantir benestar i cohesió social i evitant la polarització social • Com es gestionen les polítiques públiques? Serveis i projectes • Quin és el nivell territorial idoni per la intervenció social? L’àmbit local, la proximitat com a valor • Polítiques subsidiàries, polítiques universalistes...\n“L’estat no ha de ser subsidiari d’allà on no arriba la societat sinó garantir els drets i deures de la ciutadania” Estat Benestar Keynesià:  Regula conflicte social entre capital i treball  Objectiu plena ocupació masculina  Política pública (econòmica i social) estable atesa: – - Fordisme – - Societat consum – - Classe treballadora / mitjana homogènia i poc complexa Crisi Estat Benestar Keynesià (anys 90, s. XX) - Crisi ocupació.\n- Crisi fiscal.\nPosfordisme i flexibilització laboral.\nNou capitalisme financer global.\nIntegració Unió Europea.\nFragmentació social (classe, gènere, ètnia...). El gènere passa a ser un aspecte clau. Les dones sindicalistes.\nNoves desigualtats i necessitats socials.\nCal repensar el model de benestar.\nDe la protecció social a les relacions socials (democràcia participativa, ciutadà actiu).\nNoves necessitats socials i globalització econòmica fan emergir la importància de la proximitat i la dimensió local.\nD’allò global a allò local.\nReforma i modernització. Administració pública.\nAdministració burocràtica vs administració relacional.\nDimensió territorial polítiques públiques: règims locals de benestar.\n1era etapa: subordinació govern local al model clàssic de l’EBK.\n- Nacionalització i dependència.\nGerencialisme i despolitització.\nPolítica social (distribuïdors de benestar).\n2ona etapa: De la subordinació del govern local a la centralitat política.\n- Localisme i descentralització.\nRepolitització i agenda pública local més complexa, nous rols polítics més estratègics.\nDesenvolupament local (desenvolupament econòmic, ordenació territorial, serveis a les persones, sostenibilitat ambiental).\nAdministració relacional, participació ciutadana.\nII República :municipi com a eix de transformació del poder polític.\nFranquisme: - Ajuntament és un gran òrgan de gestió de l’administració central.\nGestió de serveis i llicències amb poders fàctics locals.\n- Coincideix transformació ciutat.\nDemocràcia: - Solucionar dèficits urbanístics amb pocs recursos.\nFormació de governs locals sobre estructures molt burocratitzades i no democràtiques.\nImportància moviments veïnals.\nDemocràcia (2ª Fase): - Municipi en una fase de modernització Administració central - Espai de gestió administrativa i serveis - Innovació política - Societats més complexes… - Es busquen solucions de proximitat - Nous actors i noves relacions (“processos participatius”) - Canvi orientació polítiques - Perills/amenaces - Desprestigi governs locals - Manca de finançament Quina política? (Classificació Lowi (1964) segons impacte de les polítiques) • Distributives: distribució recursos = clientelisme • Regulatòries: regular activitats i serveis = conflicte • Redistributives: canvia distribució recursos = conflicte • Constitucionals: disseny regles joc = consens Quina intervenció del govern local? Model anglo-escandinau.  Poques competències i molts recursos.\n(Administració local del benestar).\nModel francès  Moltes competències i pocs recursos.\n(Govern local residual).\nDe la política pública a la intervenció social local: Gestió de serveis municipals.\nPlanificació estratègica política sectorial.  Canviar les formes de fer política en funció de les necessitats / incidències. Pla a llarg termini.\nPolítiques Benestar Àrees Sociosanitàries Socioculturals Promoció econòmica Promoció empresarial Urbanes i de territori Recursos humans.\nDinamització del territori.\nUrbanes de l’eficiència.\nPla Inclusió Social Projecte Educatiu de Ciutat.\nExpandir empreses locals, atracció empreses.\nFormació Plans Ocupació.\nPolítiques d’infraestructura viària, plantejament i producció sòls industrials.\nUrbanes de l’equitat.\nMarc Competencial • • • Constitució Espanyola : • Article 137: municipi como una entitat en què s’organitza territorialment l’Estat, han de tenir autonomia per gaudir dels seus interessos • Article 140: caràcter representatiu i democràtic dels òrgans de govern • Article 142: suficiència de les hisendes Locals Llei 7/1985 Reguladora de Bases de Règim Local: • entitats bàsiques de l’ordenament territorial de l’Estat, • canals immediats de participació ciutadana, • personalitat jurídica i plena capacitat pel desenvolupament de les seves finalitats Llei 2/2004 Reguladora d’Hisendes Locals • Carta Europea d’Autonomia Local (CEAL)- reconeix principi de subsidarietat • Estatut d’Autonomia de Catalunya (2006): municipi és l’ens bàsic d’organització territorial i el mitjà essencial de participació de la comunitat local Principi de subsidiarietat  El que no ha de fer més coses és el més pròxim (?. Aquest principi pot donar problemes de recursos.\nAllò que toca fer a un ajuntament s’ha de definir en forma de competències, diferents segons la població.\nL’autonomia local es concreta en el conjunt de competències que a un ajuntament li pertoca exercir en el seu àmbit territorial.\nLes competències municipals Que un ajuntament tingui competències vol dir que aquest pot decidir els acords, les accions i les actuacions que consideri necessàries pel poble i la ciutadania, i portar-les a terme, d’acord amb les matèries i els temes que les lleis permetin, amb total llibertat i fent servir els instruments i les formes que la Corporació consideri oportunes.\n• La competència municipal no és sinònim de serveis municipals obligatoris • Els ens locals realitzen una creixent activitat voluntària • Els percentatges de prestació dels serveis voluntaris varien en funció de la grandària poblacional del municipi Competències obligatòries per tots els ajuntaments: a. Enllumenat públic.\nc. Recollida de residus.\nd. Neteja viària.\ne. Abastament domiciliari d’aigua potable.\ng. Accés als nuclis de població.\nh. Pavimentació i conservació de les vies públiques.\ni. Control d’aliments i begudes.\nL’obligatorietat de complir algunes competències ve determinada pel nombre d’habitants, així, a municipis amb més de cinc mil habitants, a més de les obligatòries per tots els municipis han de prestar serveis de: Parc públic.\nAls municipis amb més de vint mil habitants, a més de les obligatòries per tots els municipis i les anteriors, han de prestar serveis de: – Protecció civil.\n– Prestació de serveis socials.\n– Prevenció i extinció d’incendis.\n– Instal·lacions esportives d’ús públic.\nAls municipis amb més de cinquanta mil habitants, de les obligatòries per tots els municipis i les anteriors, han de prestar serveis de: – Transport col·lectiu urbà de viatgers.\n– Protecció del medi.\nLes competències voluntàries són aquelles que, dins de l’àmbit competencial de l’ajuntament, no són obligatòries atenent a la població del municipi, però la Corporació les vol portar a terme: – Seguretat – Habitatge – Museus – Cultura popular i tradicional – Ensenyaments artístics – Conservatoris música – Escoles bressol – Escoles adults – Accions públiques relatives a la salut – Residències per a la tercera edat La gestió pot ser directe - Gestió directa sense organització diferenciada - Gestió directa a través organisme autònom - Prestació directa a través de societats mercantils o indirecte - Gestió indirecta dels serveis (societat mercantil, cooperativa, gestió interessada, arrendament, concert) - Externalització de serveis púbics municipals Els canvis….\nDe la seguretat sobre el què calia fer….\n…A pensar què cal fer i replantejar protagonisme actors polítics i altres actors locals - Benestar: de preocupació global a l’àmbit més pròxim, quotidià - Governs locals: de distribuïdors de benestar a noves formes relacions socials Actors….\nUna política pública és un conjunt interrelacionat de decisions i no decisions que es focalitzen en una àrea determinada de conflicte o tensió social. Es tracta de decisions adoptades formalment en el marc de les institucions públiques (…) però que han estat precedides d’un procés d’elaboració en el qual han participat una pluralitat d’actors públics i privats (Josep Mª Valles, 2008) La política neix del conflicte i es construeix com una manera de resoldre’l.\nNo és obligació dels ajuntaments prestar escoles bressol (França).\nTenen més competències de les obligatòries.\nLes hisendes locals constitueixen un dels problemes principals a nivell local.\nEl sistema de finançament dels ajuntaments és insuficient. El 50% aproximadament d’ells. No poden exigir més transferències a les institucions. (Estat) que dóna l’altre 50%.\nEn els darrers 20 anys del 100% de la despesa pública: el 52% la fa l’Estat, el 32% les CCAA i el 13% l’Ajuntament.\nEl dels ajuntaments no ha canviat en 20 anys i cada cop assumeixen més competències.\nEls principals impostos municipals són: - IBI : Impost Béns i Immobles. S’ha de fer una revisió cadastral si el volem pujar.\nIC : Impost de circulació. Impost rígid.\nTaxes. Inestables. – per fer qualsevol construcció. Han perdut molts beneficis.\nDels 947 municipis, 737 tenen menys de 5.000 habitants. (Catalunya).\nD’ens locals, a més dels ajuntaments, trobem consells comarcals i diputacions provincials.\nAls membres de les diputacions i consells comarcals, els escullen els alcaldes i regidors.\nEls consells comarcals, en teoria, ajuden als ajuntaments més petits a prestar els serveis obligatoris. També en algunes ocasions, els voluntaris.\nEls ajuden en aquells que creuen convenients.\nLes diputacions provincials presten serveis a tots els municipis de la província. La diputació provincial ajuda als ajuntaments tan petits com grans.\nNo tenen competències clarament definides.\nEn el fons, les diputacions provincials serveixen per pagar als partits i subvencionar-los /finançar-los il·legalment.\nAmb tot, fan dues tasques importants: - Convocatòries de subvenció pels municipis.\nInnovar en l’àmbit públic. Ho fan poc. Destaca la de Bcn.\nLes diputacions són finançades amb diners de l’Estat.\nUna administració = una competència, no és un mètode intel·ligent. Les necessitats canvien a llarg termini.\nAquest sistema és més procliu a que la intel·ligència es generi.\nLa idea de les vagueries era convertir els 4 consells comarcals en 7 perquè tingués una millor organització.\nEls ajuntaments catalans. Principis: - Centralisme legal: Els consideren “com menors d’edat”.\nL’herència del franquisme feia que tinguéssim unes administracions públiques molt febles.\nS’havia de fer tot el que no s’havia fet durant el franquisme. Els polítics locals eren com gestors, servidors públics més que polítics.\nTot això canvià el 1992, arrel de la crisi econòmica.\n1975-92 : Es comencen a dotar de tècnics.\nAl 92 ja s’havien fet la majoria de coses no fetes en el franquisme, i ja es tenien tècnics.\nEs comença a fer política-prioritat, plans... Els polítics feien de polítics i no de gestors.\nPrincipals reptes de l’organització local. (ajuntaments).\n- - Dèficit democràtic que relega als ciutadans a una elecció cada 4 anys – redemocratitzar la ciutadania local.\nProblema de la transversalitat. No hi ha comunicació.\nManca d’innovació. S’ha de promoure.\nManca de lideratge. Es lidera des de la cúspide. “Les meves solucions als vostres problemes”. Cal promoure una intel·ligència col·lectiva. “Nostres solucions, nostres problemes”.\nManca de transparència.\nLlei de racionalització de l’administració pública local. Es té els ajuntaments pe corruptes i malgastadors. Només el 4% del deute espanyol prové dels ajuntaments.\nVolen fer que els més petits de 20.000 habitants, només ofereixin les obligatòries.\nLa resta es transferirien a les provincials.\nEs tem una externalització  possible privatització.\nAquesta llei és demagògica i populista. Es centra únicament en criteris econòmics, alhora que si no fos efectiva, no anés bé, es traurien les culpes de sobre.\nCom s’externalitzen els serveis (?) <18.000 habitants  Possible adjudicació directa.\n18.000 – 30.000 habitants  Tres propostes necessàries.\n+30.000 habitants  Concurs públic obligatori.\nEls grans reptes dels ajuntaments: 1.- Finançament.\nEls partits independents han anat desapareixent – han estat absorbits, eliminats... Els Alcaldes tenen cert marge de maniobra, tenen una certa autonomia respecte la dinàmica nacional.\nEls partits a nivell nacional no es solen guiar amb qui sortirà a la llista de les municipals, amb excepció de les províncies o municipis més grans.\nMés petit és el municipi, més influència té la persona i menys les sigles.\nLes eleccions municipals no permeten anticipar-se.\nPresidencialisme – Propocionalitat moderada.\nL’alcalde concentra major part del poder (presidencialisme). Quant més àrees cedeix, més inestabilitat.\nLideratges (tipus) : - Porucs.\nEls populistes utilitzen la por per aconseguir vots. Les societats individualistes són molt espantadisses  Se’n aprofiten. Els porucs són els mateixos líders els que estan espantats. Han de fer front a uns problemes que els sobrepassen completament. Com un alcalde pot solucionar el canvi climàtic? Carismàtic: Figura que destaca. A nivell local solen ser quasi caciquils: el poble és meu. Habilitador. Accepten la gran multidimensionalitat dels problemes. Voluntat evident de transformar la realitat. I per últim, tenir la capacitat de ser intel·ligent i equilibrat a la vegada. El líder habilitador no és el que té més talent, sinó el que sap aprofitar millor la intel·ligència col·lectiva de la resta.\nEls ajuntaments en els últims temps: - Dinàmica d’ampliació  Cada cop presten més serveis.\nDinàmica d’aprofundiment  Han aprofundit en les pròpies competències.\nTipus de governs municipals: 70-75%b de la població. 20+ partits.\nSense absoluta sobrepassada.\nUnipartidistes. 1 partit.\n- Minoritaris – sense majoria.\nMajoritaris – amb majoria absoluta.\nSobredimensionals majoria amplia/absoluta.\nA partir de 1985 es reconeix salari per a les persones que es dediquen a jornada complerta als ajuntaments.\nAl 1988 ja cobren també els de temps parcial.\nDos aspectes importants pel que fa als ajuntaments.\n- HARD: Tangibles. Estructures i processos.\nSOFT: Intangibles. Valors i persones.\nHARD. Serveixen per assignar funcions i responsabilitats. Àrees de gestió (humans, financers, materials).\nCom s’organitzen aquestes estructures i processos dins dels ajuntaments – organigrama. – ens ho mostra. També ens mostra el pes de cadascun.\nCal parlar de dos conceptes.\nIntegració / Fragmentació – Densitat jeràrquica.\nA més de la densitat jeràrquica més control des de la cúspide.\nModel clàssic: Ajuntaments petits. No té activitat prestacional més lluny de les competències obligatòries. Cada àrea no té relació amb les altres. (Fragmentació).\nModel burocràtic: Ajuntaments amb activitat prestacional més alta, però continuen mantenint una fragmentació i la majoria d’ordres venen dictades des de la cúspide.\nHiperspecialització, de confiança en la pròpia organització.\nMacroàrees: Trobem integració. Ho organitzen amb les macroàrees. Les ordres segueixen venint des de la cúspide. Té un problema de la descoordinació administrativa en les pròpies àrees.\nAgencialitzats: Fragmentació evident. Àrees separades especialitzades. Es dóna llibertat a les àrees per fer les polítiques que creuen convenients. Les àrees gestionen el dia a dia, però especialitzen empreses que fan diversos serveis. Gran descoordinació.\nPostburocràtic: Eficàcia i eficiència dels agencialitzats i transversalitat de les macroàrees. Direcció per objectius, quadres de comandaments (avaluació polítiques públiques, anàlisis).\nImportància de la gestió dels intangibles. – intenten involucrar els empleats de l’Administració Pública en els problemes d’aquesta. Entre tots fem les polítiques més pertinents.\nLa intel·ligència necessitat espais de transversalitat. El gran repte és la gestió dels intandigibles.\nRegidors: - Amb cartera – responsabilitats polítiques.\nSense cartera – sense responsabilitats polítiques.\nPersonal tècnic – gestió àrees.\nAdministratiu – Gestió econòmica, atenció públic, màquina burocràticoadministrativa.\nAltres tipus: - Brigada municipal: gestió i manteniment de les vies públiques.\nPersonal municipal: professors escoles bressol públiques, policia municipal...\nPoden ser funcionaris: - Personal laboral – contractat indefinidament.\nPersonal eventual – contractat temporal.\nUn Ajuntament s’organitza en regidories / àrees de gestió. És possible que no totes les regidories tinguin càrrec tècnic, i a vegades, un mateix tècnic pot fer-se càrrec de diverses.\nLes àrees es creen en funció de les prioritats polítiques. Cada regidor li corresponen unes àrees en concret.\nLa gestió dels rrhh sol ser càrrec de l’Alcaldia.\nA les Juntes de govern es decideix sobre la quotidianitat del govern.\nComissió especial de comptes – 1 cop l’any.\nAbans de convocar un ple, s’han de fer les juntes informatives prèvies al ple.\nCada macroàrea ha de tenir un regidor que la coordini.\nDecidim les prioritats a nivell horitzontal i alhora, prioritats de cadascuna de les macroàrees. Posem un tècnic a cada àrea.\nReunió transversal entre alcalde i regidors i tècnics per prioritats. Es discuteix col·lectivament. Política entre tots. Comissions, com quants mesos s’han de reunir. No es tracta de posar tots els possibles (del nivell transversal). Hem de triar els més adequats. Els quotidians són obligatoris.\nSi tenim la majoria absoluta, el organigrama només estan els nostres. No podem augmentar el nº de tècnics, però es pot canviar l’àrea / sector del tècnic.\nNo podem oblidar-nos de les àrees obligatòries. Si tenim policies, farem una àrea de seguretat, i en un municipi aïllat aquesta és important. En funció dels equipaments públics també té rellevància en la creació de les àrees. Argumentar perquè de les àrees. Imaginatius.\nÍndex d’infància- percentatge de persones de 0-14 anys. Joves 15-29 anys i vellesa +65.\nÍndex envelliment . (Persones 15-29 / Persones +65)x100. Exemple: per cada 100 joves hi ha 136 de +65.\nÍndex de dependència. (Persones 16 a 64 / Persones +65)x100 Per cada tants en edat de treballar, tenim tants jubilats.\nServeis municipals = Àrea que s’encarrega dels serveis obligatoris del municipi.\nPodem ajuntar promoció econòmica, turisme i comerç. Podem posar una àrea d’urbanisme i habitatge si donem importància a l’habitatge.\nL’àrea de participació hauria de dependre de l’Alcaldia.\nUrbanisme és una àrea clau.\nPOUM – Pla Ordenació Urbanístic Municipal.\nDins de la ciutadania diferenciem entre persones a títol individual i entitats.\nNosaltres podem adreçar-nos a l’ajuntament a títol individual: demanar informació, fer queixes, consultar activitats, tràmits, padró, etc.\nOMIC / OMAC. Oficines municipals informació / Atenció al ciutadà. (a títol individual) Atenció directa , atenció telefònica.\nSistema d’incidència. Permet que els ciutadans remetin les seves incidències a través d’un correu, telèfon, etc.\nCal que hi hagi algú que ho centralitzi.\nUna vegada està arreglada la petició, es fa una fotografia i s’envia. S’ha de cuidar la imatge de l’Ajuntament.\nSi un Ajuntament té e-mails dels regidors i Alcalde i són públics s’han de comprometre a respondre els correus.\nHa d’haver també la possibilitat d’entrevista concertada.\nImportància de la proximitat. L’alcalde s’ha de mostrar pròxim i empàtic.\nUn altre canal és la dels plens oberts. Les persones i entitats poden incloure algun punt a tractar en el ple.\nEntrevista concertada directa. L’Ajuntament intenta veure’s amb totes les associacions municipals un cop l’any. S’ha de millorar la disponibilitat i l’accessibilitat. Que les entitats puguin accedir als mitjans de comunicació (difusió, captar socis). Espais col·lectius entre ciutadania i Ajuntament.\nMecanismes de participació.\n- Espais estratègics.\nProcessos de participació.\nÒrgans de participació – estructures de caràcter permanent que introdueixen la ciutadania (es fa en àrees especialitzades).\nProcessos de participació – espais no permanents.\nEls òrgans: - - Base o Associativa – consells consultius.\no Mixta – Persones a títol individual + entitats. Consells consultius innovadors.\nI poden ser: o Sectorials.\nEls consells consultius poden estar organitzats per temes.\nPlenari (totes) Secretaria tècnica (tècnica, +2 entiats escollides pel plenari, + regidor).\nSolen estar dividits en comissions (10,10 i 10; segons tema).\nEls consells consultius tenen, sovint, un problema de representació degut a, normalment, una tria esbiaixada per part de l’ajuntament.\nAquests òrgans estan ben dissenyats, però no ben dinamitzats, ni duts a terme.\nS’han de promoure tècniques de participació. S’ha de deixar en mans de professionals: els sociòlegs.\nPlans Estratègics. Plans participatius que tenen objectius / divisions estratègiques a mig i a llarg termini.\nProcessos participatius – curt i mig termini. Concrets, puntuals. No té caràcter integral.\n4 Grans característiques: - Proximitat. Hem d’afrontar els problemes des de la seva multiplicitat.\nParticipatius en ells mateixos.\nTriangulació de tècniques d’investigació social.\nNEGOCIACIO – DIAGNÒSTIC – PROPOSTES – DESPLEGAMENT.\nEls plans estratègics o processos estan per actuar. S’ha de crear un grup promotor, comissió de seguiment, comissió política. Quan acabo el diagnòstic, el grup promotor es torna a reunir.\nCS – Òrgan consultiu i informatiu.\nCP – Finalitat de que el pla estratègic no sigui una arma de desgast.\nEl pla és participatiu en ell mateix.\nLa tecnologia 2.0. permet un retorn de la ciutadania cap a l’Ajuntament. Twitter.\nComunicació: - Sistemes de megafonia.\nEnviament a casa x casa.\nEmissió rodes de premsa.\n- Òrgans (consells consultius, consells (...) Processos (estratègics, puntuals).\nUn pla estratègic no deixa de ser un escenari radical i reticulat.\nLínies estratègiques (exemple).\n- Cohesió i inclusió social.\nFormació i diversificació productiva.\nPotenciació dels actius i atractiu locals, naturals i industrials.\nDiagnòstic  Emissió  Pla Acció.\nPla estratègic – manera de fer política entre tots. Aposta pels diagnòstics acordats.\nPrincipals característiques de la planificació estratègica.\n- Aconseguir posició de competitivitat per poder distingir-nos dels altres. Ens hem d’anticipar al futur, no predir-lo.\nNo és un estudi, és un pla d’acció pensat per actuar. Que de l’estudi es derivin propostes concretes.\nHa d’implicar als principals agents socials, polítics i tècnics. Ho ha de liderar l’ajuntament, però s’ha de fer de manera col·lectiva.\nEs basen en el sistema DAFO (Debilitats, Amenaces, Fortaleses, Oportunitats).\nD’aquestes estratègies en traiem plans d’acció.\nOPORTUNITATS AMENACES Estratègies de potenciació Estratègies defensives FORTALESES Estratègies de reorientació Estratègies de supervivència DEBILITATS Totes les accions que surten de supervivència solen ser impopulars, tals com pujada de quotes, deixar de prestar certs serveis...\nSi planifiquem estratègicament, tenim moltes més possibilitats d’aconseguir ajudes de fora.\n- S’ha de centrar en pocs objectius. Apostar per poques coses, però que siguin clares.\nEn el diagnòstic hem de triar temes que considerem més importants.\nBeneficis de la planificació estratègica: - Atraiem més inversions.\nSabrem diferenciar entre allò important d’allò que només és urgent.\n- Concentració de sinèrgies (sabrem on destinar els recursos, a més d’eficaços som intel·ligents).\nCrear capital social. Ens coneixem treballant junts. Si ens coneixem, creem capital social. Fa més fort el teixit associatiu. Augmenten les possibilitats de col·laboració.\nPerills: - - - - - - No partim de zero en els anàlisis. Potser ja hi ha dades o anàlisis fets. Aprofitem el coneixement.\nComençar sense les idees clares, ni voluntat política... Moltes fracasses perquè es fan per fer sense convenciment. A vegades es planifica per obtenir recursos, no perquè ens ho creiem. Manca de voluntat política per part de l’Alcalde o regidor. Ex. Es vol fer un pla d’igualtat sense àrea d’igualtat per obtenir una subvenció. La planificació estratègica per subvencions i sense convenciment fracassa.\nUn altre error és agafar lletra per lletra el que diu que s’ha de fer el manual. Ens hem d’adaptar al municipi i als fons existents. Hem de supeditar els mètodes i la manera de fer al pla estratègic.\nNo implementació del pla. No és un estudi, es preveu executar-lo. És important fer-lo col·lectivament per tenir la pressió de la societat.\nHa d’anar acompanyat d’un pla de comunicació. Expectatives. Amb tot, la implementació i millores són lentes. La frustració d’expectatives fa que la gent no col·labori posteriorment.\nObjectius massa genèrics. S’ha de concretar. Moltes vegades es diu que no serveixen de res perquè busquen el consens i acaben sent genèrics. Hem de buscar l’acord més o menys majoritari. Segur que hi ha opinions molt diferents.\nHem de gestionar el conflicte. Passa molt el fet de no tocar un tema perquè no hi hagi conflicte. Hem de tractar tots els temes.\nPolitització del pla. L’oposició critica els plans estratègics. El més intel·ligent és integrar l’oposició a la comissió / planificació del pla estratègic. Igualment ens criticaran, però almenys els podrem dir que han col·laborat en la deliberació. Es tracta de fer política entre tots i deixar-se de partidismes. A més, això és garantia que es continuï implementant si guanya l’oposició.\nMinimitzar els costos. Abans de començar un pla hem de fer un preprojecte.\nGenerarem frustració si després no el podem dur a terme.\nEn l’any més o menys es fa el pla estratègic, després, la implementació pot ser de 4-5 anys.\nEstructura orgànica del pla estratègic de desenvolupament local.\nMés que un òrgan, el grup promotor s’entén com un equip de treball que vetlla per garantir que el procés d’elaboració del pla s’adapta a la realitat del municipi. Té per objectiu facilitar les tasques de treball de camp i anàlisi que cal dinamitzar durant el procés i generar un feedback constant sobre l’evolució del projecte.\nFormem part del grup promotor.\nRegidor d’economia i participació.\nRegidor benestar social.\nTècnica àrea promoció econòmica i local.\nTècnic de comunicació.\nRepresentant de la societat civil.\nÒrgan pensat per garantir la implicació de tots els grups polítics municipals que es van presentar a les darreres eleccions, així com, de representants tècnics municipals.\nComissió de seguiment.\nÒrgan obert on seran convidats el conjunt d’agents implicats en el procés d’elaboració del pla.\nNormalment es reuneixen principi, mig, final. Ciutadania, entitats. Es basa en la participació.\nEntitats Político-tècniques – conèixer les particularitats locals, els estudis previs realitzats, el treball que realitza les diferents àrees, i a més, saber què n’esperem del pla.\nDades secundàries. Fer un llistat dels indicadors existents pel municipi per cadascun dels àmbits d’anàlisi. Extreure les dades, fer comparacions temporals i territorials.\nDades primàries (enquesta a la població): construir a mida els indicadors no existents a les fonts secundàries i elaborar el qüestionari: taxa d’activitat, ocupació concreta de la població, taxa d’atur estimat (actius no ocupats), règim general i autònom, tipus de contracte dels ocupats...\nEl problema de les dades primàries és que no solen ser comparables a no ser que posem indicadors que també s’usin a nivell de Catalunya, per exemple.\nAnàlisi qualitativa. Esbrinar el perquè de les dades. És important implicar altres administracions, entitats...\nTaller amb la CS: Validar, retocar i consensuar el diagnòstic, per posteriorment definir la missió, les línies estratègiques i planificar la fase de propostes.\nCriteris d’actuació – Són orientacions que ens hauran de permetre assolir els grans reptes marcats per les línies estratègiques.\nQui participa en els processos participatius? Una minoria. Sempre els mateixos. Els més “raros”.\nR.- Si volem fer un procés de participació ciutadana ha de ser un tema sensible, que interessi a la gent. El perfil de les persones que voten en les eleccions també solen ser els mateixos. En les eleccions si voten un 50%, la majoria absoluta serà la meitat més un dels que no s’abstinguin, així que també és una minoria.\nBourdieu: - Capital social – xarxes de relacions.\nCapital cultural – coneixements.\nCapital econòmic – MONEY MONEY.\nTothom, en canvi, té el mateix dret a vot. No hi ha desigualtats polítiques. En els drets adquirits a finals del XX’s, hi ha hagut retrocessos: 1.- Incapacitat dels governs per governar. Tot està supeditat a les polítiques econòmiques de no sabem qui.\n2.- No prenem decisions intel·ligents.\n3.- Supeditació dels interessos de la ciutadania a partidistes.\n4.- Incapacitat dels ciutadans per governar els governs. Votem cada 4 anys. Un programa electoral d’un partit cada 4 anys no és suficient, les coses canvien molt ràpid.\nSeria apropiat consultar als ciutadans sobre decisions importants.\nEls càrrecs electes es deuen únicament al partit, voten el que diu el cap de llista. Gran incapacitat dels ciutadans per controlar i governar els governs.\nLa política parteix de dos grans problemes: - Està ancorada territorialment, a nivell local, autonòmic, estatal...\nEs mou a mig i llarg termini. Requereix un temps en societats cada vegada més individualistes i impacients.\nDebilitats de la política.\n- Ciutadans relegats a un rol passiu – s’impliquen poc.\nLes eleccions donen poca informació.\nSistema electoral de llistes tancades i bloquejades.\nCiutadans com a clients insaciables i polítics com a agents comercials.\nFalta transversalitat i excessiva burocràcia.\nCreixent individualisme social i clientelisme polític.\n- Desafecció i abstenció. Ciutadans es senten allunyats de la política.\nPolítics desconcertats per problemes massa complexes.\nFragmentació en la vida de les persones.\nCorrupció i desprestigi creixent de la política.\nCreixement del populisme.\nLíders cada vegada més covards. No saben fer front als problemes.\nMas Media obsessionats per vendre exemplars a través d’opinions provocadores i no reflexives.\nFortaleses: - Institucions amb mandat legitimat amb +50% ciutadans.\nPolítics i tècnics amb coneixement del territori i experiència.\nConsciència general de la necessitat de canviar la manera de fer política.\nLa necessitat de la política com a eina de diàleg.\n- Ciutadans cada vegada més informats i preparats per ser corresponsables de les solucions.\nAugment dels processos participatius.\nCiutadans cada vegada més conscients que no poden tolerar la corrupció.\nAugment de la capacitat de mobilització social.\nExistència d’alternatives a la burocràcia i la nova gestió pública.\nEmergència de les xarxes socials, les noves tecnologies i les 2.0.\nParticipació i transversalitat són dos cares d’una mateixa moneda.\nQuatre grans problemes: - Transversalitat.\nProblema cultural. No sabem com resoldre els problemes que tenim. P.e. Crisi.\n- - Problemes polítics. Els mitjans de comunicació “donen espectacle”. Els polítics aprenen tècniques de màrqueting en comptes de política. La política està desprestigiada, en part, per l’ús que s’ha fet dels mitjans.\nProblema social. Nosaltres-individus hem de fer front a uns problemes globals.\nQuè no és participació ciutadana – democràcia deliberativa? - No és una forma de legitimar decisions ja preses. S’ha de ser honest i no intentar que ens donin la raó quan ja sabem què volem fer.\nNo és una manera de substituir la democràcia representativa, sinó de complementar-la.\nNo és una reunió de molta gent. Ha de venir una representació de discursos.\nPrefereixo 30 que pensis diferent a 5.000 que pensin el mateix.\nLa participació ciutadana és una solució complexa a problemes complexos.\nProcés inclusiu. Pretén transformar la realitat de manera inclusiva.\nFomenta la participació de lobbys, però dels que no estan representats.\nLa participació ciutadana no acaba en un consens absolut. És impossible. Sempre hi haurà diverses opcions, propostes... Amb tot, els ciutadans que van a processos de participació pensen que van allà a defensar exclusivament les seves idees i no al consens, a canviar d’opinió... L’important és que se’ns digui sí o no a les propostes i sobretot, perquè.\nNo totes les propostes sortiran a votació Feedback constant. No hi ha participació sense informació prèvia.\nFases (informació, consulta (+límits), retorn).\nLa gent ha d’entendre el què se’ns diu.\nA la consulta hi ha tècniques d’elaboració col·lectiva. (com moderar, fer grups, que tothom tingui veu...) Retorn. Quines propostes han estat acceptades, per què? , són viables? , proposar alternatives, fer-les viables...\nUna enquesta no és participació. El butlletí i mitjans són informació, no participació, falta consulta i retorn.\nTEMA IV. AVALUACIÓ DE POLÍTIQUES PÚBLIQUES.\nEuropa deixa diners, però mira en què te’ls gastes. Europa promou l’avaluació de polítiques públiques.\nQuè vol dir avaluar? “La valoració de les intervencions dels organismes públics segons els seus resultats i els seus impactes, amb relació a les necessitats que pretenen satisfer i orientada a oferir informació rigorosa, segons evidències per a la presa de decisions” (Comissió Europea, 2007) • Què s’avalua? Pertinença, Idoneïtat, Procés, Eficàcia Estratègica, Eficiència, Impacte (les polítiques publiques, un projecte, uns institució, organització… • Per què s’avalua? Intervenció social i acció pública (volem saber si s’ha fet bé la intervenció. Si l’avaluació es fa bé, s’ha d’entendre com un procés que et permet fer una reflexió als llocs de la recerca).\n• Com s’avalua? Mètodes i tècniques Ciències Socials (quanti/quali) • Qui avalua? Externa, Interna, Participativa (externa entesa com algú que no intervé en la posada en marxa. És més neutre).\n• Quan s’avalua? Abans, durant, després.\nCom s’ha arribat fins aquí? Antecedents.\n1.- New Deal (anys 30) 2.- Ciència (1960-1970): experimentació 3.- Administració (1970-1980): no malbaratament de recursos; importància del context i qui realitza avaluació 4.- Ètica, política i societat: democràcia i transparència • El cas de l’estat espanyol...\n L’avaluació emergeix amb la transició política  Democràcia i avaluació no poden anar per separat  Model espanyol burocràtic  L’ús de l’avaluació augmenta amb: - Modernització administració - Control despesa pública - Fons estructurals Europeus - Procés descentralització administració - Ciutadania com a client de serveis públics - Major transparència democràtica EXEMPLE D’AVALUACIÓ: EL APARTHEID.\n• Apartheid Objectiu: política que cerca la segregació racial per mantenir supremacia dels ciutadans blancs Avaluació: projecte tècnicament pertinent, idoni, eficaç i eficient Però... legítim socialment? Quins “efectes perversos”? • Cal tenir en compte el context polític i social dels programes i les avaluacions Alguns errors sobre l’avaluació....\n• No és un fi en si mateix, sinó un instrument per la millora del disseny projectes • No és un examen ni un control, sinó un aprenentatge • No és una bateria d’indicadors, sinó una anàlisi reflexiva • No es pot definir sobre la marxa, s’ha de planificar la recollida d’informació objectiva • No es pot improvisar, cal preveure els recursos i el temps Com es fa l’avaluació? Teoria del canvi de les intervencions públiques: “Cadena hipòtesis sobre com s’espera que els recursos assignats a la intervenció (problema) permetin desenvolupar unes activitats que produeixen resultats (productes i/o serveis) els quals generen beneficis a curta, mitjana i llarga durada (impacte).\nTota política pública té implícita una teoria del canvi social. Teoria del canvi: Cadena d’hipòtesis sobre com s’espera que els recursos assignats a la intervenció (problema) permetin desenvolupar unes activitats que produeixen resultats (productes o serveis).\nRecursos (inputs) – Activitats (processos) – Productes (outputs) – Impactes (curt termini) – Impactes (llarg termini).\nDiferents tipologies: (Objectius, teoria del canvi, procés –ex ante, intermèdia, ex-post) La tendència actual és entendre el procés d’avaluació com un procés integral i independent del cicle de vida del programa, sent-ne el seu propòsit analitzar les diferents etapes, des de que es decideix intervenir fins que es manifesten els impactes, comprovant la validesa, tant interna com externa, de les hipòtesis causals de la intervenció.\nAvaluació de necessitats – avaluació de procés/implementació / avaluació d’impacte.\nAvaluació de necessitats (planificar) Avaluació de disseny (millorar l’estratègia) Avaluació de procés (implementació / reorientar) Avaluació d’impacte (objectius estratègics) Avaluació d’eficiència(cost/benefici).\nPel que fa al moment: - Avaluació ex ante Orientada a la justificació de la proposta i a la seva coherència, sostenibilitat i viabilitat (diagnosi, comparativa, anàlisi d’alternatives...) - Avaluació intermèdia Pot facilitar la gestió informació i reorientació de la política - Avaluació ex post Orientada a analitzar si s’han materialitzat els resultats esperats en el disseny Passos previs a l’avaluació: a) Descripció de la teoria del canvi – Què fa el programa o què té previst fer (activitats i productes)? – Quins objectius estratègics vol assolir el programa (impactes)? – Per què se suposa que amb el que el programa fa assolirà els objectius (relació activitats– productes-impactes)? b) Identificar la fase en la que es troba el programa c) Descripció dels canvis del programa des dels inicis d) Identificació de les avaluacions realitzades Ens pot ajudar: anàlisi del context institucional a on té lloc la política/programa; pensar quin propòsit té l’avaluació.\nCom comencem l’avaluació? • L’avaluació és viable? • Qui encarrega l’avaluació? • Quin propòsit té l’avaluació? • Quina serà l’audiència de l’avaluació? • Quins recursos tenim disponibles • Què volem avaluar? (Fase) • Com ho volem avaluar? (Metodologia: quanti/quali) Metodologia: • QUANTITATIVA: allò objectiu, observable i quantificable/ orientada als resultats/ recollida sistemàtica de dades previstes • QUALITATIVA: allò subjectiu, actituds, conductes, valors/ orientada al procés i als resultats/ recollida d’observacions, opinions, satisfacció A partir de la resposta podrem definir:  Variables, dimensions i indicadors per mesurar objectius  Tècniques i instruments recollida dades (reunions, documents…)  Organització i estructura de l’avaluació  Anàlisi i presentació dels resultats COMUNICACIÓ I DISCUSSIÓ dels resultats amb tots els participants INFORME FINAL d’avaluació del projecte Consideracions per l’elaboració indicadors:  Formular aspectes concrets de cada dimensió  No abusar del número d’indicadors  Utilitat, validesa, facilitat i complementarietat  Falsa discussió entre quantitatius i qualitatius  Facilitar la recollida d’informació  Facilitar l’anàlisi comparativa LA COMUNICACIÓ PÚBLICA.\n• Què és la comunicació pública? Instrument per apropar l’Administració a la ciutadania i donar a conèixer els serveis i les polítiques públiques • Quan sorgeix? Estat de dret, democràcia i comunicació pública • Per què? La gran oferta de serveis i activitats (sector públic Estat del Benestar) que presenten les administracions públiques a la ciutadania necessita prèviament un procés comunicatiu Per què es comunica? • Informar – Garantir la igualtat d’oportunitats davant l’Administració – L’accés a la informació pot discriminar – Els serveis són per tots però prèviament cal saber que existeixen i l’obligació de l’Administració és informar de manera neutral sense discriminació.\n• Intervenir – No es pot intervenir sense comunicar – La intervenció pot ser comunicació – La comunicació pot ser intervenció • Transparentar A qui es comunica? • La ciutadania és un subjecte de drets que alhora és client i accionista de l’organisme • La ciutadania pot ser: administrada, usuària o clienta Com es comunica? La comunicació pública ha de ser: – Legal – Objectiva, neutral, no ha d’efectuar valoracions ni emetre opinions – Global, no discriminar per raons econòmiques o socials – Participada, afavorir participació La comunicació privada pot ser discriminatòria i excloent per interessos econòmics, de posicionament...\nLa comunicació política és pública o privada? En tot projecte d’intervenció hi ha d’haver un acte de comunicació.\n• Què comunicar? Tot allò susceptible de millorar la qualitat de vida de la ciutadania sigui en la comunicació activa (elaboració de productes) com en la comunicació passiva (resposta a consultes) La identificació de les necessitats i la resposta pública ESTRATÈGIA DE COMUNICACIÓ: • A qui comunicar? Entre la universalitat del servei i la segmentació pública – El públic objectiu d’una política general sempre serà el conjunt de la ciutadania, però l’agenda administrativa serà diferent en funció de les prioritats polítiques i socials.\n– La segmentació tècnica és la definició del públic objectiu segons disseny de polítiques i serveis especialitzats – Menors 35 anys, persones propietàries de pisos amb necessitats de rehabilitació...\nCom comunicar? – L’èxit d’un pla de comunicació rau en la correcta elecció dels continguts, en la segmentació del públic i en la selecció i coneixement dels suports i mitjans.\n– Cal adequar el missatge al públic i al canal – La definició dels objectius, el coneixement de l’audiència i la credibilitat del canal han de permetre seleccionar els mitjans i suports.\n– Estratègia multimèdia, comunicació global i complementària: – MMCC – Suports publicitaris tradicionals – Tecnologies informació i comunicació (https://twitter.com/012) – Relacions públiques Passos: • Definir públic objectiu • Seleccionar continguts informatius pensant amb les persones a les quals ens adrecem • Seleccionar el canal i el mitjà més idoni segons costums i hàbits del públic • Distribuir eficaçment la informació, garantir que el missatge arribar al públic seleccionat Per definir el públic: • Quina i quanta informació utilitza? • Qui, com, quan, on, per què s'informa? Per definir suport, mitjans i canals: • A qui dirigim la informació? • Com fer arribar la informació? • Qui utilitza aquest mitjà/suport? • Per a què s'informa? ...\nGestió de projectes d'intervenció social II - Resum gestió de projectes d'intervenció social II (2015) Resumen\nGestió de projectes d'intervenció social II - Esquema resumen estructura organizacional pdf de gestió (2015) Otro\nClasses socials i estratificació - Classes socials i estratificació. Resum-apunts complert + resum breu lectures (2013) Resumen\nPolítica social, família i migracions - Política Social, Familia i Migracions UAB - Resum Lectures Bloc Família (2018) Resumen\nPolítica social, família i migracions - Resum Lectures Política Social (2018) Resumen


Sanitat elimina el límit d'edat per a la vacuna d'AstraZeneca\nTots els que estiguen classificats com a tal podran rebre el fàrmac encara que superen els 65 anys\ndimarts, 30 de març 2021 - 20:00h\nEls majors de 65 anys podran rebre esta vacuna | Àngel Ullate\nEl Ministeri de Sanitat ha decidit este dimarts eliminar el límit d'edat per a la vacuna d'AstraZeneca contra el coronavirus per a tots aquells que estiguen classificats com a treballadors essencials. Per este motiu, els majors de 65 anys podran rebre el fàrmac.\nSegons ha explicat Sanitat, la vacuna, que va estar limitada anteriorment a persones menors de 55 anys, podrà ser subministrada als majors de 65. A pesar que són molts els països que han decidit baixar la limitació d'edat i fins i tot paralitzar-la durant dies per suposats efectes secundaris, l'Organització Mundial de la Salut va recomanar usar-la per a tots els grups de població.\nDurant la reunió també s'ha acordat que la vacuna de Janssen, que necessita una única dosi, es destine als majors de 66 anys. Les dosis d'este laboratori començaran a arribar a Espanya a partir del 19 d'abril.\n"El valencià Ancor guanya 'Maestros de la costura'" "Sagunt treballa en el Pla de Prevenció d'Incendis del Paratge Natural Romeu"


En els últims temps, hem vist aparèixer adaptacions, còpies i revisions de formats ja provats però de tant en tant hi ha alguna sorpresa i els programadors ens ofereixen una cosa nova i diferent, si més no, a allò que actualment, s’ofereix. “Hispania” és una d’aquestes coses noves i diferents que han arribat a la petita pantalla recentment.\n“Hispania” l’aposta d’Antena 3 s’encarrega de recuperar la llegenda de Viriato, el pastor lusità que es va enfrontar a Roma. Produïda per Bambú Produccions per a Antena 3, es va estrenar el 25 d’octubre de 2010. La sèrie va ser rodada a Madrid i paratges naturals de la comarca de La Vera, a Càceres. L’1 de desembre Antena 3 va anunciar que “Hispania” es renova per una segona temporada amb 9 capítols més.\nCom dèiem “Hispania” ens porta la història de Viriato, un pastor i caçador natural de la zona compresa entre el Guadiana i el Duero, a les actuals Castellà i Lleó i Portugal. Arruïnat i dessolat després de perdre a la seva filla en un estratagema preparat pel consol romà Galba per acabar amb tots els homes en edat de combatre de la zona, opta per anar-se a les muntanyes con a rebel i plantar cara als invasors.\nViriato (Roberto Enríquez) no estarà sol en la seva missió d’entorpir l’establiment del romans a Lusitània. El seu cunyat, Sandro (Hovik Keuchkerian), el membre del Consell, Césaro (Alfonso Bassave), i el jove, Paulo (Juan José Ballesta).\nAmb l’objectiu comú de foragitar els romans però moguts per diferents causes, la lleialtat cap a un amic i familiar, l’odi als romans per la pèrdua de poder i recuperar la dona estimada farà que aquests tres homes donin suport a Viriato en la seva iniciativa. Intentaran captar a més homes per la seva missió, ho aconseguiran? serà tot or el que es deixa entreveure?\nNerea (Ana de Armas), Helena (Manuela Vellés) i Bàrbara (Luz Valdenebro) són les tres hispanes que comparteixen, d’una forma o una altra, la seva vida amb els rebels. Malgrat les circumstàncies que les envolten cap d’elles es resignarà a acceptar allò que els hi ve imposat i lluitaran pel que volen. Lògicament, tindrà conseqüències poc agradables-\nAmb el pretor Galba (Lluís Homar) al capdavant, els romans arribaran a Lusitània amb la intenció de fer-se amb el control del territori. Sense cap mena d’escrúpol, Galba farà servir qualsevol mètode que li permeti aconseguir allò que vol. Sempre ho ha fet així. Va arribar al poder mitjançant el seu casament amb Clàudia (Nathalie Poza), la filla consentida d’un important senador romà i s’ha acostumat a utilitzar a l’oficial Marco (Jesús Olmedo) per a infligir horribles càstigs a qui li porti la contrària, sobretot, si són hispans.\nA Hispania no la podríem definir-la com una sèrie de culte, ni una sèrie que farà època. Segurament tampoc es convertirà en un gran referent però malgrat tot la crítica l’ha respectat i en cada emissió es converteix en l’espai més vist de la seva franja horària. Malgrat això, es podria dir que la benevolència amb la que està sent tractada la sèrie és més fruit de les ganes que públic i crítica tenien de trobar una cosa diferent i que suposés per qui l’emet un cert risc més que de les bondats de les sèrie en si, tot i que les té.\nEls que no han estat tan permissius amb la sèrie són els historiadors, que no han dubtat en filar prim, treure a la llum i criticar qualsevol cosa descontextualitzada .\nS’entén que la sèrie ha de ser accessible pel gran públic i que això fa que els guionistes i la direcció es prenguin certes llicències, com són noms i costums fora d’època. Magrat això sí que potser és excessiu que la forma de parlar i les maneres del certs personatges estiguin més properes a les que trobaríem a la porta de qualsevol macrodiscoteca que a les pròpies de fa 2.000 anys .\nQui pretengui trobar en Hispania una replica de Roma es sentirà decebut. Comparteixen temàtica, les dues són sobre romans, hi ha sexe, violència i traïcions, un repartiment de luxe i una elevada inversió per part de qui produeix però el resultat encara està a anys llum del que ofereixen les cadenes americanes.\nLa sèrie té defectes, decorats que semblen de cartró-pedra, llenguatge excessivament actual,…però té un gran punt a favor, les actuacions de Lluís Homar, Nathalie Poza i Hovick Keuchkerian, només pel seu treball i les trames en les que estan involucrats ja val la pena veure cada capítol de la sèrie.\nIntèrprets: Galba (Lluís Homar), Viriato (Roberto Enríquez), Sandro (Hovik Keuchkerian), Césaro (Alfonso Bassave), Paulo (Juan José Ballesta), Nerea (Ana de Armas), Helena (Manuela Vellés), Bàrbara (Luz Valdenebro), Clàudia (Nathalie Poza),Marco (Jesús Olmedo)\nDurada dels capítols: 60 min.


Ajuntament de Súria/Les empreses de Súria ja poden presentar sol·licituds per accedir als ajuts del programa europeu Leader\nData i hora oficials: 03/12/2020 21:00\nLes empreses de Súria ja poden presentar sol·licituds per accedir als ajuts del programa europeu Leader\nÚltima revisió 21-10-2020 13:47\nEl termini de sol·licitud d’ajuts del programa europeu Leader d’aquest any 2020 roman obert fins al proper 30 de novembre, segons ha publicat el Diari Oficial de la Generalitat. Aquesta iniciativa, de la qual es poden beneficiar les empreses de Súria, vol fomentar el desenvolupament d’inversions que afavoreixin l’activitat econòmica i la creació d’ocupació.\nLa gestió d’aquests ajuts a Súria i altres seixanta municipis de la Catalunya central és a càrrec de l’Associació pel Desenvolupament Rural de la Catalunya Central, a la qual pertany l’Ajuntament de Súria.\nEls ajuts del programa Leader també donen suport a la promoció d’accions d’adaptació al canvi climàtic, l’establiment de polítiques adreçades als joves en el món rural, la protecció dels recursos naturals i la transferència de coneixements en el sector agroalimentari.\nEs tracta de subvencions a fons perdut que, en el cas de projectes privats o promoguts per empresaris i emprenedors, cobreixen entre un 20% i un 40% de la inversió per a la creació, ampliació, millora de negocis i creació de nous llocs de treball. L'import màxim de la subvenció se situa en 100.000 euros.\nL’àrea de Promoció Econòmica de l’Ajuntament ja ha fet difusió d’aquesta nova convocatòria dels ajuts del programa Leader entre el teixit empresarial de la vila.\nLes bases dels ajuts es poden consultar en el web de l’Associació pel Desenvolupament Rural de la Catalunya Central.\nMés informació sobre els ajuts del programa Leader al web de l’Associació pel Desenvolupament Rural de la Catalunya Central: http://www.catcentral.cat/pages/ca/ajuts-leader/ajuts-leader-2020.php\nLogotip de l'Associació pel Desenvolupament de la Catalunya Central.


Les cooperatives agràries demanen no sacrificar sòl agrari per convertir-lo en parcs solars o eòlics | NacióTarragona\nLes cooperatives agràries demanen no sacrificar sòl agrari per convertir-lo en parcs solars o eòlics\nLa FCAC un decàleg sobre la implantació d'energies renovables en entorns agraris\nper Redacció, 10 de març de 2021 a les 10:08 |\nLa Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC) ha adoptat un decàleg sobre la implantació d'energies renovables a l'espai agrari. El document estableix els elements que les administracions públiques haurien de tenir en compte davant l'actual proliferació de grans projectes d'energia fotovoltaica o eòlica en entorns agraris i zones de regadiu del país.\nDes de la FCAC busquen ara el compromís dels ajuntaments, després d'haver obtingut la complicitat del Govern i en concret de les conselleries competents en canvi climàtic, territori, agricultura i energia, assenyalen des de l'entitat. Les cooperatives agràries tenen presència a gairebé 300 municipis i un 80% de les comarques catalanes.\nEl responsable de medi ambient de la FCAC, Antoni Galceran, defensa que el Govern i els ajuntaments rurals "han d'impulsar una gestió eficient dels recursos públics que no impliqui sacrificar el sòl agrari de manera descontrolada". "El sector és clarament favorable a l'ús de les energies renovables per fer front als reptes del canvi climàtic, però urgeix una planificació territorial més coordinada i global que respecti la normativa vigent de protecció del medi i que no alteri una activitat agrària que s'ha demostrat estratègica per a la producció sostenible d’aliments", afirma.\nEl Decàleg sobre energies renovables i sector agrari adoptat per la FCAC expressa el suport del cooperativisme agrari a les energies renovables i gran preocupació pels efectes del canvi climàtic. També aposta per la transició energètica i impuls de les energies renovables "sense sacrificar l'element indispensable per a la producció d'aliments que és el sòl agrari".\nTot i això, les cooperatives adverteixen de l'"alteració negativa sobre l'activitat agrària de nombrosos dels actuals projectes d’energies fotovoltaiques" i afirmen "perdre els sòls més fèrtils seria una gran irresponsabilitat com a societat". A la vegada, la FCAC considera que la implantació de projectes d'energies fotovoltaiques en terrenys en què l'Administració ha invertit grans recursos per a la seva transformació en regadius eficients "suposaria una gestió nefasta del diner públic".\nPer això, les cooperatives agràries reclamen limitacions de la normativa vigent a l'ús del sòl agrari i la necessitat de protegir-lo; prioritzar la instal·lació d'energia fotovoltaica a superfícies amb menor impacte per a la societat; apostar per projectes a "escala local" i que el territori participi en el plantejament en igualtat d’oportunitats, i també demana una major planificació territorial tenint en compte una millor coordinació entre les diferents administracions implicades. Finalment, la FCAC expressa en el decàleg la seva aposta per "un plantejament de gran maduresa per a fer front d'una manera ordenada a aquest gran repte".\nSocietat, cooperatives agràries, FCAC, parcs solars, parcs eòlics


Viure de la brossa\nRecuperar objectes abandonats al carrer o en contenidors, obtenir-ne les peces més valuoses –especialment les metàl·liques– i vendre-les acaba permetent arribar a final de mes a algunes desenes de famílies.\nEl temporal de la crisi no amaina. O no ho fa prou encara. Arribar a final de mes, en algunes llars esdevé una epopeia. Qualsevol petit ingrés pot ser bo. "Fa cinc anys era impensable veure segons què; des de fa dos, en alguns punts, et pots trobar gent cercant productes fora d'ús. Caducats." Ho explica el gerent de Revanosa, Josep Gómez, una de les empreses de gestió de residus que operen al Principat. Des de principi d'any s'ha notat encara més un fenomen que fins ara era molt puntual. Cada cop hi ha més particulars que acuden a les gestores a vendre petites peces. Metalls normalment. Objectes que han recuperat de la brossa i que es poden revalorar. Fins ara eren quilos i quilos de ferralla que arribaven a les empreses procedents de la recollida feta pels comuns. Ara, els operaris de les corporacions en moltes ocasions ja no hi són a temps. Hi ha qui ha passat abans. "Anys enrere no s'hi donava cap importància; ara s'arreplega tot per poder sobreviure", afirma Josep Maria Vallès des de Refesa. Tant les empreses com els comuns saben que hi ha particulars que surten a recollir allò que troben. De matinada. Essencialment, les nits abans del dia que les corporacions parroquials tenen fixada la recollida.\nAra per ara, ni les empreses ni les institucions no han adoptat cap mesura. No es persegueix ningú. "És un fet, però penso que encara no és un problema social", manté Gómez. I es fa la vista grossa, com exposa per exemple el gerent de L'home del sac, Eusebi Gratacós. Fonts del comú de Sant Julià reconeixen aquest fet. Sense aturar-se a descobrir les identitats, saben que hi ha tres persones (o més exactament, tres vehicles, un dels quals un tot terreny amb remolc incorporat) que habitualment circulen per la parròquia (i probablement d'altres) cercant materials abandonats que els puguin suposar certa rendibilitat. "Si trobes un televisor sencer abandonat i t'esperes una estona, és molt probable que en un moment o altre aparegui algú." És cert. La complexitat és localitzar un d'aquells monitors grossos que encara no s'hagi desmanegat. De trencats, tant com es vulgui. La minideixalleria laurediana situada a la carretera de la Rabassa n'és un exemple. Periòdicament apareixen les caixes de les teles. No tenen pràcticament valor. Allò valuós ja hi ha qui s'ha encarregat d'endur-s'ho. Una vegada desmuntada l'estructura, es trenca el tub catòdic i es treu la bobina de coure que hi ha a l'interior. Quan deixa de funcionar, aquella peça és la més valuosa al mercat de la ferralla. Pel coure. Un quilo de ferro es paga a quinze cèntims d'euro. La xifra pràcticament no varia mai. El coure és el metall preciós de la brossa. Com més net, com més pur, com més destriat, més es paga. Fins a quatre euros el quilo. Però el preu del coure és molt oscil·lant. Ep... depèn... dels mercats borsaris. Ara, és clar que per arribar a una quantitat atractiva de bobina en bobina de televisor hi ha una feina a fer. Temps a invertir. "Sempre hi ha el típic espavilat, però també qui ho necessita", afirma Vallès. Mentre no hi hagi la sospita que el material que es porta a vendre procedeixi d'un robatori (i allò que es treu dels estris abandonats al contenidor no es considera furtat, almenys ara per ara), no es para compte al venedor. Fer preguntes incomoda. I sovint porta més temps "fer l'albarà que no els quatre o cinc euros que els dones".\nTornem al televisor. Cerquem aquell que ho arreplegui tot. O gairebé. "Es dóna però no és alarmant", insisteix Gómez, que destaca el fet que, pel moment, i per la intensitat de la crisi, al Principat encara hi ha prou institucions on adreçar-se. "Sabem, d'oïdes, d'algú que es va quedar sense feina i va començar a recollir ferralla. I no li va del tot malament", diuen les fonts del comú de Sant Julià consultades. A l'Associació de gestors de residus també en són conscients. I es debat entre el deure moral de fer front "a la competència deslleial" i el de permetre viure a gent que saben que ho passa malament. En algunes ocasions, els propis operaris de les empreses han arribat a anotar matrícules de vehicles que veuen que recullen des de mobles abandonats fins a petits electrodomèstics als quals els tallen el cable per vendre'l. En la majoria d'ocasions, però, no s'arriba a formular cap denúncia. No valdria la pena. I també, com diu Eusebi Gratacós, en alguns casos aquestes mateixes persones que per necessitat surten al carrer a mirar de recollir el que sigui "fan una tasca social. Poso l'exemple d'algú que enmig d'una carretera, pel que sigui, troba un tros de ferro abandonat. I l'agafa. L'haurà tret d'allà i potser n'hi donaran un euro. Empresarialment no hauria sortit rendible anar a buscar aquella ferralla". Hi ha també l'altra cara de la mateixa moneda. L'exposa el gerent de Revanosa: "El problema, per dir-ho d'alguna manera, ve quan algú es posa a furgar a la brossa, ho treu tot buscant el que li convé i ho deixa tot escampat." La mala imatge és notable. Els comuns en són conscients. És més, a la capital, per exemple, ho saben tant, que a primera hora del matí, molts dies, els equips de l'àrea d'higiene ja acuden en punts concrets on saben que aquesta situació es pot donar. Si hi ha més brossa del compte, hi posen ordre. Fins al matí següent. Perquè el negoci de la brossa es dóna de nit.\nDescobrir algú que tingui la voluntat de burxar al contenidor és qüestió de rodar una mica. I de temps. Pots descobrir-lo tu a ell. Però també ell a tu. I en aquest cas, la persona en qüestió s'amaga en el primer portal que troba o passa de llarg. Es fa l'orni. Entaular-hi una conversa, de poques paraules, costa Déu i ajut. Aconseguir que s'identifiqui és impossible. Hi ha els qui a poc a poc estan fent un negoci a l'engròs i qui realment ho fa per una necessitat no imperiosa del tot però si per salvar-se de l'ofec. Entre els primers, hi ha més mala bava si t'hi dirigeixes. Són conscients, o poden pensar almenys, que estan duent a terme una il·legalitat. De fet, els empresaris que sí que parlen amb noms i cognoms recorden que ells paguen unes taxes, uns impostos. Que tenen un comerç legalment establert. Entre els segons, aquells que busquen individualment per fer-se una mica de sobresou, per intentar poder arribar a final de mes amb l'aigua al pit i no al coll, el sentiment és més aviat de vergonya aliena. És el cas d'un resident marroquí de mitjana edat. La dona fa algunes feinetes. Però ell, després de maldar d'obra en obra amb penes i treballs, va quedar-se sense cap ingrés. Ara malda pels carrers. Surt un parell de cops per setmana. A partir de la mitjanit. De vegades ha recollit alguna cosa que li ha acabat fent servei a casa, diu sense voler entrar en detalls. Algun dia ha acabat carregant quatre fustes i quatre ferros al cotxe. Misèria tot plegat. De vegades, reconeix, és més la sensació d'haver estat fent alguna cosa que no pas el que acabarà portant a casa d'efectiu. Però el material que agafa el particular, ja no el recull el comú.\nConflictes i alguna detenció\n"Les tones que recullen els comuns han anat baixant", explica Gratacós. "I ja no parlem de la part industrial", hi afegeix el gerent de L'home del sac. "La construcció ha deixat de generar molt residu metàl·lic." Prou que ho saben des de Refesa. "La producció ha baixat molt, especialment perquè no es fan grans obres", admet Vallès. De fet, i en conjunt, el volum de residu que es recupera al Principat és minso. Cal ajuntar-lo amb els d'altres gestors estrangers, especialment de Catalunya, abans de dur-lo, per exemple, a la foneria. La ferralla és el que més va buscat. De moment no hi ha hagut grans problemes. Però els gestors sí que han detectat algunes pugnes entre particulars que comencen a voler-se fer els amos del carrer. Res d'alarmant. Tampoc delictiu. La detenció de fa uns dies de dos homes que robaven cables en l'obra d'ampliació del Roc de Caldes és un fet aïllat. Com també ho és, de moment, aquells que busquen "iogurts, formatges, llet caducada" en alguns molls de càrrega dels grans hipermercats. Es dóna. Però amb comptagotes. Sí. Hi ha qui (sobre)viu de la brossa. Però sempre amb uns límits. Sortosament encara.\nLES BOBINES DE COURE, L'"ESTRELLA" DE LA RECUPERACIÓ\nCom que és el metall que més es paga, el coure és el més buscat. Malgrat la crisi, les ofertes que sovint hi ha de pantalles de televisor planes (i de diversa tipologia que hi van associades) fa que la renovació d'aquest parc d'electrodomèstics sigui constant. Especialment, que moltes famílies es desprenguin dels feixucs monitors que incorporen el tub catòdic i, també, bobines de coure. De fet, no és l'únic aparell electrodomèstic on es poden trobar aquestes peces. Per exemple, els altaveus dels equips de música també incorporen aquestes peces. Són les que van més buscades. Aquesta és l'explicació que permet entendre per què la majoria de monitors que apareixen apilats al costat de contenidors o mig amagats entre la brossa abandonada en diferents carrers ja estan desmanegats. Oberts. Trencats. Desmuntats. Per molt que el propietari que va decidir desprendre's de l'aparell el deixés al peu del domicili degudament tancat, amb més o menys servei prestat, sempre hi ha qui n'acaba traient profit. Exactament, en treu la bobina de coure. I d'uns quants grams en uns quants grams... en fan una pila.


ANGLÈS - AULA OBERTA: WEEK 9 (10-14.NOV.08)\nWEEK 9 (10-14.NOV.08)\nEl dimarts 11 de novembre a les 15 h. no farem classe d'anglès ja que tenim una conferència a la sala d'actes de la Marató de TV3 sobre l'esquizofrènia. I el dijous 13 sembla que els alumnes feu vaga, així que aquesta setmana ens veurem poc.\nPerò divendres 14 tenim l'exàmen de la unitat 1 Do you like noodles. Aquí teniu les preguntes de l'exàmen per poder estudiar. Us recordo els temes d'aquesta unitat:\nPodeu estudiar amb el llibre, el workbook, els apunts de la llibreta i les entrades anteriors d'aquest bloc.\nEl dia de l'exàmen heu de portar llibre, workbook i llibreta, ja que aprofitaré per corregir-ho tot. Mireu que estigui tot fet, net i amb bona lletra.\nNo teníu deures aquesta setmana per poder estudiar per l'exàmen i revisar que teniu tota la feina feta. Per cert, hi ha força gent que no ha enviat algunes de les feines: idioma italià corregit, postal de Halloween, llista "Food and drink", numbers... Teníu fins divendres per enviar-ho tot.\nPublicat per Cristina Ceide a 0:29


La Policia atura la instal·lació d'una canonada dins el parc de l'Albufera\nEl consistori inicia un expedient sancionador a Fusosa, que diu que té permís\nAina Vives | 07 juliol 1999\nEl batle entrant, Miquel Ramis, va ordenar ahir que es fes efectiu el decret de paralització de les obres que l'empresa concessionària del subministrament d'aigua a la Platja de Muro, Fuente Son San Juan SA (Fusosa), està portant a terme dins el parc natural de l'Albufera sense comptar amb la preceptiva llicència municipal.\nEl decret de paralització de les obres va ser signat per l'exbatle, Jaume Perelló, el 2 de juny passat. Però el fet de coincidir amb les eleccions ajornà la seva execució. Ahir, havien transcorregut cinc dies des que el Grup Balear d'Ornitologia i Defensa de la Natura (GOB) denunciàs les obres «il·legals» que Fusosa continua fent dins el parc. Els conservacionistes recordaren a l'Ajuntament que des que varen fer la denúncia semblava que ningú no s'hagués mogut.\nRamis, però, actuà d'immediat enviant la Policia Local a paralitzar les obres d'excavació, col·locació de la canonada i el seu enterrament. Des de Fusosa, el gerent José de Luna no s'explicava el perquè s'havia muntant tal història per una sola canonada.\nDe Luna afegí que des del 26 de març passat té l'autorització de la Conselleria de Foment per poder fer la canonada, i des del 27 de maig té el vistiplau de Medi Ambient. «És una denúncia absurda», afegí. L'Ajuntament de Muro, però, no ho deu veure així perquè també li ha obert un expedient sancionador.


Inici › Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat\nTotes les activitats han estat organitzades per les entitats del Consell Municipal de la Discapacitat de Reus i són gratuïtes:\nLloc: Fundació Privada Reddis (plaça de la Llibertat, 6)\nActivitat: «Famílies: autisme i creixement», xerrada a càrrec de Gabriela Pose, psicòloga clínica, i Miriam Torre, psicòloga i terapeuta.\nInscripció: Cal inscripció prèvia a [email protected]\nEntitat organitzadora: Associació Supera’t\nLloc: Palau Bofarull (carrer de Llovera, 15)\nActivitat: «El cervell Asperger», xerrada a càrrec de Carles Vallvé.\nEntitat organitzadora: Aspercamp\nHora: De 17 a 18 hores\nLloc: Carrers de Reus\nActivitat: «T’atreveixes a agafar una pregunta?», enquestes al carrer.\nEntitat organitzadora: Down Tarragona\nLloc: Centre de Lectura (carrer Major, 15)\nActivitat: «La nova llei de suports a la capacitat: un pas més en la defensa dels drets humans», jornada.\nEntitat organitzadora: Fundació La Tutela\nLloc: Teatre Bartrina (plaça del Teatre, 1)\nActivitat: Aquellas tardes del recuerdo, obra de teatre.\nAdquisició d'entrades: Presencial i en línia al Teatre Bartrina (plaça del Teatre, 1)\nEntitat organitzadora: Centre Bellissens, Fundació Villablanca\nLloc: Passeig de la Boca de la Mina\nActivitat: Marxa nòrdica inclusiva (classe introductòria i ruta). Es proporcionaran bastons de marxa nòrdica per a qui no en tingui. Es pot portar esmorzar o alguna cosa per picar.\nInscripció: Cal inscripció prèvia trucant al telèfon 977 39 00 11 (extensió 192). Places limitades\nEntitat organitzadora: Servei de Teràpia Ocupacional de la Fundació Pere Mata amb la col·laboració d'Ennatura’t\nLloc: Club Natació Reus Ploms (avinguda Marià Fortuny, 5)\nActivitat: «L’esport ens uneix», jornada esportiva amb la secció de bàsquet dels Ploms.\nEntitat organitzadora: Associació Supera’t en col·laboració amb el Club Natació Reus Ploms\nActivitat: Actuació de ball i xerrada "Inclusió, educació i realitat", a càrrec de Rosa Ferreiro, economista i formadora en competències actitudinals.\nEntitat organitzadora: Wapacha Diversity amb la col·laboració d'Aspercamp\nLloc: Carrer Mallorca, 1 (davant del Pavelló Olímpic Municipal de Reus)\nActivitat: Primera Cursa per a la Integració Supera’t.\nInscripció prèvia: Cal inscripció prèvia a inscripcions.reus.cat\nEntitat organitzadora: Associació Supera’t amb la col·laboració de Reus Esport i Lleure\nLloc: Centre Cívic Llevant (plaça Horts del Canonges, 1)\nActivitat: Taller de cuina.\nEntitat organitzadora: Residència Marinada de la Fundació Villablanca\nLloc: Centre cultural Castell del Cambrer (plaça del Castell, 3)\nActivitat: ACTE INSTITUCIONAL\nInscripció: Aforament limitat. Cal fer inscripció prèvia enviant un correu electrònic a [email protected]\nActuació de Down Revolution a la plaça del castell.\nPresentació de l'acte a càrrec d’Àngels Ortega, directora assistencial de Villablanca.\nEstrena a Reus de la versió breu del documental Kayak no límits, Menorca a cegues, presentat pels protagonistes, Isaac Padrós i el seu guia, Rai Puig.\nActuació de ball Wapacha Diversity.\nEntitat organitzadora: Regidoria de Benestar Social de l'Ajuntament de Reus amb la col·laboració del Consell Municipal de la Discapacitat de Reus\nLloc: Programa «Qüestió de fons» de Canal Reus TV\nActivitat: «70 anys en l'atenció a les persones amb discapacitat intel·lectual: una mirada des de Reus», taula rodona.\nEntitat organitzadora: Fundació Villablanca\nActivitat: Presentació a les xarxes socials del vídeo «Dia a dia: la convivència amb la malaltia d’Alzheimer i altres trastorns neurocognitius».\nEntitat organitzadora: Associació d'alzheimer i altres trastorns neurocognitius Reus i Baix Camp\nDel 22 de novembre al 30 de desembre\nHorari de visita: de dilluns a divendres de 8 a 22 h. Al Nadal, horari especial només de matins i festius tancats\nLloc: Centre Cívic del Carme (plaça de la Patacada, 10)\nActivitat: Exposició «Salut mental en primera persona».\nEntitat organitzadora: Associació Salut Mental Dr. Tosquelles\nDel 19/11/2021 al 05/12/2021\nCartell adaptat DIA INTERNACIONAL DE LES PERSONES AMB DISCAPACITAT 2021\nPrograma adaptat DIA INTERNACIONAL DE LES PERSONES AMB DISCAPACITAT 2021


Horòscop amorós 2021: Quan trobaré l'amor? - Astrologia\nHoròscop amorós 2021: Quan trobaré l'amor?\nQuè us espera la vostra vida amorosa el 2021? 'Trobaré la meva ànima bessona?' Individual o pres, és hora de descobrir el vostre horòscop amorós 2021 pel vostre signe del zodíac.\nEl 2020 ens va animar a portar les nostres relacions al següent nivell, amb alguns fins i tot optant pel matrimoni i d'altres fins i tot trencant. Aquest any, però, les estrelles ens instaran a ser molt més curosos amb el cor i a pensar meticulosament les coses abans de prendre decisions. L’horòscop amorós de Susan Taylor 2021 revela com certs aspectes planetaris importants veuran molts signes del zodíac dividits entre el romanç i el manteniment de la seva llibertat personal. Es preveu que l’any sigui un viatge en muntanya russa, així que seguiu endavant llegint les vostres prediccions essencials.\nMolts signes del zodíac lluitaran per comprometre’s amb les relacions el 2021 i podrien lamentar les seves decisions ...\nHoròscop amor 2021: trobaré l'amor?\nNeptú a Peixos ens ho insta se centren en el costat bo de la nostra relació i observar les qualitats del nostre soci. Tot i això, Urà plantarà llavors constantment dubtes i ens farà reticents. Sota la influència de Saturn a la plaça Aquari Urà a Taure; que estarà present la major part de l'any, potser dubtarem en comprometre's! Algunes parelles superaran aquesta prova i d’altres es separaran, però, en general, serem més prudents que l’any passat.\nEl mercuri de vegades ens posarà nerviosos i Venus ens conduirà al paradís de les delícies. Júpiter a Aquari ens impulsarà a treballar la comunicació en les nostres relacions i amistats, donant lloc a intercanvis més fluids. Des de mitjans de maig fins a finals de juliol, Júpiter a Peixos encensarà més romanticisme, tendresa i passió.\n- Llegiu el vostre document Horòscop 2021 per obtenir més informació -\nsón compatibles amb els capricorns i els càncers\n'Quan trobaré la meva ànima bessona?'\nTant si sou solteres com si teniu una relació de parella, us cobrirem el 2021 i estem preparats per revelar-los el que t'espera signe del zodíac al departament d’amor! L'astròleg Susan Taylor revela tot el que cal saber i si ha de començar a proveir-se de Kleenexes.\nSignes del zodíac:\nHoròscop amorós únic:\nHoròscop de la relació amorosa:\nÀries + Sagitari\nTaure + Càncer\nBessons + Peixos\nCàncer + Taure\nLeo + Verge\nVerge + Leo\nBalança + Aquari\nEscorpí + Capricorn\nSagitari + Àries\n❤❤❤ el 65%\nCapricorn + Escorpí\n❤❤❤❤ el 79%\nAquari + Balança\nPeixos + Bessons\n- Seguiu llegint Ofiuc; El 13è signe del zodíac -\nBusqueu el veritable amor i la felicitat? Poseu-vos en contacte amb un expert psíquic per obtenir més informació\nPer rebre el vostre horòscop diari gratuït, inscriviu-vos aquí.\nQuins són els signes del zodíac més afortunats en l'amor?\nTots somiem viure feliços per sempre amb la nostra ànima bessona al nostre costat, però les coses no sempre funcionen així ... El vostre signe del zodíac té sort enamorat? Les estrelles revelen el Les tres personalitats enamorades més afortunades són Taure, Lleó i Peixos.\nEls més afortunats enamorats: Estadístiques:\nTrobaran el soci perfecte el 2021.\nLeo pot esperar una proposta de matrimoni.\n3) peixos Experimentaràs AMOR VERITATIU.\nsignificat espiritual d’un cérvol\nFeu clic al signe del zodíac per al vostre horòscop amorós 2021.\n2021 Horòscop amorós per Àries\nAries li esperen decisions dures\nAmics Àries, el 2021 en tindreu un un fort desig de veure evolucionar i créixer la vostra relació. El vostre camí no sempre serà fàcil i podríeu perdre persones que us preocupen pel camí a causa d’un petit desacord. Tot i això, faràs un gran esforç per a aquells que vulguis mantenir a la teva vida. Si tens una relació, la teva parella t’admirarà encara més per haver dit la teva ment i dir el que penses. Si sou solter, la vostra francesa us ajudarà a girar el cap.\nÀries, us enamorareu aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per Taure\nTrobareu la vostra altra meitat perfecta\nL’inici de l’any comportarà focs artificials menys apassionats del que esperàveu, però no tindreu temps de decebre’s massa. Al març, Venus us ajudarà a construir bases sòlides per a la vostra relació i si estàs solter, et podria veure enamorar-te a primera vista. La vostra vida amorosa esdevindrà una prioritat aquest any i voldreu experimentar l’amor en estat pur. El vostre cor tendre està a punt de descobrir noves emocions que ni tan sols sabíeu que existien!\nTaure, t’enamoraràs aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per Bessons\nCompte amb Mercuri ...\nBessons, definitivament no us avorrireu de la vostra vida amorosa aquest any i esteu a punt d’entrar en una magnífica etapa del romanç gràcies a Venus. Si sou solteres, hi ha possibilitat de noves trobades i fins i tot et podria veure enamorar-te bojament. D'altra banda, si teniu una relació de parella, les coses seran més greus entre vosaltres, amb la possibilitat de casar-vos o comprar una casa. L'única caiguda serà Mercuri retrògrad, que provocarà molts malentesos.\nBessons, us enamorareu aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós contra el càncer\nManca de passió al principi\nNo es pot negar que el començament del 2021 semblarà una mica anticlimax enamorat, però, no us descoratgeu perquè esperen moments de passió. Venus; el planeta de l’amor afegirà això molt necessari per a les activitats del vostre dormitori i fer-los semblar relats amorosos apassionats. Si sou un sol càncer, Mart i Venus augmentaran la vostra confiança i us donaran un impuls, cal que us poseu i seduïu. En general, la teva vida amorosa sembla idíl·lica i plena de gom a gom amb un moment de tendresa i afecte.\nquines són les característiques d’un escorpí\nCàncer, us enamorareu aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per a Leo\nEl matrimoni és a les cartes\nAquest any, Venus a Aquarius incita molta generositat en les vostres relacions i us veurà més a prop de la vostra parella. Al seu torn, Júpiter us animarà a pensar en compromisos més profunds i significatius, com ara un casament. Us esperen bells moments i estan a punt de canviar la vostra vida per millorar. Si sou solteres, Mercury us veurà conèixer algú que marca tots els vostres criteris. Aquesta reunió pot provocar alguna cosa greu entre vosaltres; però això és tu per decidir ...\nLeo, t'enamoraràs aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per a la Verge\nPren el romanç a les teves mans\nLa presència de Júpiter al vostre rètol us farà entusiasmar i positivar el futur de la vostra relació i fins i tot us podria animar a oficialitzar el vostre sindicat. Si sou una sola Verge, les estrelles us beneiran confiança sense precedents per sortir i seduir a aquells que t’atrauen. Si decidiu posar-vos a la vostra disposició, és probable que l’estat de la vostra relació canviï aviat després. Al seu torn, Venus accentuarà la vostra sensualitat i us donarà gust pel plaer i el desig carnal. La Verge també és un dels signes del zodíac que quedarà embarassada el 2021.\nVerge, t'enamoraràs aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per Balança\nReflexiona sobre les teves necessitats\nUn cúmul planetari a Aquarius us enviarà les seves millors i més fervents vibracions. El 2021, amics de Libra, podeu esperar que Mart a Taure augmenti la vostra sensualitat i la vostra luxúria cap a la vostra parella. si porteu força temps amb la vostra parella, és possible que vulgueu analitzar el matrimoni i oficialitzar la vostra relació. Si sou solter, utilitzeu aquest any per processa el que vulguis i el que vulguis evitar. Dit això, les obligacions de la vostra carrera poden dificultar la vostra vida amorosa i dificultar el naixement de la història ... Encara que, gràcies a la vostra feina, podríeu conèixer un altre simpàtic simpàtic que voldríeu conèixer.\ncom atraure una dona aquari\nBalança, us enamorareu aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per a Escorpí\nRedescobreix el teu amor\nNatius de l’Escorpí, començareu l’any amb una passió boja per l’amor i per la vostra parella. Mart i Venus us proporcionaran tots els poders que necessiteu per construir una relació divertida i duradora, basada en valors saludables. Si us sentiu allunyats de la vostra parella, Mart i Venus us ajudaran a redescobrir els punts comuns i aconseguir que la comunicació flueixi una vegada més. Si sou solteres, manteniu els ulls oberts perquè algú us estima i vol endur-vos les coses.\nEscorpí, t’enamoraràs aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós de Sagitari\nNo és l'any que desitjaves ...\nAmb Mart a Àries i Venus al vostre rètol, començareu l’any amb molta passió i tindreu problemes per fer un seguiment de les vostres conquestes. Podeu esperar que la vostra relació prengui un gir cap a la intensitat i la complicitat; emocions que desitgeu durant molt de temps. El pressió de proporcionar a la seva família pot resultar una mica massa en alguns moments d’aquest any i fins i tot us podria fer possessiu. Si sou solteres, una vella amistat es pot convertir en una cosa més sensual.\nSagitari, us enamorareu aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per Capricorn\nEspereu el drama en determinats punts\nNatius de Capricorn, sens dubte us heu sentit una mica tèbies i desanimats durant un temps; dret? Doncs bé, tot el que està a punt de canviar quan Mart entra a Taure i et xufla amb afecte i tendresa. A més, quan Venus entri al vostre rètol, us trobareu a vosaltres mateixos ser més receptiu a les necessitats i desitjos sexuals de la vostra parella. Si sou solteres, és probable que conegueu algú amb el qual sou molt compatible, tot i que tingueu en compte perquè Mercuri pot provocar enormes malentesos i tensions.\nCapricorn, t’enamoraràs aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per a Aquari\nLes coses estan prenent un gir seriós\nBenvolgut Aquari, estigueu preparats perquè Venus, Saturn, Júpiter i Mercuri animin la vostra vida amorosa el 2021 i us condueixin cap a la felicitat. Per als aquaris solters, és probable que conegueu algú a la primavera que realment us faci treure el cor. Com a duo, la vostra relació es cimenta en alegria i eufòria. Una nova inversió conjunta us temptarà, ja sigui en una aventura comercial o en una propietat. La Lluna nova a Leo us podria fer desitjar canvis i nous reptes; què és el que vols?\nAquari, t'enamoraràs aquest any? ❤\n2021 Horòscop amorós per Peixos\nL’amor prendrà una nova direcció\nEl mes de març serà un mes clau per a la vostra vida amorosa i us farà progressar independentment de la vostra relació. Si us prenen, podeu esperar que les bones notícies per a vosaltres i la vostra parella arribin a inundar-vos, de fet, les coses no podrien ser millors per a vosaltres. Si el 2021 esteu solter, conèixer algú us pot capgirar la vida i fer-vos qüestionar-ho tot. Estigueu preparats per fer-ho experimenta el romanç i l'amor com mai no havies conegut. Esteu volant alt aquest any i fins i tot podríeu arribar al nou núvol màgic.\nPeixos, us enamorareu aquest any? ❤\nHoròscop amorós 2021\nFeu clic al vostre rètol. Àries Taure Bessons Càncer Leo Verge lliura Escorpí Sagitari Capricorn Aquari peix\nAniel, l’àngel de la guarda d’individus audaços i decidits\nsagitari un senyal de foc\nmestre número 22 camí de la vida\nel número 2 que significa\nsigne del zodíac més bell\nper què l’escorpí és un senyal d’aigua?\nnoms amb numerologia número 9


Albert Gómez: la maduresa de ser camaleònic - Línia Sants\nToni Delgado|2021-09-22T12:00:17+02:0022 setembre 2021|Sants|Línia Sants\nAlbert Gómez, en un temps mort donant instruccions. Foto: JAC Sants\n“Quan ets jove, penses que has d’entrenar i dir les coses d’una manera determinada. Amb el temps, comproves que t’has d’anar adaptant a l’equip, a les circumstàncies… A vegades vols clavar una esbroncada, però has d’agafar aire i allunyar-te. Si no ets flexible, acabes cremant els jugadors”, reflexiona Albert Gómez (Barcelona, 1989), que enceta la seva segona etapa com a entrenador del primer equip del JAC Sants, de Copa Catalunya.\nGómez es mostra satisfet amb els vincles que s’estan establint entre el grup i el cos tècnic: “Crec que he connectat molt bé amb l’equip. Volem ser competitius sense buscar cap excusa”.\nEls santsencs arribaran “una miqueta justos per les baixes” al debut a Copa Catalunya contra el CN Tàrrega de dissabte a la Bordeta, però “amb la feina feta perquè l’equip creix de pressa i constantment. Les sensacions són molt bones”. Molta culpa la tenen els quatre jugadors del B i els dos júniors que estan ajudant en una pretemporada “força dura” per les absències i amb alguns entrenaments amb només cinc sèniors. Fins a nou jugadors, alguns amb poc rodatge, estaran disponibles per al primer partit del curs.\nUn grup molt jove\nEl JAC Sants 2021-2022 és un grup molt jove, d’entre 22 i 23 anys de mitjana d’edat. Tornen al club Gerard Galbete, “un interior amb molta classe, recursos i experiència que ens ajudarà molt” i Aitor Gómez, “un jugador amb molta envergadura i capacitat física a qui sobretot buscarem com a 5”, explica Gómez. Sergi Marco, “una peça que és tot cor i força que aportarà punts i rebots”, es queda després d’haver disputat els últims partits de la temporada passada.\nPugen al primer equip tres valors de la pedrera: Joan Coromina, “un 3 gran que ha crescut al JAC Sants i està preparat per explotar al sènior”; Joel Rodríguez, “un dels millors llançadors que he vist mai” i Carles Ribó, “un base que controla molt bé el temps i les sensacions del partit”, afegeix el tècnic.\n“L’objectiu és trobar l’equilibri i l’engranatge entre l’experiència dels jugadors més veterans i les ganes dels joves”, completa Gómez, que amb els anys ha après a ser camaleònic per ser un entrenador cada cop millor.