Intervenció en el debat sobre la llei del referèndum | DIARI DE MIQUEL ICETA\n← El grup socialista demana que no siguin admeses a tràmit ni la llei del referèndum ni la de transitorietat jurídica\nIntervenció en el debat sobre la llei de transitorietat →\nIntervenció del president del grup parlamentari socialista, Miquel Iceta, en el debat sobre la llei del referèndum\nGràcies, senyora Forcadell. Senyores i senyors diputats.\nEl catalanisme ha estat, és, i treballem perquè segueixi essent, un factor de vertebració del país, una aspiració col·lectiva d’assolir cotes cada dia més altes de llibertat, de justícia i d’igualtat.\nAl llarg de la història el catalanisme ha conegut moments de glòria i moments de dificultat, llums i ombres, moments d’unitat i moments de divisió profunda. No ens ha d’espantar, doncs, que de tant en tant es produeixin importants diferències de criteri en una societat diversa i dinàmica com la nostra.\nDes del nostre punt de vista, hi ha, però, tres límits que mai no hauríem de sobrepassar.\nEl primer és el respecte a totes les idees que busquen, des de perspectives ben diferents, el progrés i el benestar del país. No convé, doncs, crear falses i interessades divisions entre demòcrates i no demòcrates, bons i dolents, patriotes i botiflers, súbdits i ciutadans.\nEl segon límit és la unitat civil del nostre poble. Mai l’existència de projectes polítics diferents –i, de vegades, enfrontats durament– no ha de comportar una divisió en meitats irreconciliables per raons de llengua, origen o plantejament polític; no és bo per al país; no ho ha estat mai en la nostra història; no ho seria ara mateix ni ho seria tampoc en el futur.\nEl tercer límit és l’esforç permanent per assegurar que les institucions marc en el que es produeix al debat democràtic i l’acció de govern…, ho són sempre de tots i han de merèixer el respecte de tots.\nÉs bona l’existència de projectes polítics diferents que puguin lliurar un combat democràtic per a l’assoliment de majories i objectius polítics diversos. Però seria terrible que aquest combat democràtic acabés erosionant les institucions i una part significativa del país –la que sigui, més gran o més petita– deixés de sentir-se representada, que hi hagi ciutadans i ciutadanes de Catalunya que acabin considerant que les institucions de tots no són les seves institucions.\nI avui he de dir que, des del nostre punt de vista, la presidència del Parlament no ha estat la presidència de tots. Per tant, vull agrair als membres de la Mesa i als lletrats de la cambra que han defensat els drets de tots els diputats i de tots els grups.\nHe volgut començar amb aquesta reflexió la meva intervenció en el debat de totalitat de la proposició de llei que pretén regular la celebració d’un referèndum d’autodeterminació, per intentar contextualitzar les meves paraules i per advertir del que crec que pot esdevenir un error històric del catalanisme.\nFerrater Mora defineix, en el seu llibre “Les formes de la vida catalana”, els quatre elements que considera decisius en la construcció de la nostra personalitat col·lectiva; ens parla de la continuïtat, el seny, la mesura i la ironia. Certament, la historia del catalanisme ha estat empeltada d’aquests i d’altres atributs; ha tingut llargs períodes de seny, de continuïtat, de construcció d’autogovern, i també moments de divisió i rauxa que, en comptes d’afavorir avenços, han causat retrocessos, desconcert i desànim.\nCrec que correm el risc d’endinsar-nos definitivament en una etapa de desconcert i de desànim; voldria equivocar-me, que quedi clar. La generació d’expectatives no fonamentades, en la meva opinió, ens hi està portant.\nQuan portem de procés? El considerem iniciat el 2010 o el 2012? Tant se val, siguin cinc o set anys; no han estat anys d’un gran avenç. Certament, la crisi econòmica hi ha tingut molt a veure. Però en la meva opinió, la fixació d’objectius equivocats, l’apreciació equivocada de fortaleses, majories i obstacles, ha comportat una tria errònia d’estratègies i instruments que corre el risc de perpetuar –i perdonin l’aparent contradicció– un moviment immòbil, eixorc i sense resultats. Si això és així, si això segueix així, és una mala notícia per al país. Però si, a més, això deteriora les nostres institucions, el mal pot ser profund i durador. I això té molt a veure amb el debat que estem tenint avui aquí.\nNo els descobriré res de nou si els dic que el nostre grup s’oposa, amb totes les seves forces, a una proposició de llei que d’una forma tan original –deixin-m’ho dir així– ens porten avui aquí.\nLes nostres raons són conegudes: nosaltres, com tampoc ho fa el Consell de Garanties Estatutàries ni els serveis jurídics de la cambra, no creiem que Catalunya pugui exercir així el dret d’autodeterminació. I la pretensió d’emparar-lo en el dret internacional és ingènua o maldestra; ja se sap, les exposicions de motius, en fi, ho permeten tot.\nNosaltres no creiem que les opcions de futur de Catalunya, amb relació a la resta d’Espanya, puguin quedar-se reduïdes a dues: quedar-nos com estem o trencar per sempre.\nLa mateixa lògica del referèndum que ens proposen és la de resoldre un empat que deixarà inevitablement una profunda insatisfacció permanent a gairebé una meitat dels catalans. Nosaltres ens estimem més treballar per trobar una solució que resulti prou satisfactòria per a una majoria més àmplia que el 50 per cent. Els hi resumeixo: més autogovern, millor finançament i Espanya federal. No és una solució senzilla, és complexa. No és fàcil, té grans dificultats. Però creiem que és molt millor, d’entrada, perquè en cap cas posa en risc la unitat civil del poble català.\nNosaltres volem que els governs de Catalunya i Espanya negociïn les demandes que el Govern català ha posat sobre la taula; volem desenvolupar l’Estatut i recuperar elements erosionats per la sentència del Tribunal Constitucional a través de reformes de lleis orgàniques i de la mateixa Constitució; volem un millor finançament que garanteixi l’ordinalitat i que posi en marxa el consorci tributari definit a l’Estatut; volem assegurar les inversions estratègiques, d’entre les que destaquem el Corredor Mediterrani i els serveis de rodalies; volem que l’Estat es comprometi en el respecte a la defensa i la promoció de la nostra llengua, la nostra cultura i els nostres símbols; volem que Barcelona pugui desenvolupar sense embuts la seva capitalitat, que no sols és catalana, sinó que també ho és espanyola i europea, i volem, sí, que tot aquest esforç culmini en una reforma constitucional que faci d’Espanya un estat federal que reconegui sense embuts el seu caràcter plurinacional, pluricultural i plurilingüe, i que catalans i espanyols puguem votar de veritat, amb totes les de la llei, si acceptem o rebutgem aquest nou pacte.\nVostès, en canvi, pretenen en un sol dia liquidar una relació de més de cinc segles sense miraments i de manera il·legal, pretenen convocar un referèndum organitzat en tres setmanes, amb unes urnes que diuen tenir amagades i amb unes despeses que han de camuflar, o potser sufragar amb aportacions externes que escapin a la fiscalització comptable.\nUn procés sense empara legal, o no porta enlloc o comportarà conseqüències molt negatives per a les persones i per a les mateixes institucions. I s’hi posin com s’hi posin, aquest procés no té empara legal, ens ho ha dit per unanimitat el Consell de Garanties Estatutàries de Catalunya; incompleix moltes, però entre elles la primera de les recomanacions de la Comissió de Venècia del Consell d’Europa, perquè no està emparat ni per la Constitució ni per una llei d’acord amb la Constitució.\nEns ho ha dit mantes vegades també el Tribunal Constitucional, que a més ha advertit sobre les greus conseqüències de prendre acords que vulnerin de forma flagrant la legalitat, com aquesta proposició de llei o la de transitorietat jurídica i fundacional de la república.\nPermetin-me, ja que avui s’ha llegit poc, que llegeixi dos punts només de la nota que els lletrats avui han fet pública. Recorden que les dues proposicions de llei a les que m’he referit, per raó del seu contingut i objectivament considerades, tenen una relació directa amb les resolucions del Parlament 1/11, de 27 de setembre 2015; 5/11, de 20 de gener de 2016; 263/11, de 27 de juliol de 2016; i 306/11, de 6 d’octubre de 2016, en tant que presenten una línia de continuïtat, desenvolupament i suport dels objectius expressats en les esmentades resolucions. Per aquesta raó, la tramitació de les proposicions de llei està afectada pel deure de compliment de la sentència del Tribunal Constitucional 259/2015, de 2 de desembre, que declara inconstitucional i nul·la la resolució 1/11 del Parlament de Catalunya, i les interlocutòries del Tribunal Constitucional 141/2016, 170/2016 i 24/2017, dictades en el marc d’incidents d’execució de la sentència abans al·ludida, 259/2015, referits a d’altres resolucions del Parlament esmentades.\nHo diuen els lletrats. No és una opinió meva, del nostre grup, dels unionistes, de Mariano Rajoy, de la vicepresidenta del Govern, de la caverna mediàtica… No, són els lletrats del Parlament de Catalunya que han volgut, en exercici de la seva responsabilitat – que els hi agraeixo–, advertir sobre les greus conseqüències de l’acte que avui vostès volen perpetrar aquí.\nNosaltres no podem ni volem avalar un procés il·legal, unilateral i sense garanties. No ho farem.\nPerò permetin que els hi digui: la primera legalitat amb la que vostès trenquen és la catalana. Per reformar l’Estatut cal un suport mínim de dos terços del Parlament, i vostès volen liquidar-lo per majoria absoluta.\nI no em diguin que això dependrà dels resultats del referèndum, perquè comencen per crear una sindicatura electoral, que també, segons l’Estatut, requereix el suport d’una majoria de dos terços que no tenen. Per cert, una sindicatura a la que no incorporen jutges; segurament perquè saben que en trobarien ben pocs. Són vostès tan conscients de com estan trepitjant la legalitat catalana que, fins i tot amb aquestes esmenes que no s’han atrevit a defensar des de la tribuna, s’autoesmenen per evitar el procediment d’avaluació parlamentària dels candidats a proveir la sindicatura electoral i, a més, eliminen els terminis que les lleis catalanes i el Reglament de la cambra estableixen.\nPer tant, la primera víctima de tot aquest –perdonin l’abús de l’expressió– «procés», és la legalitat catalana: l’Estatut, el Reglament de la Cambra i la llei que regula el Consell de Garanties Estatutàries de Catalunya. I volen fer-ho, tot això, avui, de pressa i corrents, trepitjant els drets de l’oposició, impedint que el Consell de Garanties pugui emetre un dictamen sobre aquesta llei. I permetin-me, perquè no n’ha estat autoritzada la lectura, però és que el Consell de Garanties Estatutàries de Catalunya avui mateix ha emès una nota que recull un acord pres per unanimitat, que diu: «Fer avinent al Parlament el caràcter preceptiu, en el si del procediment legislatiu, de l’obertura subsegüent a la publicació de qualsevol proposició de llei del termini de sol·licitud de dictamen en aquest Consell, amb garantia del dret dels diputats.»\nNo estem parlant d’un tràmit administratiu ni reglamentari, sinó d’un dret dels diputats, tal com prescriuen els articles corresponents de l’Estatut i de la Llei del Consell de Garanties Estatuàries. I diu el Consell de Garanties: «D’acord amb això, correspon a la Mesa, com a òrgan parlamentari competent, per a la qualificació i admissió a tràmit de totes les iniciatives parlamentàries, la tramesa de les sol·licituds de dictamen al consell, en compliment de l’Estatut, del Reglament del Parlament i la Llei 2/2009.»\nAquest matí els he anunciat que el nostre grup havia acudit –i així ho ha fet– en empara al Tribunal Constitucional per la vulneració dels nostres drets. Avui els anuncio que demà els enviarem un annex perquè s’ha produït una segona vulneració en aquesta sessió de la tarda, que a més es veu agreujada per l’advertiment previ per escrit i unanimitat per acord del Consell de Garanties Estatutàries de Catalunya. Per tant, vostès estan erosionant les nostres institucions.\nEstan retallant els drets dels grups i dels diputats de l’oposició. Perdonin l’expressió, intento no aixecar la veu ni els adjectius, però això és una vergonya, des del nostre punt de vista.\nPerquè, si vostès diuen que no els importa el que pugui decidir el Tribunal Constitucional, per què no fan les coses bé? Per què no respecten, com a mínim, el Reglament del Parlament? Per què priven l’oposició d’exercir els seus drets? I vostès diuen: «No, és que vostès han estat bloquejant el que volíem.» Però anem a veure. Els fets són fets. Quin dia vam conèixer la data i la pregunta de l’1 d’octubre? Senyor president, segur que la recorda bé i no em desmentirà. Era el 10 de juny. Fins al 31 de juliol no vam conèixer la llei; que, per cert, la varen entrar al Registre del Parlament el darrer dia del període de sessions. Per què no es podia començar a tramitar abans si els era igual el que havia de dir el Tribunal Constitucional? Ens van dir que habilitaven la segona quinzena d’agost, no fos cas… I sí, sí, el 15 d’agost, molts ja estàvem aquí, preparats per al dia 16, que havia de ser, amb perdó de l’expressió –i permetin-me la broma–, el ‘santo advenimiento’. I no va ser així. Per tant, si vostès avui fan tard i s’han hagut de petar el Reglament del Parlament, els terminis, els requisits, els tràmits i els nostres drets, no és per culpa de que hi hagi partits que no compartim el seu projecte polític, és que vostès, que van dient que volen desobeir i que els és igual el que faci el Tribunal Constitucional, pel que sigui –diguem-ho suau–, no s’han decidit de fer-ho fins al darrer moment. Deixem-ho aquí.\nPer tant, no els podem acompanyar. Nosaltres no podem donar per bo un projecte que incorpora el germen de la divisió i que situa les institucions, que són de tots, fora de la llei. No podem ni tan sols legitimar aquest disbarat amb la nostra presència en el moment de votar-lo. I és graciós que algú ens ho critiqui, quan es trepitgen els drets del nostre grup, de tots els diputats, d’aquesta manera, quan se’ns ha negat sistemàticament fins i tot l’assessorament jurídic dels serveis de la cambra; que avui entenem per què.\nPerquè curiosament semblen coincidir bastant amb el plantejament que nosaltres hem defensat, no sigui que algú amb autoritat reconeguda i que ningú no pot dir que actua a dictat del Govern de l’Estat els digui que estan perpetrant un disbarat. Per això no es podia conèixer el que opinaven els lletrats. Per això vostès no han volgut que el Consell de Garanties Estatutàries de Catalunya emeti el seu dictamen. Per cert, en aquell capítol que vaig guardant que vostès saben, que és «Iceta-profeta», ja ho vaig dir jo el 16 d’agost: tot això, tot aquest disbarat només tenia un objectiu: evitar que el Consell de Garanties Estatutàries de Catalunya pogués emetre un dictamen sobre aquesta proposició de llei i la que sembla que ens vindrà.\nNo en el nostre nom. No. No amb la nostra presència. L’acte d’avui tindrà conseqüències molt negatives. Ara, només vostès en són responsables. Tot i que molt em temo que les conseqüències ens causaran un gran mal a tots. Vostès s’entesten a repetir un 9N. No comptaran amb el nostre suport. Ara explicaran que sí, que ara va de bo, com ho van fer el 9 de novembre, com ho van fer amb les eleccions del 2015, que vostès van dir que eren plebiscitàries, com quan ens van dir que en divuit mesos Catalunya seria independent.\nVostès creen expectatives falses que generen veritables frustracions. Ens diuen que això va de democràcia, però això només va d’independència, perquè la democràcia comença per respectar els drets de l’oposició, els drets que vostès avui han decidit vulnerar de forma temerària i irresponsable. No ens demanin que els acompanyem, no ho farem. El dia 1 no hi haurà el referèndum efectiu, vinculant i amb garanties al que s’han compromès.\nHi ha un conseller que va dir la veritat en una entrevista publicada en un mitjà de comunicació diumenge passat. Diu: «Nosaltres ja ho sabem, que això no va enlloc, però volem provocar una reacció de l’Estat, a veure si és prou desmesurada com perquè la gent ens acabi acompanyant.» Aquesta irresponsabilitat nosaltres no la compartim en absolut i la denunciem amb contundència. I és per això que en aquest moment retiro la nostra esmena i els anuncio que a l’hora de votar no hi serem.\nGràcies senyora Forcadell, senyores i senyors diputats.\nPosted on dimecres 6 Setembre 2017, in Intervencions públiques. Bookmark the permalink.\tDeixa un comentari.


Guia d'estil/Guia 2010/Tota - Wiki de Softcatalà\nGuia d'estil/Guia 2010/Tota\nTambé podeu descarregar la guia en versió OpenDocument (.odt) o PDF des de la fitxa del Rebost de la Guia.\n1 Guia d'estil per a la traducció de productes informàtics\n1.2 Convencions de format\n1.3 Aspectes lingüístics\n1.3.1 Qüestions d'estil\n1.3.1.1 Estil general\n1.3.1.2 To (nivell de formalitat)\n1.3.1.3 Variació dialectal\n1.3.1.4 Neutralització del gènere\n1.3.1.4.1 Llista de suggeriments per neutralitzar\n1.3.1.5 Pronoms possessius\n1.3.1.6 Veu activa versus veu passiva\n1.3.1.7 Expressions innecessàries\n1.3.1.7.3 You can\n1.3.1.8 Expressions sintètiques\n1.3.2 Qüestions gramaticals\n1.3.2.1 Estructura de la frase\n1.3.2.1.1 Ordre lògic de la informació\n1.3.2.1.2 Construcció positiva de les frases\n1.3.2.2 Formes verbals\n1.3.2.2.1 L'usuari s'adreça a l'ordinador\n1.3.2.2.2 L'ordinador s'adreça a l'usuari\n1.3.2.2.3 Temps verbal\n1.3.2.2.4 Ser i estar\n1.3.2.2.5 Verb + de + infinitiu\n1.3.2.2.8 Condicionals (should)\n1.3.2.2.9 en + infinitiu\n1.3.2.3 La negació\n1.3.2.3.1 «Or» amb valor negatiu\n1.3.2.3.2 La doble negació\n1.3.2.4 El substantiu\n1.3.2.4.1 Les marques de plural\n1.3.2.4.2 L'article en les enumeracions\n1.3.2.4.3 La concordança de gènere\n1.3.2.4.4 Substantiu + a + infinitiu\n1.3.2.5 Complement + substantiu\n1.3.2.6 El pronom es\n1.3.2.8.1 Per i per a\n1.3.2.8.2 A i en\n1.3.2.8.3 Preposicions de lloc compostes\n1.3.2.9 Com i com a\n1.3.2.10 Construcció d'altres\n1.4 Aspectes convencionals\n1.4.1.1 Els punts suspensius\n1.4.1.2 La coma\n1.4.1.3 Les cometes\n1.4.1.4 Els parèntesis i el guió llarg\n1.4.1.5 El guionet\n1.4.1.6 Els signes d'interrogació i d'admiració\n1.4.1.7 La barra inclinada\n1.4.2 Majúscules i minúscules\n1.4.2.1 Noms dels programes informàtics\n1.4.2.2 Després de dos punts\n1.4.2.3 Noms d'institucions i de departaments\n1.4.3 Llistes numerades i vinyetes\n1.4.3.1 Frases completes (verbals)\n1.4.3.2 Frases incompletes (nominals)\n1.4.3.3 Barreja de frases completes i incompletes\n1.4.4.3 Sigles i acrònims\n1.4.4.3.3 Utilització en textos llargs\n1.5 Aspectes de localització\n1.5.1 Formats i convencions\n1.5.1.1.1 Decimals i milers\n1.5.1.2 Unitats de mesura\n1.5.1.3 Data i hora\n1.5.1.3.1 Format i ordre de la data\n1.5.1.4 Adreces web\n1.5.1.5 Números de telèfon\n1.5.1.8 Ordenació d'elements\n1.5.2 Localització de programari\n1.5.2.1 Noms de programes\n1.5.2.2 Especificacions de versió\n1.5.2.3.1 Tecles de drecera\n1.5.2.3.2 Tipus de dades i atributs\n1.5.2.4 Missatges d'error i d'avís\n1.5.3 Localització de documentació\n1.5.3.2 Referències a opcions de la interfície d'usuari\n1.5.3.3 Referències a altres manuals\n1.6.1 El Recull de termes\n1.7.1 Altres documents de Softcatalà\n1.7.2 Referències bibliogràfiques\n1.8.1 Apèndix 1. Paraules i expressions freqüents\n1.8.2 Apèndix 2. Errors freqüents\n1.8.2.1 Construccions incorrectes\n1.8.2.1.1 Donat que\n1.8.2.1.3 En quant a\n1.8.2.1.4 Hi han\n1.8.2.1.5 Tals com\n1.8.2.1.6 Tenir que\n1.8.2.2 Paraules i expressions que cal evitar\n1.8.2.2.1 Sí / si\n1.8.2.2.2 To be about to\n1.8.2.2.3 To need\n1.8.2.2.4 Altres paraules i expressions\n1.8.2.3 Falsos amics\n1.8.2.5 El web o la web?\n1.8.3 Apèndix 3. Topònims i llengües\n1.8.3.1.1 Llistat de països\n1.8.3.1.2 Ciutats del món\n1.9 Crèdits i llicència\nGuia d'estil per a la traducció de productes informàtics\n[modifica] Presentació Softcatalà va néixer l'any 1997 com a iniciativa d'un grup de persones preocupades per la manca de presència del català a les noves tecnologies. Durant els anys següents aquesta iniciativa va superar amb escreix les expectatives inicials, i avui Softcatalà compta amb multitud de col·laboradors, el seu web rep més de mig milió de visites úniques al mes i ha distribuït milions de còpies de programari en català.\nMalgrat que l'any 1997 les noves tecnologies eren incipients, l'equip de Softcatalà ja tenia una experiència sòlida en el món de la traducció de programari. Atesa la precària situació de la llengua catalana en aquest àmbit, el primer que va fer l'equip abans de començar a traduir va ser l'elaboració d'un glossari que més tard es va publicar com el «Recull de termes de Softcatalà». Paral·lelament es van començar a establir uns criteris generals de traducció, que finalment van donar com a resultat aquesta Guia d'estil, de la qual avui presentem una nova versió revisada i ampliada.\nLa Guia d'estil no és ni una gramàtica ni un diccionari. Donem per descomptat que els traductors tenen uns coneixements mínims de català i, en qualsevol cas, sempre poden servir-se del Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (la segona edició del qual va aparèixer l'abril de 2007) i/o d'alguna gramàtica. També poden consultar els productes en línia del TERMCAT, on hi ha un seguit de recomanacions per millorar la qualitat dels textos traduïts.\nL'objectiu de la Guia és establir les normes que s'han d'aplicar a totes i cadascuna de les traduccions que es fan a Softcatalà, i es pot considerar com el complement del Recull de termes. Hi incloem, però, algunes normes gramaticals que són, de vegades, poc conegudes o que provoquen confusió entre traductors i correctors.\nAquesta Guia d'estil ha estat revisada pel Centre de Terminologia TERMCAT, que hi ha aportat els criteris que ha anat establint i les recomanacions que ha anat fent al llarg de la seva experiència, des del 1985, en l'assessorament terminològic adreçat a la localització de productes informàtics en català (i, en concret, el contingut del document «Criteris per a la localització de productes informàtics en català»).\nFent públic aquest document esperem posar la nostra experiència a l'abast de tothom que vulgui escriure programes en català, traduir-los d'altres llengües o que simplement tingui curiositat per aquest món de confluència entre la llengua i la informàtica.\nPer últim, disposem d'una pàgina on hi ha comentaris sobre aquesta guia i propostes per a futures versions. Sou benvinguts a deixar-hi els vostres comentaris i suggeriments.\nL'equip de Softcatalà\nNOTA.- Tot i que les darreres ampliacions de la Guia li han donat una grandària considerable, hem preferit mantenir-la tota en una sola pàgina HTML per tal de facilitar-ne la impressió en paper, atès que ens consta que diversos usuaris la imprimeixen per consultar-la amb més comoditat.\n[modifica] Convencions de format A continuació descrivim el conjunt de convencions de format que utilitzem en tota la Guia d'estil.\nUtilitzem les cometes baixes o llatines (« ») per citar textos en anglès; per indicar que un determinat mot o expressió és un calc; o bé per ressaltar una paraula dins del text (p. ex. La paraula «versió» no és un nom propi).\nEls títols o encapçalaments de taules els escrivim en cursiva.\nUsem la negreta per destacar quelcom important en un text. Per exemple, un fragment de text dins d'un paràgraf en el qual volem que el lector es fixi.\nEls exemples són importants per il·lustrar com s'aplica correctament una recomanació. Per tal de ressaltar els exemples, utilitzem un tipus de lletra d'amplada fixa. Així, el format dels exemples en anglès i català és el següent:\nEn els quadres d'exemples, distingim les opcions recomanades de les no recomanades amb els mots «Correcte» i «Incorrecte». Això no significa que totes les opcions marcades com a «incorrectes» ho siguin en tots els casos, sinó que des del punt de vista de Softcatalà són inadequades en els contextos referits (i, a vegades, en l'àmbit de les noves tecnologies en general). Si fem servir sempre els mots «Correcte» i «Incorrecte» és per una qüestió d'usabilitat i perquè, sovint, es fa difícil establir una frontera clara entre allò incorrecte i allò no recomanable. De totes maneres, en la majoria de casos els comentaris anteriors o posteriors als quadres d'exemples ajudaran el traductor a distingir entre una cosa i l'altra. Usem el format següent:\nA CD burner, and Audio CD Ripper\nEnregistrador de CD, i extractor de CD d'àudio\nEnregistrador de CD i extractor de CD d'àudio\n[modifica] Aspectes lingüístics [modifica] Qüestions d'estil [modifica] Estil general L'estil ha de ser clar, lògic i acurat. El lector no s'ha d'adonar que el text és una traducció; per assolir aquest objectiu, cal evitar els anglicismes (tant lèxics com sintàctics), així com les expressions ambigües i les frases llargues i complexes.\n[modifica] To (nivell de formalitat) En català, el to que s'utilitza habitualment en la redacció de programari i documentació és més formal que en anglès. Si bé als textos informàtics redactats en anglès és habitual trobar-hi onomatopeies (com ara «huh!») i expressions col·loquials («oh, bother!»), en català aquest tipus d'expressions no hi són gens freqüents. D'altra banda, en anglès sovint s'utilitza un llenguatge que tendeix a «humanitzar» l'ordinador, per mitjà de frases com ara «Sorry, passwords do not match», que en català són del tot alienes al context informàtic. Una altra diferència important és el tractament. Quan l'ordinador es dirigeix a l'usuari (tant en quadres de diàleg com en documentació), en anglès es fa servir sempre la forma «you», del tot neutra en termes de formalitat. En català, en canvi, es fa servir la forma «vós». Cal tenir present, però, que en expressions com ara «A better browser for you» el tractament no es tradueix («Un navegador millor»), per tal d'evitar la tendència a humanitzar l'ordinador pròpia de l'anglès.\nA l'hora de traduir programari i documentació, doncs, és important tenir en compte aquestes diferències pel que fa al nivell de formalitat.\n[modifica] Variació dialectal Sempre que sigui possible, i garantint que el resultat no soni forçat, s'ha d'optar per les formes més comunes d'arreu del domini lingüístic en les traduccions d'àmbit general. En cas de dubte (p. ex. certes terminacions verbals), s'ha d'optar per aquelles definides com a generals a la Gramàtica de la llengua catalana de l'IEC.\n[modifica] Neutralització del gènere Sempre que existeixi, optarem per la forma o construcció més genèrica («Us donem la benvinguda», «Tothom», «Traduït per»). En la localització, per raons d'economia d'espai, es desaconsella l'ús de formes dobles.\n[modifica] Llista de suggeriments per neutralitzar A continuació oferim un conjunt d'expressions comunes que us suggerim neutralitzar.\nForma sense neutralitzar\nEquip de desenvolupament, equip de traducció\nInfant, infants, mainada Autor/ora:\nPublicat/creat/traduït per, obra de\nEn canvi, desaconsellem l'ús de mots com ara «professorat» o «estudiantat», molt estesos però incorrectes, atès que en català (com en la majoria de llengües romàniques), el sufix -at s'empra per fer referència a un ofici, càrrec o dignitat i no pas a un conjunt de persones. En aquests casos, utilitzarem la forma masculina (atès que és la menys marcada):\n[modifica] Pronoms possessius Els missatges que ens dóna l'ordinador són plens d'expressions com ara «your computer», «your file», etc. En aquests casos, utilitzarem el pronom possessiu només quan hi pugui haver dubtes que l'ordinador està parlant del nostre ordinador, del nostre fitxer, etc.:\nAre you sure you want to remove your file?\nEsteu segur que voleu eliminar el vostre fitxer?\nEsteu segur que voleu eliminar el fitxer?\nSi es creu convenient de recollir el matís semàntic que el possessiu afegeix a la frase, es pot recórrer a estructures amb el verb «tenir» sense haver d'utilitzar el possessiu:\nPlease check your printer is properly installed.\nSi us plau, comproveu que la vostra impressora està correctament instal·lada.\nComproveu que teniu la impressora ben instal·lada.\nEn canvi, si convé indicar expressament que l'ordinador parla del nostre ordinador, fitxer, etc., conservarem el possessiu:\nA file with the same name already exists in the remote server. Do you want to upload your file anyway?\nAl servidor remot ja hi ha un fitxer amb el mateix nom; voleu penjar-hi igualment el fitxer?\nAl servidor remot ja hi ha un fitxer amb el mateix nom; voleu penjar-hi igualment el vostre fitxer?\n[modifica] Veu activa versus veu passiva S'ha de vigilar amb les oracions passives angleses, ja que el català no en fa un ús tan habitual com l'anglès. Per tant, sempre intentarem convertir les frases a la forma activa:\nLa vostra signatura no es visualitza, però s'afegeix a la finestra del missatge quan s'envia.\nTingueu present, alhora, que habitualment cal modificar l'ordre dels components de la frase respecte de la llengua de partida de la traducció:\nEl fitxer s'ha desat.\nS'ha desat el fitxer.\nAixò no vol dir que no es pugui utilitzar la forma passiva si realment és necessari:\nmIRC has been developed by Khaled Mardam-Bey.\nEl mIRC l'ha desenvolupat Khaled Mardam-Bey.\nEl mIRC ha estat desenvolupat per Khaled Mardam-Bey.\n[modifica] Expressions innecessàries Els programadors en llengua anglesa tenen tendència a «humanitzar» el programari i la forma en què l'ordinador s'adreça a l'usuari. Això fa que, per exemple, sovint es disculpin quan, per alguna raó, no s'ha pogut realitzar alguna ordre sol·licitada, o bé que demanin a l'usuari que «si us plau» triï una opció. Aquestes expressions no les traduirem, ja que la manera catalana d'expressar el mateix concepte («em sap greu», «malauradament», etc.) ocupa més espai i no aporta cap mena d'informació addicional a la frase.\n[modifica] Sorry Text original\nSorry, that action name already exists.\nEm sap greu, aquest nom d'acció ja existeix.\nAquest nom d'acció ja existeix.\n[modifica] Please Text original\nSi us plau, torneu-ho a provar més tard.\nTorneu-ho a provar més tard.\n[modifica] You can L'expressió «You can» en anglès es pot usar en el sentit de possibilitat o d’ordre. En el primer cas, cal traduir-la per «podeu» + infinitiu; en el segon, per imperatiu. Per exemple:\nThis program is free software; you can redistribute it and/or modify.\nAquest programa és programari lliure; es pot redistribuir i/o modificar.\nThis is a bad idea because as root, you can damage your system, and nothing will stop you.\nAixò no és recomanable, ja que com a usuari primari podeu malmetre el sistema i res no us aturarà.\nYou can use + and - to perform relative movement.\nPodeu utilitzar + i - per realitzar moviments relatius.\nUtilitzeu + i - per realitzar moviments relatius.\nQuan l'expressió apareix formulada en negatiu, sovint implica una idea d'ordre i cal, per tant, traduir-la per imperatiu:\nYou cannot digitally sign this message.\nNo podeu signar aquest missatge digitalment.\n[modifica] May Habitualment, les construccions amb «may» indiquen possibilitat o bé probabilitat. En el primer cas, les traduirem per «pot» + infinitiu; en el segon, ho farem per «És possible que/pot ser que» + subjuntiu (en cap cas per «pot» + infinitiu). Per exemple:\nPodeu triar quines opcions voleu instal·lar. Recomanat només per als usuaris avançats.\nThe server may be down or may be incorrectly configured.\nEl servidor pot haver caigut o estar configurat incorrectament.\nÉs possible que el servidor hagi caigut o estigui mal configurat.\nA banda dels casos en què expressa possibilitat o probablitat, el «may» també es fa servir sovint per fer referència a les característiques o comportament d'alguna cosa. En aquests casos, és aconsellable ometre'l: Text original\nAquest missatge pot contenir un virus o no hi ha prou espai de disc. Voleu ometre aquest missatge?\nAquest missatge conté un virus o no hi ha prou espai de disc. Voleu ometre aquest missatge?\nAixí mateix, cal evitar traduir aquestes construccions en condicional. Per exemple:\nIt may be trying to impersonate the web page you want to visit. Most legitimate sites use names instead of numbers.\nPodria estar intentant suplantar la pàgina web que voleu visitar. La majoria de llocs legítims utilitzen noms en comptes de nombres.\nÉs possible que intenti suplantar la pàgina web que voleu visitar. La majoria de llocs legítims utilitzen noms en comptes de nombres.\n[modifica] Simply L'adverbi «simply», molt freqüent en anglès, per regla general no el traduirem (per raons d'espai i perquè en català no és tan habitual): Text original\nIts plugin-based architecture means that new data types or processing capabilities can be added simply by installing new plugins.\nL'arquitectura basada en connectors permet afegir-hi nous tipus de dades i capacitats de processament tan sols instal·lant-hi nous connectors\nL'arquitectura basada en connectors permet afegir-hi nous tipus de dades i capacitats de processament instal·lant-hi nous connectors.\nIf you wish to re-run this wizard, simply right click on the icon on your panel and choose 'Configuration...' from the menu.\nSi voleu tornar a executar aquest auxiliar, simplement feu clic amb el botó dret a la icona del quadre i escolliu «Configuració...» del menú.\nSi voleu tornar a executar aquest auxiliar, feu clic amb el botó dret a la icona del quadre i escolliu «Configuració...» del menú.\n[modifica] Onomatopeies En anglès es fan servir onomatopeies com ara «oh», que en català no traduirem per qüestions d'estil. Per exemple:\nOh bother, there's a server error. Please try again later.\nOh, s'ha produït un error al servidor. Proveu-ho més tard.\nS'ha produït un error al servidor. Proveu-ho més tard.\n[modifica] Expressions sintètiques Molts dels missatges en què l'anglès empra expressions sintètiques (tant nominals com verbals) en català és preferible redactar-los de forma completa utilitzant oracions amb un verb conjugat.\nl'infinitiu Text original\nThe file has been saved. Continue?\nS'ha desat el fitxer. Continuar?\nS'ha desat el fitxer. Voleu continuar?\nel substantiu Text original\nError in file.\nError en el fitxer.\nHi ha un error en el fitxer.\nel substantiu + adjectiu Text original\nNo es pot eliminar la carpeta.\nel substantiu + participi Text original\nL'opció és habilitada.\n[modifica] Qüestions gramaticals [modifica] Estructura de la frase L'ordre de la frase ha de ser lògic en català i no s'ha de veure mediatitzat per l'estructura sintàctica de l'anglès, sovint diferent. Cal respectar la seqüència següent:\nSubjecte + Verb + Complements regits pel verb + Complements no regits\nInserting can only be done in editing mode.\nInserir només es pot fer en mode edició.\nNomés es pot inserir en mode edició.\n[modifica] Ordre lògic de la informació Quan es tradueixen instruccions per fer una acció, és recomanable de presentar la informació en l'ordre lògic; primer la informació general i, tot seguit, els detalls. Per exemple:\nTrieu Obre al menú Fitxer.\nAl menú Fitxer, trieu Obre.\n[modifica] Construcció positiva de les frases És recomanable utilitzar construccions positives, encara que en anglès sovint siguin negatives.\nDon't forget to save your document.\nNo us oblideu de desar el document.\nRecordeu-vos de desar el document.\n[modifica] Formes verbals La immensa majoria –per no dir la totalitat– dels originals per traduir són en anglès i, atesa la poca precisió d'aquesta llengua pel que fa a les formes verbals, no se sap mai si l'autor volia indicar un infinitiu, un imperatiu, un indicatiu, etc. És per això que es fa necessari establir unes normes de redacció que són les següents:\n[modifica] L'usuari s'adreça a l'ordinador Quan és l'usuari qui s'adreça a l'ordinador, s'utilitzarà sempre l'imperatiu en segona persona del singular (que correspon al tractament de «tu»). Això ho trobarem sovint en els menús i en alguns quadres de diàleg, especialment els d'opcions de configuració (sempre que no siguin quadres de diàleg en què l'ordinador ens dóna alguna informació o ens pregunta alguna cosa). D'aquesta manera, no utilitzarem «Editar», sinó «Edita», ni «Obrir», sinó «Obre», per tal d'expressar la força imperativa que, en l'àmbit TIC anglòfon, es dóna a aquesta mena d'enunciats. En l'àmbit TIC en llengua catalana també s'han concebut, tradicionalment, com una ordre que l'usuari dóna a l'ordinador. Com que en català (a diferència del que es fa en anglès) les ordres s'expressen per mitjà d'una terminació verbal específicament indicada per a això, cal traduir sempre aquests enunciats formulant-los en forma imperativa. Per tant, en cap cas no utilitzarem l'infinitiu (que en català no és vàlid per expressar ordres), com tampoc no alternarem entre una forma i l'altra (perquè la barreja de formes verbals compromet l'homogeneïtat lingüística necessària en tot llenguatge tècnic o especialitzat). Captura de pantalla del navegador Epiphany amb exemples de l'ús de l'imperatiu (en vermell) en menús:\nCaptura de pantalla d'un diàleg d'opcions de l'OpenOffice.org amb exemples de l'ús de l'imperatiu en caselles de selecció:\n[modifica] L'ordinador s'adreça a l'usuari Quan, al contrari, és l'ordinador qui s'adreça a l'usuari per donar-li informació, fer-li una pregunta, etc., la forma que cal utilitzar és l'imperatiu en segona persona del plural (que correspon al tractament de «vós»). Això ho trobem sobretot en la documentació i en alguns quadres de diàleg, com podeu veure en aquesta altra captura de pantalla:\nEl fet d'utilitzar la segona persona del plural no implica necessàriament que l'ordinador s'estigui adreçant a més d'una persona i, per tant, no escriurem «esteu desconnectats» sinó «esteu desconnectat», ni «esteu segurs» sinó «esteu segur».\nIgualment, cal tenir en compte que en català s'ha d'evitar l'ús explícit de «vós» sempre que es pugui. Si és necessari, hem de modificar els elements o l'estructura de la frase per ometre el pronom.\nGenerate a new key of your own.\nGenereu una clau per a vós mateix.\nGenereu una clau pròpia.\nConglomerate may be able to supply some of the 'boilerplate' content for you.\nPot ser que el Conglomerate pugui proporcionar alguns dels continguts més generals per a vós.\nPot ser que el Conglomerate us pugui proporcionar alguns dels continguts més generals.\nEn alguns casos és difícil evitar-ne l'ús:\nThe user '%s' has shared a folder with you.\nL'usuari «%s» comparteix una carpeta amb vós.\nYou may be contacted by a GNOME developer.\nÉs possible que un desenvolupador del GNOME es posi en contacte amb vós.\nEn cas que el programari estigui destinat exclusivament a un públic infantil (jocs educatius, textos de primària, etc.), es podrà utilitzar el singular («tu», «teu») en comptes del plural («vós», «vostre»). Per exemple, «Escriu el teu nom» en comptes d'«Escriviu el vostre nom».\n[modifica] Temps verbal En general, mantindrem el temps verbal de l'original, excepte en el cas del «past simple» anglès, que gairebé sempre caldrà traduir pel pretèrit indefinit o pel present d'indicatiu. Un exemple freqüent el trobem en l'ús de «could/couldn't» o «was able/unable to», que traduirem per «s'ha pogut/no s'ha pogut». Forma en anglès\nCannot / Unable to\nCould not / Was unable to\nNo s'ha pogut\n(The program, etc.) cannot / is unable to\n(El programa, etc.) no pot\n(The program, etc.) could not / was unable to\n(El programa, etc.) no ha pogut\nYou cannot / are unable to\nYou could not / were unable to\nNo heu pogut\nD'altra banda, s'ha d'evitar l'ús inadequat del futur, que sovint s'utilitza impròpiament en lloc del present:\nThe first entry will have to be...\nLa primera entrada haurà de ser...\nLa primera entrada ha de ser...\n[modifica] Ser i estar Atès que l'anglès «to be» es pot traduir en alguns casos per «ser» i en d'altres per «estar», cal anar en compte amb l'ús d'aquests verbs i emprar-los d'acord amb la normativa de la llengua catalana.\nGeneralment, els dubtes sobre «ser» i «estar» es concreten en dos casos: per indicar lloc i amb adjectius.\nPer indicar lloc Per indicar lloc s'empra «ser»; no és correcte l'ús d'«estar» en aquest cas:\nFile X is in folder Y.\nEl fitxer X està a la carpeta Y.\nEl fitxer X és a la carpeta Y.\nThe database is on disk.\nLa base de dades està al disc.\nLa base de dades és al disc.\nNota: El verb «estar» s'usa quan s'especifica la durada («Estaré allà unes dues hores») i, aplicat a persones, quan vol dir «treballar» o «viure» («Estic a l'agència de viatges»; «(S')està a Sabadell, a casa de la seva germana»). Aquests contextos, però, no solen aparèixer en traduccions d'aplicacions informàtiques.\nAmb adjectius Davant d'un adjectiu (o un participi), en la llengua general hi ha molts casos en què tant es pot emprar «ser» com «estar» («La sopa és o està calenta»). Per a les traduccions de Softcatalà recomanem l'ús de «ser», ja que és la forma tradicional:\nLa base de dades està buida.\nLa base de dades és buida.\nEl disc és ple. (millor que El disc està ple)\nL'accés a aquest web és restringit.\nÉs prohibit usar aquest programa sense llicència.\nEl programa era obert, però s'ha tancat a causa d'un error.\nAra bé, cal estar segur que «ser» s'usa correctament, ja que hi ha casos en què només hi pot anar «estar»: El programa X està baixat.\nEl document està desconfigurat.\nEl disc està danyat.\nEn cas de dubte, opteu per «estar» o qualsevol altra solució no compromesa, com ara:\nEl disc ja s'ha formatat.\n[modifica] Verb + de + infinitiu En la construcció verb + «de» + infinitiu en què «de» és optatiu, a les traduccions no el posarem:\nTeniu prohibit d'accedir al fitxer.\nTeniu prohibit accedir al fitxer.\n[modifica] Gerundi Quan en anglès s'utilitza el gerundi per indicar una acció que s'està executant, en català no s'ha de traduir literalment per un gerundi, sinó que s'ha d'emprar la forma «S'està...» o bé «S'estan...»:\nBaixant el correu.\nS'està baixant el correu.\nCompactant les bases de dades.\nS'estan compactant les bases de dades.\nMolts gerundis es tradueixen per «en» + infinitiu (no hem d'utilitzar mai «al» en aquesta mena de construcció):\nAn error has occurred when reading mail.\nS'ha produït un error quan llegint el correu.\nS'ha produït un error en llegir el correu. (i no al llegir el correu)\nI d'altres, per un substantiu, especialment en títols i opcions:\n2.3 Editing files.\n2.3 Editant els fitxers.\n2.3 Edició de fitxers.\nD'altra banda, s'ha d'evitar l'ús del gerundi en construccions que no indiquin simultaneïtat, com en els exemples següents:\nS'ha produït un error, fent-se malbé el fitxer.\nS'ha produït un error i el fitxer s'ha fet malbé.\nL'aplicació s'ha instal·lat ocupant 543 kB.\nL'aplicació s'ha instal·lat i ha ocupat 543 kB.\nEl gerundi expressa una acció (p. ex., «S'estan baixant els fitxers», «El document s'està imprimint», etc.) i, per això, tampoc pot usar-se com si fos un adjectiu (és a dir, amb valor estàtic):\nFitxer contenint la documentació.\nFitxer que conté la documentació.\n[modifica] Adverbis Sempre que sigui possible, és recomanable evitar els adverbis acabats en «–ment» i prioritzar construccions del tipus adverbi + participi/adjectiu. Per exemple:\nPot ser que el servidor estigui inactiu o configurat incorrectament.\nPot ser que el servidor estigui inactiu o mal configurat.\nEn altres casos, però, quan la construcció adverbi + participi/adjectiu resta naturalitat a la frase, s’aconsella utilitzar un adverbi acabat en «–ment»: Text original\nAny network devices you have on the system are automatically detected by the installation program and shown in the list.\nEl programa d'instal·lació detectarà de manera automàtica qualsevol dispositiu de xarxa i el mostrarà a la llista.\nEl programa d'instal·lació detectarà automàticament qualsevol dispositiu de xarxa i el mostrarà a la llista.\nD'altra banda, i sempre que haguem de combinar dos adverbis acabats en «–ment» i per raons d'estalvi d'espai suprimirem la terminació del segon (no pas la del primer, que és incorrecte). Per exemple:\nL'Emacspeak és una interfície de parla que permet als usuaris interactuar independent i eficientment amb l'ordinador.\nL'Emacspeak és una interfície de parla que permet als usuaris interactuar independentment i eficient amb l'ordinador.\n[modifica] Condicionals (should) Per raons d'estil desaconsellem la traducció directa de «You should» + infinitiu per «Hauríeu de» + infinitiu. És millor utilitzar construccions com ara «És recomanable que» + subjuntiu o similars:\nYou should close all programs.\nHauríeu de tancar tots els programes.\nÉs recomanable que tanqueu tots els programes.\nAquesta traducció, però, no es pot utilitzar quan «should» indica que una cosa s'esdevindrà després de fer-ne una altra; en aquest cas és millor utilitzar directament el futur o bé, si voleu conservar el matís de certa incertesa que dóna l'anglès, la construcció «haver de» en present d'indicatiu:\nAfter clicking there a window should be opened.\nDesprés de clicar-hi s'hauria d'obrir una finestra.\nDesprés de clicar-hi s'obrirà / s'ha d'obrir una finestra.\n[modifica] en + infinitiu Per indicar que té lloc una cosa quan en té lloc una altra, utilitzarem sempre la construcció «en» + infinitiu, i mai «al» + infinitiu:\nAl traduir documentació, cal tenir en compte...\nEn traduir documentació, cal tenir en compte...\nAl tancar l'ordinador, recordeu...\nEn tancar l'ordinador, recordeu...\n[modifica] La negació En català la negació s'explicita amb més freqüència que en anglès.\n[modifica] «Or» amb valor negatiu La conjunció disjuntiva «or» en anglès es pot utilitzar amb valor negatiu; en català cal traduir-la per «ni» i no per «o». Per exemple:\nYou won't be able to open or modify the file.\nNo podreu obrir ni modificar el fitxer.\n[modifica] La doble negació En frases negatives, les partícules «mai», «cap», «res», «gens» i «ningú» han de dur «no» sempre:\nNo tragueu mai el disquet abans d'hora.\nCap ordre no s'ha d'escriure en majúscules.\nSense la contrasenya, ningú no està autoritzat a accedir a la informació.\nSovint, quan en anglès una construcció negativa inclou un objecte directe precedit per un article indefinit, cal traduir aquest article indefinit per «cap»:\nUnable to find a valid file.\nNo s'ha trobat un fitxer vàlid.\nNo s'ha trobat cap fitxer vàlid.\nD'altra banda, quan l'objecte directe és plural, sovint cal traduir-lo en singular:\nNo s'han trobat fitxers.\nNo s'ha trobat cap fitxer.\n[modifica] El substantiu De vegades abusem dels substantius; sovint podem expressar el mateix de manera més directa, efectiva i genuïna amb un verb. Per exemple: Incorrecte\n...és útil per a la realització de trucades.\n...és útil per fer trucades.\n[modifica] Les marques de plural A l'hora de fer el plural de substantius acabats en -sc, -st, -xt i -ig, recomanem la inserció vocàlica que es fa en bona part del domini lingüístic: «bosc» > «boscos», «test» > «testos», «context» > «contextos», «sondeig» > «sondejos».\nUna excepció és el plural del demostratiu «aquest», que en cap cas no serà «aquestos» sinó «aquests».\n[modifica] L'article en les enumeracions En general, davant d'un grup d'elements coordinats, és recomanable repetir el determinant que acompanya cada element si el gènere i/o el nombre canvia (llevat d'aquells casos en què l'espai no ho permeti). Per exemple: Text original\nAll movie and sound files.\nTotes les pel·lícules i fitxers de so.\nTotes les pel·lícules i els fitxers de so.\n[modifica] La concordança de gènere En els casos en què un mateix adjectiu o participi es refereix a dos substantius de gènere diferent, recomanem fer la concordança sempre en masculí, perquè és el gènere menys marcat i també per raons d'estalvi d'espai. Per exemple: «How to find hidden files and folders» > «Com trobar els fitxers i les carpetes amagats» o bé «Com trobar les carpetes i els fitxers amagats» (cal fer la concordança en masculí independentment de l'ordre en què apareguin els substantius).\nHide running programs and applications.\nAmagueu els programes i les aplicacions obertes.\nAmagueu els programes i les aplicacions oberts.\n[modifica] Substantiu + a + infinitiu Cal evitar aquesta construcció. Per exemple: <tt>Text original\nFitxer que s'ha d'obrir.\n[modifica] Complement + substantiu Especialment en traduir frases amb poc context, convé recordar que, en anglès, el complement va davant el substantiu. Així, com a regla general, les frases com ara «Operating System Database Manager Program Files» les traduirem cap enrere, és a dir, aquest exemple es traduiria per «Fitxers del programa del gestor de bases de dades del sistema operatiu».\nMalauradament, sovint és difícil establir si ens trobem davant una construcció del tipus complement + substantiu (com ara «Download Manager», gestor de baixades), o d'una del tipus verb en imperatiu + substantiu (com ara «Load Settings», carrega els paràmetres). Només el context ens hi podrà ajudar o, si no n'hi ha, l'experiència en altres casos similars, o fins i tot la intuïció.\nD'altra banda, cal recordar que, en català, el complement generalment es posposa al substantiu:\nTingueu en compte els següents passos:\nTingueu en compte els passos següents:\n[modifica] El pronom es El pronom «es», davant un mot començat per s-, ce- o ci-, s'escriurà sempre en la forma plena («se»):\nSe sap que algunes característiques...\nLes propietats d'aquest programa se sumen a les de...\n[modifica] L'article En anglès no se solen posar els articles «the» ni «a/an» en esmentar determinats conceptes, però en les traduccions al català, i sempre segons el context, en molts casos caldrà afegir-los:\nS'està baixant correu.\nSeleccioneu una ubicació.\nSovint la intuïció, juntament amb les normes ortogràfiques, us ajudaran a decidir si l'article és necessari o no. En tot cas, l'article ha de precedir sempre els noms de programes, sistemes operatius, etc., seguint les normes d'apostrofació generals: «l'Excel», «l'MS-DOS», «el Windows», «el Linux», «el GIMP», etc.\n[modifica] Preposicions [modifica] Per i per a Davant nom, pronom o altres sintagmes nominals, utilitzarem «per» per indicar la persona (o màquina, o sistema, etc.) que ha fet una cosa (correspon normalment a l'anglès «by» o «because of») o bé per indicar-ne la causa, i «per a» per indicar la persona (o màquina, o sistema, etc.) destinatària o beneficiària d'una cosa (correspon normalment a l'anglès «to» o «for»):\nAquest arxiu ha estat comprimit pel WinRar.\nPrograma traduït per Softcatalà.\nMissatge distribuït pel moderador de la llista.\nPrevist per la normativa.\nS'ha cancel·lat l'operació per sobrecàrrega de la xarxa (perquè sobrecarregava).\nOferta per als internautes.\nPrograma per a la compressió de fitxers.\nMissatge per a l'usuari del sistema.\nPedaç per al sistema operatiu.\nDavant infinitiu, farem servir sempre «per» (seguint la proposta de Coromines-Solà):\nPer indicar que una cosa encara està per fer:\nPrograma per baixar. (que encara no s'ha baixat)\nLes cadenes estan per traduir. (pendents de traduir)\nPer indicar destinació o finalitat:\nPrograma per baixar. (que serveix per fer baixades)\nAplicació per gestionar l'agenda.\nIntroduïu la contrasenya per accedir a l'àrea restringida.\nPer indicar la causa; també es pot expressar aquesta causa amb un nom, o amb «perquè»:\nGràcies per visitar el nostre web. (per la visita, perquè heu visitat) La connexió s'ha interromput per interferir en una altra operació. (per la interferència, perquè interferia)\n[modifica] A i en A vegades es fa difícil establir si s'ha d'utilitzar «a» o «en»:\nPer indicar moviment, en general utilitzarem «a»: Els documents obsolets es poden enviar a la paperera.\nPerò si després de la preposició hi ha un determinant o un numeral («aquest», «alguna», «un», «tres») començat per vocal i que no és l'article determinat («el», «la», «els», «les»), i tot i que segons la normativa actual es poden utilitzar les dues preposicions indistintament, a Softcatalà, per motius de coherència, utilitzarem sempre «en»:\nPer indicar situació, en general utilitzarem «a»: Comproveu que la impressora està connectada a l'ordinador.\nLes plantilles són a la carpeta Plantilles.\nPerò si després de la preposició hi ha un determinant o un numeral («aquest», «alguna», «un», «tres») començat per vocal i que no és l'article determinat («el», «la», «els», «les»), a Softcatalà utilitzarem sempre «en»:\nA més, si el lloc és plural i no hi ha articles ni determinants s'usa «en»:\nEls fitxers són en discos diferents.\n[modifica] Preposicions de lloc compostes En català, les preposicions de lloc (del tipus «damunt», «sota», «davall», «darrere», etc.) poden anar acompanyades d'altres preposicions («a» i «de») i fins i tot d'articles. Per tant, totes aquestes possibilitats són correctes:\nÉs damunt la taula.\nÉs damunt de la taula.\nÉs a damunt de la taula.\nÉs al damunt de la taula.\nA Softcatalà, per unificar criteris de redacció, i amb voluntat simplificadora, posarem sempre la variant més curta de totes les possibles. Així:\nPosa la imatge darrere. (millor que no pas: Posa la imatge al darrere)\nPorta la imatge davant. (millor que no pas: Porta la imatge al davant)\nPosa una columna sobre l'altra. (millor que no pas: Posa una columna a sobre de l'altra)\nPosa una columna sota l'altra. (millor que no pas: Posa una columna a sota de l'altra)\nPosa-ho baix. (millor que no pas: Posa-ho a baix) Posa-ho sota. (millor que no pas: Posa-ho a sota) Damunt la línia de text. (millor que no pas: Damunt de la línia de text)\nPosa-ho més a prop. (i no: Posa-ho més prop) El text va davall de la imatge. (i no: davall la imatge)\nPosa-ho a sobre.\nNota: «baix» no es pot utilitzar quan s'indica el punt de referència: «a baix de la finestra» és incorrecte.\nL'avantatge d'aquest sistema, a més de la unificació, és que s'estalvia espai.\n[modifica] Com i com a La partícula «com» s'usa quan es vol dir «en comparació a», «semblant a»:\nÉs un gestor de correu com l'Eudora. (semblant a l'Eudora)\nTambé quan introdueix una llista d'exemples; en aquest cas pot anar acompanyada d'«ara»:\nEls gestors de correu, com l'Eudora o l'Outlook, poden fer diverses funcions.\nEls gestors de correu, com ara l'Eudora o l'Outlook, poden fer diverses funcions.\nAl seu torn, la partícula «com a» s'usa quan es vol dir «en qualitat de», «fent la funció de»:\nEl programa X pot treballar com a gestor de base de dades i com a processador de textos.\nCom a administrador de la llista de correu, he de dir que...\n[modifica] Construcció d'altres Sovint s'utilitza incorrectament la construcció «d'altres» allà on s'ha d'utilitzar simplement «altres». «Altres» només pot dur la preposició «de» davant quan té valor partitiu, és a dir, quan es refereix a una part d'un col·lectiu ja esmentat (i sovint va acompanyat del pronom feble «en»). A més, com que «d'altres» substitueix un nom, no pot dur cap altre nom darrere. Exemples:\nAlguns documents poden editar-se amb el WordPad, però d'altres [documents], no.\nAlguns cops caldrà revisar la traducció; d'altres [cops], en canvi, no.\nS'han baixat altres programes.\n[modifica] Aspectes convencionals [modifica] Puntuació L'ús dels signes de puntuació en anglès difereix de l'ús que se'n fa en català. Tant en la traducció de documentació com de programari en general, és important tenir en compte en què consisteixen aquestes diferències, per tal de garantir la correcció i claredat expositiva. [modifica] Els punts suspensius A diferència de l'anglès, en català no s'ha de deixar cap espai en blanc entre els punts suspensius i el mot precedent:\n[modifica] La coma La coma ( , ) és un signe de puntuació que marca una pausa de poca durada. No s'utilitza abans de les conjuncions «i» o «o» quan s'empra en una enumeració d'elements relacionats:\n[modifica] Les cometes Les cometes serveixen per ressaltar un fragment de text. En l'àmbit de les TIC, generalment s'utilitzen per citar un text que fa referència a una ordre o a una opció de la interfície d'usuari, o bé per citar un text que prové d'una altra font (per exemple, referències a apartats o a capítols de publicacions). En català, existeixen tres tipus de cometes:\n[modifica] Els parèntesis i el guió llarg El parèntesi fa la mateixa funció en anglès que en català. L’ús del guió llarg, en canvi, és lleugerament diferent. Quan s’utilitza per fer un incís (és a dir, quan fa la mateixa funció que el parèntesi), en anglès no es deixa espai entre els guions i les paraules anterior i posterior a l’incís; en català, en canvi, cal introduir-hi un espai. Per exemple:\n[modifica] El guionet La norma diu que, en utilitzar prefixos i mots compostos, generalment no es posa guionet:\n[modifica] Els signes d'interrogació i d'admiració En català, tradicionalment els signes d'admiració i d'interrogació s'han utilitzat només al final de l'oració. En els darrers anys, l'Institut d'Estudis Catalans n'ha acceptat l'ús a l'inici, en situacions en què ajudin a entendre millor on comença l'exclamació o interrogació. Això és molt poc habitual en l'àmbit de les TIC. Per tant, recomanem ometre'ls sempre.\n[modifica] La barra inclinada Quan separem dos elements, no es deixa cap espai en blanc ni davant ni darrere de la barra inclinada (/). Per exemple:\n[modifica] Majúscules i minúscules En anglès hi ha una certa tendència a utilitzar majúscules en les lletres inicials d'una paraula molt sovint; en català, en canvi, no. Per tant, en les traduccions al català s'utilitzaran les majúscules només en els casos següents:\n[modifica] Noms dels programes informàtics Per a la utilització de majúscules en aquest camp hem de tenir en compte que:\n[modifica] Després de dos punts Cal utilitzar majúscules només en citacions textuals i recomanacions o advertiments precedits de mots com: «Avís:», «Atenció:», «Consell:» «Nota:», etc. Per exemple:\n[modifica] Noms d'institucions i de departaments Quan el nom genèric d'una institució o departament forma part de la seva denominació completa, s'escriu amb majúscula inicial (incloent-hi l'article en cas que en porti). Per exemple: Text original\n[modifica] Llistes numerades i vinyetes A l'hora de traduir llistes numerades i vinyetes, cal tenir en compte si estan formades per frases completes (verbals), incompletes (nominals) o bé per una barreja de totes dues coses.\n[modifica] Frases completes (verbals) A les enumeracions formades per frases completes, cal iniciar cada frase amb majúscula i acabar-la amb un punt. Per exemple: Text original\n[modifica] Frases incompletes (nominals) En cas que els elements de l'enumeració siguin frases incompletes (una sola paraula o sintagma), s'utilitzaran lletres majúscules però es prescindirà de la puntuació final. Per exemple:\n[modifica] Barreja de frases completes i incompletes En cas que, en anglès, la llista inclogui frases completes i incompletes, sempre que sigui possible caldrà uniformitzar la llista de manera que no es barregin els dos tipus de frase.\n[modifica] Abreviacions No s'han de confondre els símbols, les abreviatures i les sigles.\n[modifica] Símbols Les unitats de mesura són els símbols més habituals amb què us podeu trobar. Sempre s'acaben sense punt i habitualment s'escriuen en minúscula (p. ex. «k», per «quilo-»), llevat dels casos en què el símbol prové d'un nom propi o quan es tracta de símbols dels múltiples més grans, que cal escriure en majúscula (p. ex. «G», per «giga-»). Els símbols de les unitats complexes s'han d'escriure en minúscula o majúscula segons les característiques dels seus formants (p. ex. «Mbit», per «megabit»). Aquí teniu una llista dels símbols més habituals en informàtica:\n[modifica] Abreviatures Les abreviatures més habituals amb què us podeu trobar són les dels dies de la setmana, les dels mesos i alguna altra (que indiquem a continuació):\n[modifica] Sigles i acrònims En el llenguatge de la informàtica hi ha una tendència prolífica a utilitzar sigles, que generalment ens arriben al català a través de l'anglès. Per exemple: «PC», «SCSI», «USB», «DOS», etc. Sempre que sigui possible cal emprar la forma catalana de les sigles, de manera que les lletres que la constitueixin corresponguin al sintagma desenvolupat.\n[modifica] Apostrofació En general, considerarem les sigles com un mot més i les apostrofarem, doncs, seguint les normes generals d'apostrofació en català, tenint en compte el gènere (masculí o femení) del concepte que descriuen i la manera com es llegeixen (lletra a lletra o com un sol mot) i no pas la manera com s'escriuen, ni el nom desenvolupat a què corresponen:\n[modifica] Plurals En català, les sigles no tenen plural; l'article que les precedeix indica si s'estan utilitzant en singular o en plural. Per tant, no direm «els CD-ROMs», ni «els PC's», sinó simplement «els CD-ROM» i «els PC».\n[modifica] Utilització en textos llargs Quan traduïm textos llargs (fitxers d'ajuda, qualsevol tipus de documentació, etc.) i especialment en el cas de sigles poc conegudes o poc habituals, el primer cop que apareix una sigla cal indicar el sintagma desenvolupat a què correspon, entre parèntesis i en cursiva, així com la traducció aproximada en català en rodona:\n[modifica] Aspectes de localització En aquest apartat tractem aquelles qüestions relacionades amb l'adaptació de la traducció al nostre context cultural.\nLa majoria d'aplicacions i de sistemes operatius moderns permeten a l'usuari definir la configuració local; és a dir, el conjunt de convencions que fan referència al format horari, numèric o de moneda, entre d'altres. Les aplicacions, incloent-hi les aplicacions web, es basen en aquesta informació per mostrar a l'usuari la informació correctament representada. Les aplicacions ben internacionalitzades tracten aquests temes de forma automàtica.\n[modifica] Formats i convencions [modifica] Nombres En la documentació, cal expressar les quantitats que apareguin dins dels textos en xifres o en lletres seguint els criteris generals per a la llengua catalana. En el programari, per raons d'economia lingüística, s'utilitzaran sempre les xifres (vegeu també l'apartat «Ordinals»).\nRecordeu que el nombre «dos» té femení: «dues pàgines». (Però: «la pàgina dos», atès que aquí és un ordinal: «la pàgina número dos».)\n[modifica] Decimals i milers L'ús del punt i la coma com a separadors de decimals i milers canvia segon els països. Per exemple, als Estats Units els milers es separen amb una coma i els decimals amb un punt, mentre que en català, degut a les convencions dels principals territoris on es parla, es fa a l'inrevés:\n1,234,567.89 (als Estats Units)\n[modifica] Billion En anglès, la paraula «billion» actualment es refereix a 1.000 milions (109). En canvi, en català —i antigament també en anglès britànic—, un bilió és 1 milió de milions (1012). Per tant, normalment s'ha de traduir «billion» com a «mil milions» o «miliard», i no pas com a «bilió».\n[modifica] Ordinals Els nombres ordinals s'abreugen amb la xifra i l'última lletra del nom, sense punt al final; així doncs, cal fer «1r», «2n», «3a», «4t», «5è», etc.\n[modifica] Unitats de mesura Les unitats de mesura han de ser les d'ús normal als territoris de parla catalana, com el sistema mètric decimal (per exemple, les distàncies s'han de representar en centímetres en comptes de polzades). És recomanable que l'usuari pugui canviar d'unitats de mesura, però la versió catalana ha de fer servir per omissió el sistema mètric decimal.\n[modifica] Data i hora En anglès, les hores s'expressen amb el format de 12 hores (AM o PM); en català, ho farem amb un format de 24 hores i separant l'hora dels minuts i els minuts dels segons per mitjà de dos punts:\nUn quart de sis de la tarda, en anglès: 5:15:00 PM.\nLa mateixa hora, en català: 17:15:00.\n[modifica] Format i ordre de la data El format en què s'expressen les dates depèn de cada país. Als Estats Units, les dates s'expressen com mes/dia/any i en alguns països, com ara Japó, s'expressen com any/mes/dia. En català, utilitzem sempre dia/mes/any (l'any s'escriu sense punt separador de milers):\n11 de setembre de 2000.\nCal tenir en compte que en català usem el format horari de 24 hores sense zero al davant quan hi ha un únic dígit.\nAlguns programes inclouen, en alguns textos, codis que determinen l'ordre i format en què es mostra la data en un missatge concret. Les especificacions dels codis més comunes en informàtica són el llenguatge C, Python, Java i C#.\nPer exemple, la cadena següent mostra en anglès la data i l'hora formatada per als Estats Units. Per traduir-la al català, ens cal adaptar-la:\n"dddd, MMMM d, h:mm tt" (mostra Monday, October 13, 5:30 AM)\n"dddd, d MMMM, H:mm" (mostra dilluns, 13 octubre, 5:30)\nEn aquest exemple hem canviat la posició del número del dia de mes i hem eliminat l'AM/PM ja que en català s'utilitza el format horari de 24 hores.\n[modifica] Adreces web En cas de trobar enllaços a llocs web externs en altres llengües, cal posar entre parèntesis el nom de la llengua del document. Per exemple, si la llengua del lloc web és l'anglès, afegirem després de l'enllaç «(en anglès)».\nA current list of supported assistive tools can be found on the OpenOffice.org Wiki at http://wiki.services.openoffice.org/wiki/Accessibility.\nTrobareu una llista d'eines d'ajuda compatibles al wiki de l'OpenOffice.org:\nhttp://wiki.services.openoffice.org/wiki/Accessibility (en anglès).\n[modifica] Números de telèfon Als Estats Units els telèfons s'acostumen a especificar amb el prefix opcional entre parèntesis. A l'hora de separar els set números que componen un número de telèfon, s'utilitza un guió per separar els tres primers números dels quatre següents. En català, es recomana usar espais per separar els números en grups de tres. Per exemple:\n(800) 816-2237 Català\n971 123 123\nEn cas que el número de telèfon sigui fictici, cal reemplaçar-lo per un número fictici d'una zona geogràfica de parla catalana. En cas de productes comercials o d'institucions que tenen representació en territoris de parla catalana i on es puguin donar números equivalents, aquests es reemplaçaran (per exemple, en el cas d'oficines comercials o de suport tècnic a l'usuari).\n[modifica] Moneda En anglès, la unitat monetària s'escriu abans de la xifra; en català, sempre després i deixant un espai:\nMil dòlars en anglès: $1,000.\nEl mateix en català: $1.000.\nEl mateix en català: 1.000 $.\nCal dir que, sempre que sigui possible, es convertiran les quantitats monetàries a l'euro.\n[modifica] Percentatges Els percentatges són una manera d'expressar una fracció de denominador 100. No posarem mai un espai entre el signe de percentatge i la xifra.\n(10 % completat)\n[modifica] Ordenació d'elements Sovint en anglès s'enumeren llistes de llengües, països o altres elements. És important, independentment de quina sigui l'ordenació original, utilitzar els criteris d'ordenació de la llengua catalana.\n[modifica] Localització de programari En aquest àmbit de la localització és fonamental utilitzar sempre el mateix terme per fer referència a un determinat procés, concepte o acció per tal que l'usuari pugui interpretar-lo sempre unívocament. [modifica] Noms de programes Els noms propis de productes, programes, empreses, etc. («Firefox», «Full Circle Software», «GetRight», etc.) no es tradueixen.\nPel que fa a la utilització de majúscules en aquest camp hem de tenir en compte les indicacions següents:\nEls noms de programes informàtics, llenguatges de programació i sistemes operatius s'escriuen amb la primera lletra en majúscula: «Word», «Excel», «Firefox» (però: «dBase»); «Basic», «Cobol», «Pascal»; «Linux», «Windows». Si són compostos (sovint amb «Win-» o «Web-»), poden portar una majúscula al mig: «WinAmp», «WebCopier», «GetRight», «PowerPoint».\nEls noms genèrics s'han d'escriure en minúscula: «un client de correu», «un navegador d'Internet», «un editor d'HTML».\n[modifica] Especificacions de versió La paraula «versió» no és un nom propi. Per tant, s'escriu amb minúscula just després del nom de l'aplicació. En el cas que hi hagi una limitació d'espai, recomanem ometre la paraula «versió». Anglès\nTomboy version 0.14.\nTomboy versió 0.14, Tomboy 0.14.\n[modifica] Tecles Tot i que els teclats més estesos estan retolats en anglès o en espanyol, quan calgui traduir el nom d'una tecla utilitzarem els noms següents:\nAbreviacions i símbols\nalternate graphic key\ntecla d'alternativa gràfica\ntecla de fixació de majúscules\ndelete key erase key\ntecla de supressió\ntecla de final\nnumeric keyboard lock key\ntecla de fixació de teclat numèric\ntecla d'avançar pàgina\ntecla de retrocedir pàgina\ntecla de pausa/interrupció\ntecla d'impressió de pantalla\ntecla de fixació de desplaçament\ntecla de caràcter\ntecla de barra inversa\ncommand key (Mac)\ntecla de menys\noption key (Mac)\ntecla de més\n[modifica] Tecles de drecera Les tecles de drecera són combinacions de dues o més tecles que permeten accedir ràpidament a funcions a les quals d'altra manera només es podria accedir utilitzant el ratolí. Per indicar que dues o més tecles s'han de prémer de manera simultània fem servir el signe de suma ( + ) i utilitzem el símbol en majúscules. Per exemple, si volem indicar que, per fer una determinada acció, cal prémer les tecles «Ctrl» i «P» alhora, ho indiquem així: CTRL+P.\nPer indicar que dues o més tecles s'han de prémer l'una després de l'altra fem servir la coma ( , ) i utilitzem el símbol en majúscules. Per exemple, si volem indicar que, per fer una determinada acció, cal prémer seqüencialment les tecles «Ctrl», «N» i «O», ho indiquem així: CTRL,N,O.\nLes tecles de drecera sovint utilitzen la primera lletra del verb que indica l'acció que realitzen com a part de la combinació. Per exemple, en anglès, «Ctrl+O» per obrir un fitxer («Open»). En català, usem les mateixes combinacions que en anglès, fins i tot en casos com «Ctrl+P» (per «Imprimir») on es podria considerar de canviar la «P» per una «I».\n[modifica] Tipus de dades i atributs En l'àmbit informàtic, les dades poden emmagatzemar-se sota diferents tipus i assignar-los certs atributs. A continuació teniu alguns dels més habituals. Cal tenir present que, en certes traduccions, pot ser necessari conservar la cadena en la llengua original per tal de garantir el correcte funcionament del programa.\nTipus o atribut en anglès\nTipus o atribut en català\n[modifica] Missatges d'error i d'avís Sovint ens trobem amb missatges d'error molt breus que comencen directament amb «Error...», sense cap introducció prèvia; en aquests casos, i sempre que l'espai disponible no estigui limitat, hi afegirem «S'ha produït un», d'aquesta manera:\nError en obrir el fitxer.\nS'ha produït un error en obrir el fitxer.\nD'altra banda, si el que diu l'original és «An error has occurred», ho traduirem igualment per «S'ha produït un error»:\nAn error has occurred when reading mail\nHa ocorregut un error en llegir el correu\nS'ha produït un error en llegir el correu\n[modifica] Localització de documentació L'objectiu de la documentació és descriure el funcionament d'una aplicació de tal manera que serveixi de referència i guia d'ús als seus usuaris. Per això, és molt important que la terminologia emprada sigui en tot moment coherent amb la de la interfície, i que en cap cas no es recorri a la sinonímia quan es faci referència a aspectes concrets de la mateixa. Pel que fa a la redacció, abans de caure en l'ambigüitat és preferible optar també per la repetició, atès que no es tracta de ser literaris sinó funcionals. Per aquest motiu fem les recomanacions següents:\nEn la traducció de programari s'acostuma a economitzar el llenguatge, ateses les limitacions d'espai que hi ha sovint a les interfícies d'usuari. En el cas de la traducció de documentació, però, el problema de l'espai no és tan crític i cal prioritzar, per sobre de tot, la llegibilitat del text. Les captures de pantalla que apareixen sovint en la documentació són un element molt útil per a l'usuari. És important que aquestes captures de pantalla, que sovint són d'elements molt específics com ara barres d'eines o menús, siguin de la versió de l'aplicació en català. Cal, així mateix, que aquestes captures siguin de la mateixa versió que el programari, ja que sovint la terminologia emprada i les interfícies d'usuari canvien de versió a versió.\nÉs habitual que la descripció d'ús d'aplicacions s'exemplifiqui amb casos d'ús on sovint s'utilitzen noms d'empresa, de persones, llocs, adreces o telèfons. Cal localitzar al català aquests exemples utilitzant-ne d'altres que siguin vàlids per a tot el domini lingüístic. [modifica] Títols En anglès, és habitual emprar el gerundi en els títols de seccions de manuals o noms de documents. En català, cal defugir el gerundi i utilitzar preferentment construccions nominals o, si això no és possible, infinitius. Per exemple, traduirem el títol «Adding Graphics to the Gallery» per «Addició de gràfics a la galeria» o, alternativament, «Afegir gràfics a la galeria».\n[modifica] Referències a opcions de la interfície d'usuari Quan traduïm documentació de programari, trobem moltes referències directes a la interfície d'usuari: opcions, botons, funcions, pestanyes... Sovint es tendeix a traduir la documentació sense tenir en compte com es van traduir els mateixos termes en l'aplicació. Conseqüentment, una seqüència de passos suggerida pot no coincidir amb les instruccions que cal seguir realment. Així doncs, és imprescindible consultar la interfície d'usuari (o, en cas que no sigui possible, el fitxer de traducció de la interfície) per assegurar-nos que els passos que es descriuen a la documentació coincideixen exactament amb els que trobem a l'aplicació. Per exemple, si a la documentació es diu que heu d'anar a una opció de menú com ara «Eines > Opcions», comproveu que la traducció emprada en el programa sigui aquesta.\nSi traduïm la documentació d'una aplicació que no s'ha traduït al català, cal escriure l'opció en la llengua original seguida de la traducció al català entre parèntesis (i, en cas que l'opció original s'escrigui en negreta o es trobi dins d'etiquetes de codi, escriurem l'opció en català en rodona o fora de les etiquetes).\nTo stop the search, press the <emphasis>Stop</emphasis> button.\nPer aturar la cerca, premeu el botó <emphasis>Stop</emphasis> (Atura).\n[modifica] Referències a altres manuals De la mateixa manera que és imprescindible consultar la interfície d'usuari per assegurar-nos que les traduccions d'opcions, menús i altres elements de la interfície siguin correctes, quan traduïm un manual i trobem referències a una altra guia cal consultar-la per assegurar-nos que en traduïm el títol correctament.\nSi la guia a què es fa referència no s'ha traduït al català, cal escriure'n el títol en la llengua original seguit de la traducció al català entre parèntesis. En cas que el títol original s'escrigui en cursiva o entre cometes, escriurem l'opció en català en rodona i sense cometes. Torna a l'índex\n[modifica] Terminologia Atès que en el procés de localització generalment hi intervenen diverses persones (traductors de programari, traductors de documentació, revisors, etc.), cal evitar la sinonímia a l'hora de designar accions, processos i conceptes específics. D'aquesta manera es minimitza la confusió i la incoherència dins la mateixa interfície de l'aplicació i respecte de la documentació corresponent. Quan traduïm terminologia, recorrerem al «Recull de termes» de Softcatalà i a la informació d'interès terminològic del TERMCAT, especialment als recursos en línia com ara el Cercaterm i la Neoloteca (2000-2010). Mai no crearem paraules noves, i davant d'un estrangerisme l'adaptació del qual no hagi assolit consens en el si de la comunitat lingüística, sempre tindrà prioritat la forma catalana ja existent. Evitarem adaptacions lingüístiques del tipus «zipat» o «zipejat» per a l'anglès «zipped» («comprimit en format zip»), «gzipat» per «gzipped» («comprimit en format gzip»), «pinged» («fet un PING»), etc.\n[modifica] El Recull de termes El Recull de termes, que ha estat revisat pel TERMCAT, és l'eina de consulta fonamental per a la localització al català. S'ha creat per mantenir la coherència entre les diferents aplicacions que es tradueixen i entre les diferents parts d'una mateixa aplicació, ja que, com és obvi, no totes les traduccions les realitza el mateix traductor. Per tant, la traducció d'un mot que s'ha d'utilitzar preferentment és la que figura al Recull de termes, especialment en frases sense context.\nUn exemple força entenedor d'això és «OK». Atès que aquest terme apareix amb moltíssima freqüència, si un traductor el traduís per «D'acord», un altre per «Accepta» i un tercer per «Bé», al final de la traducció ens trobaríem amb una aplicació plena d'incoherències lingüístiques. El mateix es podria aplicar a «delete» o a «password», entre molts altres exemples.\nNo obstant això, i atès que és impossible preveure traduccions per a tots els termes i la seva aplicació en tots els entorns possibles, en traduccions de frases llargues, com poden ser els fitxers d'ajuda, el traductor pot haver d'utilitzar una altra traducció no prevista al Recull de termes. En aquest cas, cal que s'asseguri que el terme és correcte en català i que la traducció serà comprensible per als usuaris del programari; si no es troba cap traducció adient, és preferible deixar el terme sense traduir i indicar que es tracta d'un estrangerisme posant-lo en cursiva, o, si no és possible, entre cometes.\nQuan apareguin termes nous als fitxers és una bona idea enviar-los a la llista de correu del Recull, incloent-hi, si se'n sap alguna, la traducció o traduccions proposades juntament amb exemples de la seva utilització en context per tal d'estudiar-ne la inclusió al Recull de termes.\n[modifica] Bibliografia [modifica] Altres documents de Softcatalà Softcatalà ha elaborat un seguit de documents que, sense ser pròpiament guies de traducció, sí que us poden ser d'utilitat en la localització de programari en general, i que podeu aconseguir fent clic als enllaços següents:\nProcés de l'anàlisi de localització El procés inicial d'anàlisi d'un producte és un procés de vital importància per tal de determinar si un projecte és viable i es pot realitzar la localització del programa i tots els seus fitxers/components associats. Aquest document estudia els requisits que un programa ha de complir per poder ser traduït. Inclou una còpia del programa SLS.\nDescripció del procés de localització a Softcatalà Aquest document descriu el procés que seguim a Softcatalà per localitzar programes. S'adreça a tothom que estigui col·laborant en un projecte de localització de Softcatalà, a futurs membres i, en general, a qualsevol que tingui interès a conèixer com funcionem.\nGuia per a la comprovació de la qualitat i el funcionament d'un programa traduït Aquesta guia descriu els procediments bàsics que cal seguir per comprovar la qualitat tècnica i lingüística d'un producte informàtic un cop ha estat traduït; es fa servir com a referent en tots els programes traduïts des de Softcatalà.\nMemòria de traducció de Softcatalà Memòries de traducció dels projectes més importants realitzats per Softcatalà, amb l'objectiu que es puguin aprofitar per a altres projectes, dins i fora de Softcatalà, així com per tenir un corpus informàtic lliure anglès-català de referència de programari traduït al català.\nLlista de funcions de l'OpenOffice.org amb la seva adaptació al català. Us pot ser de gran utilitat si heu de traduir un full de càlcul.\n[modifica] Referències bibliogràfiques Biblioteca terminològica (TERMCAT) [En línia]. Capó, J.; Veiga, M. Abreviacions (versió PDF). 2ª ed. Barcelona: Generalitat de Catalunya, 2005. Cercaterm (TERMCAT) [En línia]. Diccionari de la Llengua Catalana. 2ª ed. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 2007. Diccionari d'Internet / TERMCAT, Centre de Terminologia. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. Diccionari Multilingüe de la Llengua Catalana. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1997. Documents normatius (1962-1996) [En línia]. Institut d'Estudis Catalans, 2000. El català a TV3. Llibre d'estil. 2ª ed. Barcelona: Edicions 62, 1998. Ethnologue: Languages of the World [En línia]. Gramàtica de la llengua catalana de l'IEC. [En línia]. Gran Diccionari de la Llengua Catalana [En línia]. Llibre d'estil del diari AVUI. Barcelona: Editorial Empúries, 1997. Llista de llengües del món (Viquipèdia) [En línia]. Mestres, Josep M.; Costa, Joan; Oliva, Mireia; Fité, Ricard. Manual d'estil. La redacció i l'edició de textos. 4ª ed. Barcelona: Eumo Editorial, 2009.\nNeoloteca (TERMCAT) [En línia]. Proposició sobre els sistemes de transliteració i transcripció dels mots àrabs en català (Documents de la Secció Filològica I)[En línia]. Institut d'Estudis Catalans, 1989.\nProposta sobre el sistema de transcripció i transliteració dels noms russos al català (Documents de la Secció Filològica III)[En línia]. Institut d'Estudis Catalans, 1994.\nProposta de transcripció de l'hebreu en textos escrits en català (Documents de la Secció Filològica IV)[En línia]. Institut d'Estudis Catalans, 2002.\nSampedro, P. J. Anglicismos, barbarismos, neologismos y «falsos amigos» en el lenguaje informático [En línia]. Asociación de Técnicos de Informática, 2000.\nSimon and Schuster's International Dictionary. 2ª ed. New York: Macmillan, 1997. Societat de la informació. Noves tecnologies i Internet: diccionari terminològic. Barcelona: TERMCAT, Centre de Terminologia, 2000.\nVersió electrònica revisada de la Guia lingüística pràctica 1. Servei de Llengües i Terminologia de la UPC, 1999. Versió electrònica revisada de la Guia lingüística pràctica 2. Servei de Llengües i Terminologia de la UPC, 1996. Xuriguera, J.B. Els verbs catalans conjugats. 37ª ed. Barcelona: Editorial Claret.\n[modifica] Apèndixs [modifica] Apèndix 1. Paraules i expressions freqüents TBF\n[modifica] Apèndix 2. Errors freqüents [modifica] Construccions incorrectes En la parla de cada dia utilitzem tot un seguit d'expressions, majoritàriament manllevades del castellà, que són incorrectes i que, evidentment, no utilitzarem en les traduccions. Algunes d'aquestes expressions incorrectes són:\n[modifica] Donat que\nÉs la traducció incorrecta al català de l'expressió castellana «dado que». Al seu lloc, utilitzarem «atès que»: Text original\nSince the FAQ are not updated...\nDonat que les PMF no estan actualitzades...\nAtès que les PMF no estan actualitzades...\nTambé són incorrectes les construccions del tipus «donat el» / «donada la» / «donats els» / «donades les»; ha de ser «atès el» / «atesa la» / «atesos els» / «ateses les»: «Ateses les dificultats per aconseguir...».\nEn català no és correcte utilitzar «doncs» en sentit causal. Al seu lloc, utilitzarem «ja que», «perquè», etc. Text original\nThe file cannot be opened, as it does not exist.\nNo es pot obrir el fitxer, doncs no existeix.\nNo es pot obrir el fitxer, ja que/perquè no existeix.\n[modifica] En quant a\nÉs la traducció incorrecta al català de l'expressió castellana «en cuanto a». La forma correcta és «quant a» o bé «pel que fa a»: Text original\nAbout data transmission...\nEn quant a la transmissió de dades...\nPel que fa a/Quant a la transmissió de dades...\n[modifica] Hi han\nEl verb «haver-hi» és impersonal, per això no té plural en català central, atès que no té subjecte. Per tant, no es diu «hi han», «hi havien», «hi hauran», sinó «hi ha», «hi havia», «hi haurà», encara que el complement que el segueixi sigui plural: Text original\nThere are some commands that...\nHi han algunes ordres que...\nHi ha algunes ordres que...\n[modifica] Tals com\nÉs la traducció incorrecta al català de l'expressió castellana «tales como». La forma correcta és «com ara»: Text original\nSome programs, such as Winamp, can perform...\nAlguns programes, tals com el Winamp, poden dur a terme...\nAlguns programes, com ara el Winamp, poden dur a terme...\nTambé és incorrecta la construcció «tal i com», ha de ser «tal com»: «Tal com diu el manual...»\n[modifica] Tenir que\nÉs la traducció incorrecta al català de l'expressió castellana «tener que». La forma correcta és «haver de»; també es pot utilitzar el verb impersonal «caldre»: Text original\nYou must close the file before deleting it.\nAbans de suprimir el fitxer teniu que tancar-lo\nAbans de suprimir el fitxer heu de tancar-lo / cal que el tanqueu.\n[modifica] Paraules i expressions que cal evitar [modifica] Sí / si Un error habitual en la localització de l'anglès al català és confondre la conjunció «si» amb la partícula afirmativa «sí». L'afirmació anglesa «yes» s'expressa en català amb la partícula «sí» (amb accent damunt la «i»), que es distingeix de l'expressió de valor condicional «si», equivalent de l'anglès «if»/«whether».\nYes, I want to use the file if available.\nSi, vull utilitzar el fitxer si està disponible.\nSí, vull utilitzar el fitxer si està disponible.\n[modifica] To be about to Aquesta construcció, que apareix amb una certa freqüència, no es traduirà per «estar a punt de», sinó per la construcció «ara» + futur:\nThe application is about to be installed.\nL'aplicació està a punt d'instal·lar-se.\nAra s'instal·larà l'aplicació.\n[modifica] To need Cal tenir en compte que, en anglès, el verb «to need» de vegades s'utilitza en el sentit d'obligació més que no pas de necessitat real; en aquest cas no el traduirem per «necessitar» sinó per «caldre», i fins i tot ho podem convertir en una frase impersonal:\nYou need to fill the form to get access to this webpage.\nPer poder entrar a aquesta pàgina web necessiteu emplenar el formulari.\nPer poder entrar a aquesta pàgina web cal que empleneu el formulari.\nPer poder entrar a aquesta pàgina web cal emplenar el formulari.\n[modifica] Altres paraules i expressions Hi ha alguns termes anglesos que de vegades traduïm sense pensar-nos-ho gaire, però, sense que aquesta traducció sigui incorrecta, i sempre depenent del context, n'hi ha de més adients:\nTraducció habitual (en el nostre àmbit)\nTraduccions recomanades (en el nostre àmbit)\nla companyia on treballeu\nun nom diferent\nel document sencer\nin the file, in the list\nen el fitxer, en la llista\ndel, de la\nun fitxer particular\nun fitxer específic\nespecifiqueu un nom de fitxer\n[modifica] Falsos amics Hi ha un bon nombre de termes anglesos la traducció al català dels quals sembla evident, però que, en canvi, és incorrecta. D'aquestes paraules se'n sol dir «falsos amics» o, en anglès, «false friends». Aquí teniu els més habituals en informàtica:\nTraducció incorrecta (en el nostre àmbit)\nTraducció correcta (en el nostre àmbit)\nenter, to (ús transitiu)\ntipus (de lletra)\n(en molts casos) tornar a...\narrencar de nou\ntornar a crear\nfuncionar amb, permetre l'ús de, ser compatible amb...\nwait (for), to\nesperar, esperar a\n[modifica] Barbarismes Per influència de l'espanyol (sovint també de l'anglès), i també per un desconeixement de la llengua, amb freqüència utilitzem mots que són incorrectes, o bé que són correctes però no s'utilitzen adequadament. En aquesta llista hi teniu els més freqüents:\na / ha: ha és una forma del verb «haver»; per tant, sempre du un participi darrere: «ha obert», «ha compilat», «ha introduït». En canvi, a és una preposició: «M'ho ha dit a mi», «S'ha desat a la carpeta».\nalçada / alçària / altura: Una persona o un altre ésser viu pot fer una alçada d'1,80 m, però un tipus de lletra pot fer 20 punts d'alçària i una taula, 5 files d'alçària. Un avió pot volar a una altura de 10.000 m.\ndarrere / darrera: La forma correcta és amb -e: darrere (i no «darrera»). El mateix per a enrere, rere, etc. Compte: «darrera» és correcte quan fa referència a la forma femenina de l'adjectiu «darrer» («la darrera vegada»). deshabilitar / inhabilitar: el verb anglès disable es tradueix sempre per inhabilitar, no pas per deshabilitar.\nem / hem: hem és una forma del verb «haver»; per tant, sempre du un participi darrere: hem obert, hem compilat, hem introduït. En canvi, em vol dir «a mi», i s'utilitza amb formes verbals conjugades: «em sembla», «em dóna», «em diu». Com a regla pràctica, es pot aplicar una prova: em pot canviar-se, a la llengua parlada, per «me»: «em sembla» = «me sembla». En canvi, amb hem no es pot fer. Aplicant aquesta prova senzilla n'hi ha prou per saber quina de les dues formes cal utilitzar.\nesquerre: «esquerre» només és correcte quan s'utilitza com a adjectiu masculí («el botó esquerre»), però en cap cas es pot utilitzar com a nom. Com a nom, la forma correcta és «esquerra» («a l'esquerra de la pantalla»).\nfallar / fallir: Un procés, programa, etc., pot fallar o pot fallir, però no pot fer fallida, ja que aquest substantiu s'aplica a altres àmbits. Per raons de simplicitat, doncs, utilitzarem sempre el verb fallar.\nmajor que / més gran que / menor que / més petit que: Un fitxer pot ser més gran o més petit que un altre, però mai major ni menor. Major i menor s'utilitzen molt poc, i només fora del nostre àmbit.\nmida / mesura / tamany: Tamany és un castellanisme inacceptable, tot i que malauradament molt estès; un fitxer té una mida determinada, però es poden prendre mesures per fer-lo més petit. Una d'aquestes mesures pot ser utilitzar un altre tipus de compressió.\nnombre / número: El mot nombre s'usa quan es pot canviar per «quantitat» («El nombre de visitants del web és de XX» = «La quantitat de visitants...») o bé quan vol dir «xifra» («El nombre 0 no pot aparèixer mai»). El mot número indica la posició dins una sèrie. Exemples: «el número de sèrie», «el número de port», «el nombre de fitxers», «el nombre d'instal·lacions». No es pot usar número en els casos en què pertoca nombre.\npausar / fer una pausa: pausar, en català, no existeix. Per traduir el verb anglès to pause cal cercar altres solucions, com per exemple: fer una pausa.\nprogramari - maquinari / programaris - maquinaris: Tant programari com maquinari són mots que no tenen plural; per tant, programaris i maquinaris són mots incorrectes.\nrecolzar - donar suport: Recolzar només es pot utilitzar en un sentit físic: per tant, una institució no ens pot recolzar ni donar recolzament: només ens pot donar suport (però tampoc no ens pot suportar). Si algú ens ofereix el seu suport vol dir que està d'acord amb nosaltres, que està disposat a defensar les nostres opinions; però si ens ofereix recolzament vol dir que permet que ens hi recolzem físicament.\ntargeta / tarja: Tarja existeix, però no en el sentit amb què ens trobem normalment en l'àmbit informàtic. Utilitzarem sempre targeta (de so, de vídeo, de xarxa, etc.)\n[modifica] El web o la web? Contràriament al que es veu sovint, el mot «web» només es pot utilitzar en femení («la web») quan ens referim a una pàgina web. Si parlem d'un lloc web, o de tot el sistema web, haurem d'utilitzar el masculí («el web»). Atès que és infreqüent que un web contingui una sola pàgina, rarament parlarem d'una pàgina web, i per tant cal dir sempre «el web del diari X», «el web de la Generalitat», etc. Si volem fer referència a una pàgina concreta d'un web, podem parlar de «la pàgina de serveis del web de l'Ajuntament» o de «les pàgines de descàrrega del web de la revista X».\n[modifica] Tipografia Tot sovint s'utilitza l'accent agut (´, caràcter ASCII ampliat 180) en comptes de l'apòstrof (', caràcter ASCII 39) per apostrofar paraules; això és incorrecte. Per tant, no heu d'escriure «l´adreça» ni «l´URL», sinó «l'adreça» i «l'URL».\nAlguns traductors es troben amb problemes a l'hora d'escriure el punt volat (·, caràcter ASCII ampliat 183) que forma part de la ela geminada, i escriuen un punt normal (., caràcter ASCII 46) al seu lloc. Atès que la forma «l.l» és incorrecta («cancel.la»), cal escriure «l·l» («cancel·la»). A la majoria de teclats, el punt volat es troba a la tecla del 3. Per escriure la ela geminada, doncs, cal prémer Majús + 3 (ens referim a les tecles de les xifres, no pas a les tecles de funció, les que hi ha situades a la part superior del teclat). Si aquest caràcter no és al vostre teclat, premeu la tecla Alt i, sense deixar-la anar, escriviu 0183 al teclat numèric de la dreta (no amb els nombres de la part superior del teclat, sota les tecles de funció). Finalment, deixeu anar la tecla Alt, i el punt volat ha d'aparèixer allà on teniu la busca.\n[modifica] Apèndix 3. Topònims i llengües [modifica] Topònims Quan calgui traduir noms de ciutats o altres topònims se seguiran els criteris següents:\nEn el cas de topònims dels Països Catalans, és a dir, de (alfabèticament) Catalunya, Catalunya del Nord, Franja de Ponent, Illes Balears, País Valencià i Principat d'Andorra, a més del Carxe i la ciutat sarda de l'Alguer: s'utilitzarà sempre la forma nadiua (incloent-hi les formes occitanes d'Era Val d'Aran i la Fenolleda). Exemples: Girona, Perpinyà, Benavarri, Alaior, Alcoi, la Massana, Vielha. En el cas de topònims de fora dels Països Catalans: s'utilitzarà sempre la traducció/adaptació fonètica històrica. Si no n'hi ha cap, s'utilitzarà el topònim oficial en la llengua original, o la forma adaptada en el cas de llengües que no utilitzin l'alfabet llatí. Exemples: Saragossa, Cadis, Londres, Moscou, Nàpols, Nova York, l'Havana, però Buenos Aires, San Francisco, Los Angeles, Düsseldorf. Per adaptar topònims que pertanyen a l'alfabet ciríl·lic, àrab o hebreu, recomanem seguir les propostes de transcripció de l'IEC.\nConvé recordar que en català els articles dels topònims van en minúscula, excepte quan es troben a l'inici d'una frase o bé en els casos en què es conserva el topònim en la llengua original: l'Hospitalet de Llobregat, l'Alcora, la Bastida, l'Havana; però Los Angeles, Los Alamos.\n[modifica] Llistat de països Codi\nBielorússia (o Rússia Blanca)\nIlla de Cocos\nArxipèlag (Illes) de Cook\nNova Guinea Pàpua\nRússia (o Federació Russa)\nIlles de Turks i Caicos\nRegne Unit (o Gran Bretanya i Irlanda del Nord)\nEstats Units d'Amèrica (Estats Units)\n[modifica] Ciutats del món La taula que presentem tot seguit és una primera aproximació a una llista de ciutats en català. S'ha extret d'un llistat de capitals de països en català, que en un futur s'anirà ampliant.\nBàndar Seri Begàuan\n[modifica] Llengües Anglès\nPashto, Pashtu, Paxto\n[modifica] Alfabets Anglès\n[modifica] Crèdits i llicència Aquest document és obra de Quico Llach, Jordi Mas, Jordi Coll, Toni Hermoso, Jordi Serratosa, Diana Coromines, Sílvia Miranda, Xavier Rull i Pau Iranzo.\nVolem agrair l'assessorament, esmenes i suggeriments de les següents persones i institucions: Anna Grau, Jordi Irazuzta, Gil Forcada, Josep Ma Ferrer, Marc Belzunces, Miquel Parella, Juli Moll, Lou Hevly, Idali Vera Grau, el TERMCAT i l'Institut Cartogràfic de Catalunya.\nEl format i estil del document no hauria estat possible sense la col·laboració d'Anna Barberà. © Softcatalà 2000-2010. Publicat sota Llicència de Creative Commons del tipus Reconeixement-Compartir Igual 3.0 Genèrica.\nObtingut de «https://www.softcatala.org/w/index.php?title=Guia_d%27estil/Guia_2010/Tota&oldid=23936»\tCategoria: Guia d'estil 2010\tSoftcatalà © 1998-2015 Contacte | Avís legal | Codi de conducta\nDarrera modificació de la pàgina: 1 juny 2010 a les 12:55.\nAquesta pàgina ha estat visitada 21.543 vegades.


Bon dia nins i nines, com duis la setmana? Esper que les tasques d'ahir vos agradassin molt i fossin entretingudes. Aquí vos deix la tasca d'avui:\n-De CATALÀ, com que la setmana passada vàrem treballar els signes de puntuació. Aquí vos deix una activitat perquè vosaltres posseu els signes d'aquí baix, al seu lloc. Sereu capaços? Teniu una petita explicació al vídeo.\nI vos deix aquest conte per si el voleu mirar i escoltar-lo:\n-De MÚSICA na Neus m'ha enviat això per voltros.\nAquesta setmana vos proposo fer una manualitat. Farem unes MARAQUES i les utilitzarem a la tasca de la pròxima setmana.\nAquí et deix un vídeo per saber com fer-les:\nFinalment aquí teniu les parts de la flor que vareu trobar ahir a la sopa de lletres:\nEnllaç tutoria de 15,30 a 16,30h, la canviam d'hora perquè crec que serà més assequible pels pares que fan feina:\nHola Miquel, ses feines man anat molt be. SAllimonera ja te dues fulles i surt una altra. Fins dema\n2 de juny de 2020, a les 13:40\nHola soc en BALTASAR avui lo que m´ha agradat mes es el catala .\n3 de juny de 2020, a les 6:49\nHola Miquel, he fet totes ses feines, beme falta englishtics. Lo de llengua dels signes de puntuacio,me pensava o havia fet tot be, pero m'ha donat fallo de 5. Fins dema\n3 de juny de 2020, a les 7:12


Un vídeo promociona el comerç tradicional alteà - Altea Digital\nUn vídeo promociona el comerç tradicional alteà\nLa Regidoria de Comerç de l’Ajuntament d’Altea ha realitzat una acció més per a impulsar i fer valdre el comerç alteà, i per açò ha editat un vídeo on els protagonistes són els mateixos comerciants, i té per objecte promocionar el comerç local. El mateix recrea la bona atenció i varietat existent en les zones de vendes del municipi i convida a fer les compres nadalenques a Altea.\nCom ha explicat l’edil de l’àrea, Anna Alvado, “aquesta va ser una proposta que es va acordar en la passada reunió de comerciants celebrada per a preparar la campanya de Nadal. El vídeo va veure la llum fa uns dies i està sent una de les accions nadalenques amb més èxit, ja que és molta la gent que ho està compartint en xarxes socials”.\nEl vídeo promocional compte també amb subtítols en anglés perquè els residents estrangers, puguen entendre-ho. Per a Alvado, “és important arribar a tots els clients, tant els nacionals com els estrangers”.\nSegons Alvado, “fa diversos dies que el vídeo està circulant per les xarxes socials i sé que està tenint molt bon acolliment. Amb aquesta acció aconseguirem arribar a una ràtio molt amplia de població, que és del que es tracta”; ha conclòs Ana Alvado, qui ha convidat a gaudir del mateix en la pàgina web d’Ajuntament, o en les pàgines de facebook de la Regidoria de Comerç d’Altea o en la d’Alcea.