El crucifix mutilat del MEV mostra semblances genèriques amb alguns crucifixos romànics noruecs com el de Grinaker, especialment en la barba i el tors. És del tipus Christus crucifixus vigilans o «Majestat nua» per diferenciar-lo de les Majestats vestides com la de Lluçà o les Planes, un dels millors exemples catalans d'aquesta tipologia.\nMARIA: LES IMATGES DE CULTE\nLa devoció mariana va gaudir d’un gran apogeu a l’Europa medieval i a partir del segle XII pràcticament qualsevol església, li fos dedicada o no, en posseïa una imatge. Per això les marededeus són tan abundants arreu del continent. Malgrat això, les més de dues-centes imatges marianes conservades tant a Escandinàvia com a Catalunya en representen igualment un percentatge important.\nLa Marededeu de Kyrkjebø és conserva al Museu de Bergen i en una restauració es van descobrir fragments de pergamí dins la imatge. Els pergamins de l'interior foren escrits vers al 1200 al nord de França, per tant és de suposar que la Verge de Kyrkjebø fou realitzada allà i importada a Noruega.\nAlgunes imatges en fusta de sants i de la Verge eren reliquiaris perquè presenten un receptacle excavat, que hauria estat cobert amb plaques de metall. Al cap de la Maderedéu del Museum Catharijneconvent hi ha una cavitat d'uns 7 cm de diàmetre que allotjava una relíquia, avui desapareguda.\nA diferència d’altres marededeus romàniques catalanes, la Madededéu Espona ha conservat gairebé del tot una policromia antiga. No sabem quin és el seu origen, però les semblances amb certes imatges del bisbat d’Urgell i concretament cerdanes, podrien indicar que fou obrada en un taller de la Cerdanya.\nL'ESCULTURA A L'ALTAR: EL RETAULE-TABERNACLE\nLes talles d’altar d’entre els segles XII i XIV es presenten sovint com a escultures exemptes i amb perspectiva frontal. Però en força casos les imatges tenen poca profunditat i són inestables. Exemples conservats en diferents indrets de Noruega, de la península Ibèrica i, en menor mesura, de Catalunya suggereixen que moltes d’elles es presentaven dins de retaules-tabernacle: un temple a petita escala amb columnetes, que podia tancar-se mitjançant portelles decorades amb pintures o relleus.\nEl retaule-tabernacle de Múli es conserva al Museu Nacional de Copenhaguen però procedeix de l’església de Múli, a Islàndia, on es conserven uns 1200 inventaris de les esglésies on hi consta que havia diverses marededéus “i husi oc hurðum”, és a dir, dins d’una “caseta amb portes”.\nDegut a la seva esveltesa i poc gruix, sembla ser que la Marededéu de Santa Maria "la Rodona", procedent de l’església de Santa Maria de Vic, anava adossada a un moble d'altar tipus retaule-tabernacle com el de Dal.\nNo tot s’assemblava, en les esglésies catalanes i noruegues. Per exemple, a banda de l’arquitectura, al Nord noruec hi ha molts més testimonis de retaules-tabernacle, mentre que al Sud català documentem altres tipologies, com els laterals d’altar i els baldaquins-plafó. Malgrat això, tots aquests elements contribuïen a expressar un mateix horitzó ritual i espiritual.


“SI BEUS, NO CONDUEIXIS” - Agustí Peñalvert - Advocats\n“SI BEUS, NO CONDUEIXIS”\nRecordeu aquell espot publicitari de la DGT, cap al 1985, en què Steve Wonder, des de la part del darrere del seu descapotable, ens cantava: “DOOON’T, DRIVE, DRUNK”, i acaba l’anunci amb el mateix missatge traduït amb un accent especial: “Si bebes, noooo, conduskassss.” Aquest anunci va tenir un gran èxit.\nVejam: la veritat és que no vull pas que canteu cap cançó, però sí que m’agradaria que en acabar aquest article els digueu als vostres familiars, amics, companys de feina, empleats…: “Escolta, al proper sopar d’empresa, millor si hi anem en taxi”.\nSegons l’Institut Nacional d’Estadística, l’any 2016 el nombre d’adults condemnats amb sentència ferma va ser de 271.526. D’aquests, el 23,8% ho van ser per delictes relacionats amb la seguretat viària. Feu comptes: 64.623,18 condemnes en 1 any. Ja us podeu imaginar que aquest delicte és el que més es repeteix als jutjats. I m’atreviria a dir que més del 50% de les condemnes, unes 40.000, ho són per la conducció sota els efectes de l’alcohol i les drogues. Més de 100 condemnes al dia.\nLa feina dels advocats en aquesta mena d’assumptes és limitada. La veritat és que hi ha poques estratègies de defensa. No em sembla malament, atesa la gravetat de les conductes, però hauríem de reduir tantes condemnes.\nQualsevol de nosaltres es pot trobar en aquesta situació si subestimem els efectes de l’alcohol i ens posem al volant en condicions, diguem-ne, “inadequades”, després d’un sopar d’empresa. En girar a la primera cantonada, ens trobem la policia. I si li fem la guitza amb l’etilòmetre de mà i superem els 0,60 mg/l, estem perduts, denúncia, vehicle immobilitzat i cap al jutjat.\nQuè passarà al jutjat?\nEl que fa un advocat quan arriba al jutjat és anar a buscar l’atestat policial. S’ha d’analitzar el resultat dels tests d’alcoholèmia. Si la taxa no supera els 0,63 mg/l, “bingo”, tenim possibilitats d’absolució, per aplicació dels marges d’error sobre els mecanismes de control. Avui dia, passa poques vegades. La fiscalia te l’afina.\nTambé revisem l’acta de simptomatologia elaborada per la policia. Si hi ha sort i l’agent no ha estat gaire curós en la descripció del nostre comportament, podem aprofitar-ho. Si, per contra, la pren amb nosaltres i hi diu “camina amb dificultat, parla pastosa, ulls vidriosos, pregunta el mateix nombroses vegades… no s’adona de res”, hi haurà condemna.\nQuedar-nos sense possibilitat de conduir durant més de mig any és un canvi a les nostres vides difícil d’assimilar, per tant, recordeu: “SI BEUS, NO CONDUEIXIS”. Alt i clar.


Fira i Jornades de la Taronja - Agenda Cultural Arts Mallorca\nFira i Jornades de la Taronja\nLes taronges són el producte per excel•lència del municipi de Sóller, un cítric que en aquesta vall fèrtil de la serra de Tramuntana adquireix la categoria de menjar. Aquesta fira i jornades de la taronja ofereixen l'oportunitat de comprovar in situ, així com les diferents formes d'assaborir, amb degustacions de sucs i begudes, de tapes salades i dolces.\nA aquestes jornades se suman restaurants de Sóller, Port de Sóller i el veí Fornalutx, oferint menús degustació de tres i quatre plats que tenen com a ingredient la taronja.\nVal la pena desplaçar fins a Sóller en el seu famós tren de fusta, que parteix des de Palma. El seu recorregut, que travessa la serra de Tramuntana, ofereix unes bellíssimes panoràmiques difícils de trobar en un altre lloc.


Marc Parra guanya la final nacional de la Danone Nations Cup amb l'aleví femení del RCD Espanyol - La Veu - Esports\nMarc Parra guanya la final nacional de la Danone Nations Cup amb l'aleví femení del RCD Espanyol\nMarc Parra acompanyat pel fisioterapeuta Guillem Ruiz, a l'esquerra, y el segon entrenador Manuel Núñez.\nL'equip que entrena el tècnic montcadenc va guanyar la final contra l'Atlètic de Madrid a la tanda de penals després de que el partit acabés amb un empat a 1\nEl tècnic montcadenc Marc Parra s’han proclamat campió de la final nacional de la Danone Nations Cup amb l’equip aleví femení del RCD Espanyol durant la competició que s’ha disputat aquest passat cap de setmana a València. Les blanc-i-blaves, que estaven al grup E, van acabar la primera fase a la segona posició amb 4 punts amb una victòria contra l’Athletic Club (2-1), un empat contra la UD Levante (0-0) i una derrota contra el CFF Madrid (4-1). Després de superar els quarts de final contra el CF Málaga (3-3, als penals) i les semifinals contra el CF València (1-4), l’equip de Marc Parra va guanyar la final contra l’Atlètic de Madrid (1-1), també per penals. Gràcies a aquest triomf, les blanc-i-blaves s'han classificat per disputar la final mundial que se celebrarà el 12 d'octubre a Barcelona, al RCD Stadium. Aquesta temporada, l'aleví femení del RCD Espanyol també s'ha proclamat campió del grup 1r de Primera Divisió amb 60 punts i un ple de 20 victòries en 20 jornades (163 gols a favor i 17 en contra). Els seus propers reptes són la final del Campionat de Catalunya, que disputarà aquest dissabte contra el CD Sant Gabriel a Martorell, i la Liga Promises.


Józef Turczyński - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJózef Turczyński (Jitòmir, 2 de febrer de 1884 – Lausana, 27 de desembre de 1953) va ser un pianista, pedagog i musicòleg polonès que va exercir una poderosa influència sobre el desenvolupament de la docència i la interpretació de piano, especialment en les obres de Frédéric Chopin, durant la primera meitat del segle xx. Va ser, en gran part, el responsable d'una edició performativa de les Obres completes per a Piano de Chopin, que encara es considera definitiva.\n2 febrer 1884\n27 desembre 1953 (69 anys)\nMusicòleg, pedagog musical i pianista\nAcadèmia Nacional de Música d'Ucraïna Txaikovski\nVa fer els primers estudis amb el seu pare el qual havia estat deixeble de Stanisław Moniuszko. Es graduà en Dret a Kiev, el 1907, i posteriorment es traslladà a Viena per estudiar piano amb Ferruccio Busoni. Després va fer més estudis amb Anna Yesipova a Rússia, i va obtenir el primer premi al concurs de piano de Sant Petersburg el 1911, seguidament emprengué una brillant gira com a concertista arreu d'Europa. Fou professor de piano en els Conservatoris de Kiev (1915/19) i de Varsòvia (1919/39) en aquest últim tingué per alumne a Constantin Regamey i Felicja Blumental. Després s'establí a Suïsa.\nJunt amb Ludwik Bronarski i Paderewski, tingué cura de l'edició de les obres de Chopin, que es publicà a Varsòvia entre 1949i 1959.\nEn els seus últims anys, Turczyński va viure al Brasil, però va morir a Lausana, Suïssa.\nEdita SARPE, Gran Enciclopedia de la Música Clásica, vol. IV, pàg. 1486. (ISBN 84-7291-226-4)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Józef_Turczyński&oldid=27880951»\nDarrera modificació: 26 jul 2021 a les 20:32\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 jul 2021 a les 20:32.


Ansietat física social i educació física escolar: les noies adolescents a les classes de natació - Apunts Educación Física y Deportes\nAnsietat física social i educació física escolar: les noies adolescents a les classes de natació\n*Correspondència: María José Camacho-Miñano mjcamacho@edu.ucm.es\nAquest estudi qualitatiu analitza l’ansietat física social (AFS) que experimenten les noies adolescents en el context de les classes de natació que es desenvolupen en educació física (EF), aprofundint en els seus factors explicatius així com en les estratègies d’afrontament (coping) utilitzades. Per a això s’ha fet un estudi de cas en un centre escolar mitjançant 12 entrevistes semiestructurades a noies adolescents i al professorat que els imparteix classe de natació junt amb l’observació de les classes. Les dades s’han categoritzat mitjançant una anàlisi de contingut qualitativa i triangulació. Els resultats assenyalen que l’AFS és una emoció que moltes noies experimenten a les classes de natació pel fet que el cos queda exposat a les mirades avaluatives dels altres, especialment dels nois. El context social de les classes es revela com a clau, ja que patir crítiques o burles en relació amb l’aparença física per part dels companys és un dels factors causals de l’AFS, mentre que el suport i acceptació social contribueixen a minimitzar-la. Les conseqüències d’aquest malestar deriven en estratègies de coping orientades a: la resolució de problemes adoptant conductes específiques per ocultar el cos; el maneig de les emocions autoconvencent-se que és una situació normal; i fins i tot l’evitació de la situació negant-se a participar a les classes. Per proporcionar a les noies una experiència positiva de l’EF, el professorat hauria de considerar aquesta problemàtica en l’ensenyament d’aquest contingut.\nParaules clau: ansietat física social, classes de natació, educació física, gènere, imatge corporal, noies adolescents.\nRebut: 26 de juliol de 2013\nAcceptat: 10 de gener de 2014


Opinió – Pàgina 3 – La Salle Premià Report\nTu també pots ajudar a reduir l’assetjament escolar\nA Catalunya, l’assetjament escolar és molt freqüent, ja que un 14,8% dels joves han reconegut haver-ne patit alguna vegada. És una de les xifres més altes d’Espanya, segons un informe de l’OCDE,\nLa pandèmia del coronavirus (COVID-19) ha provocat una crisi sense precedents en\nEls estereotips és un tema del que es parla poc i que\nL’ús del mòbil a l’hora del pati, a favor o en contra?\nActualment, a la majoria d’instituts, entre els que s’inclou La Salle Premià de Mar, no està permès l’ús de dispositius mòbils durant les estones d’esbarjo. Es considera que el mòbil pot afectar\nDonald Trump i Joe Biden. Aquests segurament han estat els dos noms més pronunciats i buscats a Google durant les últimes setmanes. Els dos aspirants a la presidència dels Estats Units tenen\nPoder conciliar vida escolar i vida personal\nActualment dins l’ensenyament de Secundària a Catalunya hi ha diferències en els horaris escolars. La majoria de les escoles públiques fan horari reduït, acabant la seva jornada a les 14h, mentre que la\nRemakes: millora o destrucció de sèries i pel.lícules?\nUn dels temes més controvertits i polèmics en el món de les sèries i les pel·lícules són els anomenats “Remake”. Els “Remake” són adaptacions de les sèries i pel·lícules antigues a una\nUna reflexió sobre el sexisme de les cançons de reggaeton\nEl reggaeton es va originar a Puerto Rico l’any 1992, fruit de la fusió del reggae i del dancehall. És una expressió musical urbana, els orígens de la qual són a la\noctubre 13, 2020 novembre 21, 2020\nLa pandèmia del coronavirus (COVID-19) ha provocat una crisi sense precedents en tots els àmbits. En l’esfera de l’educació, aquesta emergència ha donat lloc a el tancament massiu de les escoles, per\nOusmane Dembélé, triomfarà al Barça?\nOusmane Dembélé és un jugador francés que va fitxar el Barça l’any 2017. Va començar la seva carrera al Rennes i poc després el va fitxar el Borussia Dortmund. Després d’una gran temporada


Ràdio Balaguer - L'Escola Municipal de Música de Balaguer prepara pel proper dijous 17 de juny l'activitat 'Musiquem Balaguer'. Es farà al parc de la Transsegre i hi participaran 280 alumnes de 5è de primària de les escoles de la ciutat\nL'Escola Municipal de Música de Balaguer prepara pel proper dijous 17 de juny l'activitat 'Musiquem Balaguer'. Es farà al parc de la Transsegre i hi participaran 280 alumnes de 5è de primària de les escoles de la ciutat\nD'altra banda, l'escola celebrarà els dies 21 i 22 de juny els concerts de final de curs al Teatre Municipal\nL'Escola Municipal de Música de Balaguer ha preparat pel proper dijous 17 de juny l'activitat 'Musiquem Balaguer'.\nLa música és un element fonamental en el creixement personal de les persones, i també una eina de dinamització cultural que genera inclusió i cohesió social, al mateix temps que impulsa una positiva transformació emocional i educativa. Per tots aquests motius l’Escola va proposar per aquest curs a les escoles de Balaguer l'activitat Musiquem Balaguer i ho va fer amb tres objectius bàsics, segons ha explicat a Ràdio Balaguer la directora del centre, Rosa Mari Masip: obrir l'Escola de Música a la ciutat, que els alumnes del diferents col·legis coneguin què s'hi fa i poder treballar conjuntament algunes coses. Per tot plegat, l'alumnat de 5è de primària de les escoles de règim general de Balaguer han preparat un repertori de dues cançons proposades per l'escola de música (Hey Jude de Beatles i L'únic que vull és cantar de Doctor Prats) amb la seva corresponent coreografia.\nL'activitat es farà al parc de la Transsegre i consistirà en un assaig conjunt de totes les escoles amb el combo de l'EMMB, un taller de percussió corporal i la interpretació conjunta de les dues peces. Es durà a terme durant el matí amb un concert final a les 12h a la gespa del riu i hi participaran uns 280 alumnes de cinquè de primària de totes les escoles de Balaguer.\nD'altra banda, l'Escola Municipal de Balaguer celebrarà el final de curs amb dos concerts al Teatre Municipal els dies 21 i 22 de juny. Hi participaran, com és habitual, les agrupacions corals i instrumentals de l'escola i compartiran amb el públic la feina feta conjuntament durant el curs.\nSegons la mateix Masip, habitualment el concert de final de curs es feia a mig maig però aquest any, a causa de la pandèmia ,s'ha decidit retardar i se'n faran dos sessions per poder donar cabuda així al màxim nombre de famílies tenint en compte que l'aforament encara està limitat. La mateixa Masip assenyala que per assistir-hi cal inscripció prèvia a la web de la paeria.


Trencar l'escletxa de gènere en el treball, un dels principals reptes de València Activa de cara al 2023 - Diari La Veu\nEscriba el número 491448\n. Imatge d'arxiu. / DLV\nVALÈNCIA. València Activa, l'agència d'inserció laboral i emprenedoria de l'Ajuntament de València, ha demostrat en aquests últims anys que s'ha superat el que en un primer moment s'augurava com un dispositiu per a només tramitar beques. En aquests quatre anys d'activitat, ha pogut donar feina a un total de 5.608 persones i ha desplegat la seua xarxa per tota la ciutat; sota la seua marca, ha impulsat tallers de formació i activitats per a l'emprenedoria i la innovació, i ha aconseguit crear els centres de Barris per l'Ocupació, que ara pretén ampliar fins als dènou en tota la ciutat.\nLa regidora de Sectors Econòmics i Treball, Pilar Bernabé, fa balanç de la trajectòria de l'agència en aquests quatre anys –abans sota la gestió de Sandra Gómez– i explica els nous reptes de cara als pròxims anys; el més ambiciós, trencar amb dues escletxes que marquen en l'actualitat el mercat laboral: l'escletxa de gènere i la digital.\nBernabé indica que la major part d'empreses valencianes reconeixen que la seua escletxa de gènere arriba al 50%. Per aquesta raó, des de València Activa s'ha marcat com a repte impulsar Tallers per la Igualtat, per la qual cosa més de 80 treballadors i càrrecs d'empreses participaran en tallers per a fomentar la igualtat durant l'últim trimestre del 2019. Per a fer més força en la implantació de la igualtat real en les empreses, l'Ajuntament també pretén implantar el centre LIDERA per a visibilitzar el lideratge i el talent femení.\nNo és la primera iniciativa que emprenen des de la marca d'inserció laboral valenciana amb perspectiva de gènere. El passat gener ja va posar en marxa l'agència Treballem Iguals, que s'encarrega de dur a terme totes les accions en matèria d'igualtat laboral i lluitar contra els sostres de vidre que troben moltes dones en els seus llocs de treball.\nEl segon desafiament, però, va adreçat concretament a les persones afectades per l'escletxa digital, és a dir, per la frontera entre l'ús rutinari de les tecnologies en el seu entorn de treball i la seua falta de formació en aquesta utilització intensiva. Per aquesta raó, l'agència posarà en marxa uns cursos de capacitació i competències en l'ús de les TIC (Tecnologies de la Informació i la Comunicació) que obriran més de 200 places per a l'últim trimestre del 2019. Aquests cursos, a més, aniran adreçats a les treballadores en perill d'exclusió digital: dones majors de 35 anys i homes majors de 55. Així mateix, també posarà en marxa l'Oficina Virtual de l'Emprenedoria.\nVertebrar la ciutat\nDurant aquests quatre anys, la sucursal laboral de l'Ajuntament de València també s'ha proposat ampliar la seua cobertura per tota la ciutat. En aquesta direcció anirà la iniciativa d'obrir cinc nous centres de Barris per l'Ocupació en Natzaret, Pobles del Nord, Nou Moles, Rascanya-Benimaclet i Campanar. "Territorialitzar el treball i fer un seguiment continu de la inserció laboral al barri" són els principals reptes pels quals Pilar Bernabé aposta en aquesta segona etapa de continuïtat de València Activa que s'obri en la nova legislatura.\nDe fet, gran part dels llocs de treball creats durant aquesta legislatura s'han gestat en aquests centres. De les més de 5.600 contractacions que s'han produït durant aquests mesos, més de la meitat han sigut gràcies a l'activitat dels Barris per l'Ocupació. Segons València Activa, aquestes contractacions aniran augmentant gràcies a la col·laboració entre l'Agència de Treball amb les empreses.\nLa regidora de Treball, Pilar Bernabé, no només celebra la contractació de milers de persones a través de l'Agència, sinó la consolidació dels programes de treball municipals per a persones desocupades menors de 30 anys; per a majors de 30 anys i parats de llarga duració, i per a les persones majors de 55 anys.\nEn els últims quatre anys, els diners públics destinats a ajudes i premis per a fomentar l'emprenedoria han superat els 6 milions d'euros. Des de València Activa també destaquen la formació de 13.600 persones i la creació de VLC Tech Ciy, la plataforma d'emprenedoria i innovació.\nEscriba el número 567963


Arriba a Vilassar de Dalt la cinquena edició del festival Revela-T - maresme360 - Portal de notícies del Maresme\nInicioCulturaArriba a Vilassar de Dalt la cinquena edició del festival Revela-T\n17 maig, 2017 Redacció Cultura, Vilassar de Dalt 0\nCinquena edició del Festival Revela-T. Foto: La Costa\nVilassar de Dalt acull a partir del proper divendres la cinquena edició del festival de fotografia analògica Revela-T. Es tracta d’una cita que, enguany, reuneix més de 50 exposicions de fotògrafs i galeristes nacionals i internacionals,com Kazuma Obara, Munemasa Takahashi, Manabu Yamanaka, Juanan Requena i Estela de Castro, entre altres.\nEn un món eminentment digital i caracteritzat per les presses i la immediatesa, Revela-T proposa gaudir de la fotografia sense presses a través del concepte ‘Slow Photo’. En una nota de premsa, l’organització defineix Revela-T com un certamen “dirigit als amants de la fotografia en general, especialment als amants de la fotografia química o analògica, pels qui el tempo també forma part del procés i del resultat”.\nA banda de les exposicions, el festival també compta amb un programa d’activitats paral·leles com tallers, xerrades, demostracions, exposicions i una fira comercial que tindrà lloc el darrer cap de sermana de maig.


3+2 o 4+1: què fan les universitats a Europa? - VilaWeb\nAutor/s: Xènia Serrat i Clara Congost\nEls sistemes universitaris d'Alemanya, Itàlia, Portugal, França, Suïssa, Noruega, Regne Unit i Dinamarca\nLa comunitat universitària viu uns dies convulsos a causa de la reforma proposada pel ministre espanyol José Ignacio Wert, que obre la porta a reduir a tres anys els graus i ampliar a dos els màsters. La proposta ha estat mal rebuda per una part dels estudiants i professors. Ara convé fer un cop d'ull a alguns altres països europeus per saber com organitzen l'ensenyament superior. Segons que denuncien alguns sindicats d'estudiants, a l'estat espanyol la reforma es fa per homogeneïtzar els anys d'estudi amb la resta d'Europa, però no perquè sigui una modificació convenient ni necessària.\nEn aquest moment, a l'estat espanyol el model implantat és el 4+1 (quatre anys de grau i un de màster), els preus dels estudis de grau van de 700 euros a 2.600 i els màsters en costen 4.000 de mitjana. Vegem què passa en els principals països europeus.\nA Alemanya s'aplica un sistema universitari flexible, que combina el 4+1 i el 3+2, i permet diverses formes estudi d'acord amb les circumstàncies individuals de cadascú. S'hi pot estudiar a temps complet, a temps parcial (treballant alhora) i a distància.\nEl grau té una durada mínima de tres anys i és el primer nivell de qualificació per a una professió. La durada màxima d'un grau és de quatre anys.\nDesprés del grau es pot cursar un màster per ampliar la formació, i pot durar entre un any i dos.\nEl sistema universitari alemany preveu també que en un període de tres anys els estudiants puguin cursar un doctorat i especialitzar-se en àrees concretes de la seva professió.\nA Alemanya els graus són gratuïts i els màsters tenen un preu màxim de 1.300 euros, però a la pràctica acaben essent també gratuïts.\nL'estat, a més, atorga beques d'uns 8.000 euros per motius econòmics, que beneficien de mitjana un 30% dels estudiants. Les famílies amb una renda baixa poden rebre més ajuts de l'estat: reduccions impositives o subsidis periòdics.\nEl sistema universitari italià es basa en el 3+2. El primer cicle consisteix en un curs que anomenen 'laurea', equivalen a un grau, que dura de tres anys. L'objectiu del 'laurea' és que s'adquireixin mètodes i nocions generals del coneixement d'una professió concreta. El segon cicle, 'magistrale', de dos anys, correspon al màster i ha de permetre un nivell avançat de preparació per a encarar el món laboral.\nEl cost dels graus i els màsters supera els 1.000 euros i gairebé el cent per cent dels estudiants l'han de pagar. Es preveuen beques econòmiques fins a 5.000 euros, però no n'obtenen ni el 10% dels alumnes.\nA Portugal s'aplica un sistema mixt que combina el 3+2 i el 4+1, segons les necessitats de cada estudi. L'accés a la universitat té un cost mitjà de 1.066 euros cada curs de grau.\nDesprés dels estudis per a obtenir el grau, es pot cursar un màster d'uns 1.000 euros per a l'exercici d'una professió regulada. La resta de màsters són de preu lliure.\nLes despeses universitàries hi van a càrrec dels estudiants, però el sistema ofereix beques que oscil·len entre 1.000 euros i gairebé 6.000. De totes maneres, la quantitat d'estudiants que se'n beneficia és tan sols d'un 15%. A les famílies amb un nivell de renda més baix, l'estat els atorga subsidis fins a 9.000 euros.\nEl sistema francès preveu una característica específica: amb dos anys d'estudis universitaris, un alumne pot obtenir el diploma d'estudis universitaris generals. Si els estudiants volen, després de cursar un any més aconsegueixen la llicenciatura.\nUn cop obtingut aquest títol es pot fer un màster, que també pot ser d'un any o de dos: si és d'un any, s'aconsegueix el mestratge ('maitrise'), i si és de dos, el magisteri ('magistére').\nEl 62% de la despesa en estudis universitaris recau en l'estat i el 20% en corporacions locals i més administracions públiques; les famílies paguen al voltant d'un 2% del preu total.\nA més, a França un 35% d'estudiants reben beques que poden arribar a ser fins de 6.000 euros i impliquen l'exempció del preu de la matrícula. També es concedeixen beques d'uns 2.000 euros per mèrits acadèmics i les famílies amb un nivell de renda baix poden optar a subsidis fins a 1.500 euros.\nA Suïssa el sistema universitari també es basa en el 3+2. Els graus universitaris són de tres anys i costen entre 700 euros anuals i 3.000. El màster és d'un any i mig i costa uns 3.000 euros. Aquests són els preus que s'estableixen de mitjana per a graus i màsters, però el preu que ha de pagar cada estudiant depèn totalment del seu nivell de renda.\nSuïssa destina 4.774 milions de francs del pressupost públic anual a la despesa universitària. D'aquesta partida, un 46% l'aporta la Confederació Helvètica, un 39% els cantons (organisme polític i administratiu sobre el qual es basteix l'estat federal) i un 15% va a càrrec de fons privats i de les famílies. S'hi ofereixen beques que poden superar els 13.000 euros i que beneficien aproximadament un 10% dels estudiants. Van destinades, principalment, a compensar el preu de la matrícula a estudiants amb dificultats econòmiques. A més, les famílies amb rendes més baixes també compten amb una reducció impositiva que pot arribar a 5.000 euros i subsidis fins de 8.000 euros.\nEl sistema universitari noruec combina el 3+2 i el 4+1. La majoria d'universitats funcionen amb el 3+2, però les escoles universitàries d'art ofereixen programes de 4+1.\nEl cost de graus i màsters va a càrrec de l'estat que, a més, preveu beques per motius econòmics que poden arribar a ser de 7.000 euros per a quasi el 60% dels estudiants.\nEl finançament del sistema universitari al Regne Unit és diferent als diversos territoris. A Escòcia, per exemple, els estudiants no han de pagar matrícula i poden obtenir préstecs per a finançar-se els estudis, en funció de la renda de la llar. El préstec màxim ronda els 7.600 euros per als estudiants que no viuen a la llar familiar i els 6.200 per als qui hi viuen. El mínim, sigui quin sigui el nivell d'ingressos és de 840 euros l'any per qui viu a casa i de 1.200 per a qui viu fora. També es concedeixen beques no reemborsables d'uns 3.600 euros per a estudiants de famílies amb ingressos baixos, com també un préstec addicional de fins a 1.100 euros. Per altra banda, l'Associació d'Estudiants Independents concedeix beques d'uns 1.365 euros, també en funció dels ingressos familiars, que substitueixen una part del préstec d'estudiants.\nEls estudiants anglesos que estudien a Escòcia sí que paguen matrícula, que té un cost de mitjana d'uns 12.285 euros, però poden accedir a una beca de subsistència de fins a 4.436 euros anuals, disponible en el nivell màxim per als estudiants amb ingressos familiars fins a 34.125 euros. Les famílies amb ingressos de fins a 58.149 euros poden accedir a beques parcials. També és possible obtenir un préstec fins a 7.500 euros, però no és acumulable a la beca. Els estudiants també poden obtenir beques, borses o premis concedits per la mateixa universitat on cursaran els estudis. També hi ha el programa nacional de beques que ajuda els estudiants amb uns ingressos familiars inferiors a 34.125 euros. Els estudiants d'altres estats de la Unió Europea no paguen matrícula, però no tenen dret a obtenir ajuts.\nEl preu dels màsters a Escòcia no figura a les dades de la Comissió Europea.\nA Anglaterra el preu anual de la matrícula pot arribar als 11.000 euros i el 100% dels estudiants se n'han de fer càrrec. A Gal·les el preu oscil·la entre els 4.500 euros i els 11.000 i també se n'han de fer càrrec els estudiants. A Irlanda del Nord el cost anual té una mitjana de 4.500 euros i el 100% dels estudiants l'han d'assumir. De totes maneres, es pot optar a un préstec estudiantil, 'student loan', per cobrir les taxes de matrícula. Així, les taxes de la matrícula quedaran automàticament pagades per la Student Loan Company, empresa pública que s'encarrega de finançar i gestionar aquests préstecs d'estudiants. La devolució del préstec (amb un 3% d'interès) començarà, com a mínim, a mitjans de l'any següent d'haver-se graduat, tot i que només es començarà a pagar en cas de tenir un salari superior a 21.000 lliures anuals.\nEls preus dels màsters a aquests territoris no està regulat.\nA Dinamarca s'aplica el sistema del 3+2. Els estudis equivalents al grau reben el nom de 'bachelor's', i els de màster s'anomenen 'candidatus'.\nEl cost dels graus i els màsters va a càrrec de l'estat, que també ofereix, al 100% dels estudiants, beques que oscil·len entre 9.000 euros i 10.000 per motius econòmics.\nEn la majoria de models universitaris analitzats, hi ha certs estudis de grau, com ara medicina, cirurgia, veterinària, odontologia, farmàcia, arquitectura o jurisprudència, que tenen una durada superior a quatre anys.


Les noves sancions de les lleis de Seguretat Pública i de Sanitat entren en vigor avui\nTuristes amb mascareta al Pas de la Casa.\nActualitzada 14/01/2021 a les 06:16\nEls canvis en la Llei qualificada de Seguretat Pública i en la Llei general de Sanitat, que el Consell General va aprovar a final de desembre, entren en vigor avui després que el Butlletí Oficial en publiqués ahir el text definitiu.\nUn dels motius que van portar l’ens legislatiu a abordar aquests canvis és la necessitat del Govern per tal de poder sancionar les infraccions comeses durant la pandèmia. A tall d’exemple, algunes de les multes que es poden imposar són sancions de 500 euros per saltar-se el confinament imposat per les autoritats sanitàries per ser positiu de coronavirus o contacte d’un malalt, o de 200 euros per no portar la mascareta o els elements de protecció que s’han ordenat.\nA més a més, el text legal recull una escala pel que fa a les infraccions que poden oscil·lar entre les que són considerades de caràcter molt greu, greu o lleu.\nLleu greu menys greu es salten una llei de rang superior que fa referència a actuació davant unnpatigen infeccions que MATA i anem amb miques??


Casa - Sant Cugat del Valles (Mirasol)\nRebaixat 770.000 € - 7 %\nSituada en un complex tranquil a la zona de Mas Gener, ens trobem amb aquesta magnífica i senyorial casa de 302m2.\nLa casa es distribueix en dues plantes. A la planta principal tenim a l'entrada un ampli rebedor amb accés a gran saló menjador de 49m2. Espaiosa cuina office totalment reformada de 30m2 amb mobiliari fet a mida, zona de rentat i planxa independent; i garatge amb espai per a dos cotxes. A la mateixa planta es troben també 3 habitacions àmplies, dues d'elles dobles i la tercera individual i un bany complet. La planta superior compta amb un estudi o sala polivalent de 25m2, dues habitacions dobles i tipus suite. L'espectacular jardí consta d'un bonic porxo amb barbacoa i piscina. En el mateix jardí també trobem, una caseta de fusta totalment aïllada de la casa, ideal com a apartament o magatzem.\nUna magnífica casa en zona tranquil·la i sol·licita'ns una visita.\nZona / Ciutat Mirasol / Sant Cugat del Valles\nSuperfície Útil 272 m2\nSuperfície Construïda 302 m2\nSuperfície parcel.la 802 m2\nSuperfície terrassa 40 m2\nInteressat a V203\nCasa - Sant Cugat del Valles (Valldoreix)


5 VEGADES VIVICA A. FOX HO VA MANTENIR MOLT REAL SOBRE ELS SEUS PASSOS ENAMORATS - AMOR I SEXE\n5 vegades Vivica A. Fox ho va mantenir molt real sobre els seus passos enamorats\nPrincipal Amor I Sexe 5 vegades Vivica A. Fox ho va mantenir molt real sobre els seus passos enamorats\nDes d’aprendre a no afanyar-se a les seves relacions fins a no fer del sexe el primer que li importa amb un home, Vivica ha estat un llibre obert.\nÉs una cosa força important quan les figures públiques mostren vulnerabilitat. No és que ens deguin una finestra a la seva vida personal, però és bo saber que els diners i la fama no impedeixen a les celebritats passar pels mateixos alts i baixos que tothom, sobretot pel que fa a l’amor i les cites.\nL’actriu i personalitat Vivica A. Fox mai no s’ha mostrat tímida per ser honesta sobre les seves experiències romàntiques i els errors comesos o les realitzacions sobre les quals no va durar els seus romanços. Més recentment, va compartir que, quan es tractava de la seva relació de remolí amb 50 Cent, no funcionaven perquè eren massa oberts massa aviat per ser parella.\nEl principal fet que va matar la relació va ser que vam anar massa ràpidament massa públic, va dir ella VladTV . L’amor que li tenia per a ell i que encara avui en dia sempre serà l’amor de la meva vida. Ho admetré sense cap reserva. Sempre tindrà un lloc especial al meu cor. Però el motiu pel qual es va acabar la relació va ser perquè acabàvem de fer públicament massa ràpid. Tenia massa gent al nostre negoci. Si tingués l’oportunitat de fer-ho més, seria que vam romandre en privat molt més temps. Tenim massa gent al nostre negoci i això és el que va matar la relació, per desgràcia, perquè realment l’estimava.\nAlgunes persones podrien dir que està compartint massa, però ens sembla refrescant. Hi ha bellesa a l’hora d’aprendre alguna cosa de les relacions que has tingut i compartir-ho sense cap mena de dubte. Fox no ho demana cap disculpa. Consulteu alguns altres exemples per fer-vos una idea del que volem dir:\nAbans donava prioritat al sexe\nFox va admetre el 2019 que estava tan concentrada en un home bo que no s’assegurava que fossin bons i afectuosos.\npoms rutina pas a pas\nUn paquet de sis i un somriure solia aconseguir-me cada vegada, va dir. Però ara he crescut i, sincerament, busco una bona parella. Necessito algú que em faci riure. Necessito algú que em faci somriure. Vull un home que, quan el vegi, em doni papallones. Que cada vegada que apareix el seu número al telèfon em fa il·lusió veure'l.\nEl bon sexe continua sent important per a ella, però ja no és una prioritat.\nVeure abans, abans posava relacions sexuals abans de conèixer una persona. I confieu en mi, sóc soltera, va dir ella. Per tant, ara em prenc el temps per conèixer algú a qui li agrada viatjar, a qui li agrada l’esport, a qui li agrada divertir-se, gaudir de la vida i aconseguir els seus propis diners.\nVa aprendre a no tenir cura d’un home gran\nFox va compartir recentment que la desaparició del seu primer matrimoni provenia de la manca d'empenta del seu exmarit Christopher Sixx-Nine Harvest. Quan va arribar un acord discogràfic amb el qual suposadament comptava, va acabar pagant totes les factures. Va ser la palla que li va trencar l’esquena del camell.\nElla no va sortir i va perseguir les coses amb la mateixa empenta que tenia per a la meva carrera. Ja ho sabeu, a una dona no li agrada pagar totes les factures tot el temps. Només puc demanar ajuda tantes vegades abans d’haver arribat a la conclusió que no volia ser el sustentador d’aquesta família. La meva mare no em va criar per tenir cura d’un home. I aquest va ser el factor decisiu.\nS’ha mogut massa ràpid\nL’actriu s’ha mostrat honesta en afanyar-se a aconseguir el seu final feliç. Quan es va casar amb Harvest, va dir que ho va fer perquè volia posar-se al dia amb les dones que l’envoltaven.\nOdio dir això, va dir a VladTV. Tothom tenia el dia de la Ventafocs i jo només volia que un fos sincer per a vosaltres. Per què el matrimoni no va durar molt de temps és perquè no em vaig prendre temps per conèixer-lo. Vaig sentir la pressió dels companys.\nDes d’aleshores ha après a dedicar-se el temps per conèixer qualsevol home que arribi a la seva vida perquè porta les coses al següent nivell.\ncom esbrinar d’on veniu\nAra, només intento assegurar-me que conec algú una mica millor perquè pugui tenir una parella perquè això és el que em mereixia, va dir a les dones de La vista . Algú que pugui ser un soci que brillem junts.\nEs va mantenir en una relació infeliç perquè volia fills\nFox ho va dir a Bethenny Frankel el seu ara desaparegut programa de tertúlies que el seu compromís amb Omar Slim White va haver d’acabar perquè ja no era feliç. Era un noi fantàstic, no era per a mi. Va dir que havia passat tants anys intentant tenir la seva carrera professional que sentia que necessitava establir-se, traslladar-se a Atlanta i casar-se per poder tenir un fill i estar a prop de la família a la costa est, però simplement no ho era treball. La parella la va deixar de fumar mesos abans del seu casament.\nVaig dir que, durant els darrers vint anys, estava tan centrada en Vivica i en la meva carrera professional i en quina era la següent feina i quina era la següent cosa que podia fer, va dir abans d’arrencar. Volia fer alguna cosa diferent. Volia tenir un fill i volia estar més a prop de la meva família. Em vaig allunyar quan tenia 17 anys.\nNo pot sortir amb una altra persona famosa o companya de feina\nUna altra cosa que va aprendre d’aquella relació amb 50 Cent és no sortir amb altres estrelles.\nFa les coses molt difícils i per a mi es converteix en una mena de competitiva. Per ser molt honest amb vosaltres, si tots dos sou el centre d’atenció, de vegades pot resultar una mica incòmode. Simplement prefereixo sortir amb algú que es troba en un camp diferent. Coneixeu aquell vell refrany: ‘No (aneu al bany) on mengeu’? No ho feu! ella va dir El Chicago Tribune . És com sortir amb algú a l’oficina; no és un bon moviment. Quan treballes en pel·lícules o projectes de televisió, sempre veus gent que té relacions ràpides i és com: 'Hmm, mala jugada, amor'.\nPer tant, per a mi l’he convertit en una regla cardinal: no vaig sortir amb cap dels meus companys de repartiment, va afegir. Simplement no ho faig. Perquè pot ser temporal o desaparèixer i no voleu que tothom se senti incòmode perquè vosaltres ensopegueu els uns amb els altres. I la gent canvia; els actors posen la seva millor cara al principi. Sempre faig broma que coneixes el seu agent primer i tres mesos després és quan realment els coneixes.\nquan va entrar la presó Gucci Mane?\ncom greixar una paella\npresentadors de tertúlies que van perdre un ésser estimat\nel millor producte per al creixement del cabell per als cabells negres\nintensificar tot en alyson stoner\ncom se sap quan és hora de trencar-se\nMichael B. Jordan defensa la seva alçada i el seu desconcert després que el seu bon nom quedi desconcertat\nAixò és el que diuen els mugrons invertits sobre la vostra salut


18/10/17. Garcia, Lola. El següent pas de Puigdemont. La Vanguardia. - Gironès per la independència\n18/10/17. Garcia, Lola. El següent pas de Puigdemont. La Vanguardia.\nEl següent pas de Puigdemont\nCarles Puigdemont a la concentració d’ahir a la plaça Sant Jaume (Rafa Garrido / ACN)\nL’última partida entre Carles Puigdemont i Mariano Rajoy s’acaba demà a les 10 hores. L’interval que s’han atorgat els dos presidents aquests dies només haurà servit per carregar-se de raons de cara a convèncer els seus de les decisions que prendran ben aviat. El president de la Generalitat considera que ja ha fet el màxim gest a què podia arribar per propiciar l’obertura d’un diàleg amb el Govern central i que ha consistit en un anunci retòric de declaració d’independència acompanyat d’una petició d’entrevista a Rajoy. Per la seva banda, a la Moncloa interpreten que s’han comportat amb prou generositat i paciència donant l’oportunitat a Puigdemont de retractar-se i, per tant, d’eludir la intervenció de l’autonomia catalana. A partir de demà, si cap imprevist no ho evita abans, entrem en una altra fase del conflicte, més virulenta.\nLa intenció de Rajoy és clara. Iniciar els tràmits per a l’activació de l’article 155 de la Constitució, el “botó nuclear”, en el sentit de la seva funció dissuasiva, que en aquest cas no ha servit de gaire. Però el Govern del PP no accelerarà els terminis. S’intentarà donar temps perquè la pressió sobre Puigdemont per part dels sectors més moderats de l’independentisme, així com dels empresaris que ja pateixen les conseqüències nocives de la inestabilitat política, facin el seu efecte i acabin convencent el president que l’única sortida és la convocatòria d’unes eleccions a Catalunya. Aquestes demandes són de pes, però no és probable que Puigdemont sucumbeixi. Per als líders de l’independentisme, i en particular per al president, haver arribat tan lluny per acabar abruptament amb una simple i plana convocatòria d’eleccions autonòmiques seria una rendició en tota regla, de manera que s’ estudien altres escenaris.\nL’opció que ara mateix és sobre la taula –i que podria variar tenint en compte la fluïdesa amb què discorren els esdeveniments en aquesta etapa del procés sobiranista– és esperar que Rajoy anunciï amb totes les seves conseqüències l’aplicació de l’article 155. Llavors Puigdemont respondria amb una declaració unilateral d’independència ( DUI), però no com la de dimarts passat, sinó que aquesta vegada es proclamaria sense perífrasis retòriques ni sotmesa a suspensions de cap mena. Tot i això, tampoc no arribaria a tenir efectes pràctics immediats perquè, tot seguit, Puigdemont convocaria unes eleccions constituents. Alguns consellers pressionen perquè la DUI es voti, cosa que implicaria penalment a tots els diputats, però no està decidit.\nAquest és l’escenari que ara hi ha sobre la taula, tot i que pot canviar. Fa uns dies també es va estudiar proclamar la DUI en una assemblea de càrrecs electes (alcaldes i diputats) fora del Parlament, però no sembla que la proposta hagi prosperat. La DUI i les eleccions constituents són, de fet, l’aplicació del full de ruta amb què Junts pel Sí i la CUP van iniciar la legislatura. Aquesta decisió permetria a Puigdemont presentar-se de manera airosa davant el moviment independentista com el líder que ha culminat el mandat que li va ser encomanat quan\nva substituir Artur Mas, i també permetria convocar eleccions. Malgrat que Puigdemont es veiés sotmès després a un procés penal per la declaració d’independència, la situació política es desbloquejaria amb la crida a les urnes.\nEl setembre del 2015 les eleccions catalanes van ser presentades per l’independentisme com a plebiscitàries. Caldria veure si el Govern de Rajoy assumiria com unes autonòmiques el que Puigdemont presentaria com unes eleccions constituents, amb la promesa intrínseca que el nou Parlament sorgit de les urnes tindria com a comesa principal en cas de majoria sobiranista l’elaboració d’una constitució catalana.\nMentrestant, l’equip de Rajoy treballa des de fa dies en la seva execució i seria una intervenció de la Generalitat sense embuts. Però com que l’article 155 és territori ignot, està en qüestió si permetria arrabassar al president de la Generalitat les competències per convocar eleccions.\nDe fet, si Puigdemont opta per seguir aquesta via podria produir-se un solapament entre la convocatòria electoral i l’aplicació del 155. Aquest últim pas, al seu torn, reactivaria les mobilitzacions al carrer. La presó provisional dictada per als líders de l’ ANC i Òmnium, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, ja va suscitar ahir una nova mostra del poder de convocatòria d’aquestes dues organitzacions, però els plans que s’han dissenyat durant els últims mesos per part de l’ Estatdel procés inclouen una fase de més intensitat de les protestes.\nActivada l’operació per intervenir l’autonomia catalana, l’independentisme es mobilitzarà per “defensar les institucions”. La idea que s’ estudia és la d’una protesta gandhiana, és a dir, de resistència passiva, que podria centrar-se a “protegir” els edificis simbòlics de l’autogovern català i que, depenent de la reacció del Govern central, alguns vaticinen que podria donar lloc a escenes similars a les que es van viure l’1 d’octubre.\nEn declaracions anteriors al seu empresonament, Jordi Sànchez ja va insistir en la necessitat de mantenir una “mobilització permanent”, però sobretot que es desenvolupi sense violència. És una de les màximes preocupacions dels líders de l’independentisme, començant pel president Puigdemont. Les simpaties internacionals que hagi pogut atreure el moviment en aquest temps han sorgit gràcies al seu caràcter massiu i pacífic. Si això es trenca, l’independentisme perdria la carta de la imatge exterior.\nDemà a les 10 hores expira un termini, però en realitat tot just comença una nova fase del conflicte que tot fa pensar que no remetrà precisament durant les pròximes setmanes.


Espluga de Serra (antic municipi) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquest article és sobre l'antic municipi d'aquest nom. Per al poble, vegeu Espluga de Serra.\nEspluga de Serra dins de Tremp\n• Annexió d'Aulàs Febrer del 1847\n• Annexió de Castellet Febrer del 1847\n• Annexió de Casterner de les Olles Febrer del 1847\n• Annexió de Llastarri Febrer del 1847\n• Annexió dels Masos de Tamúrcia Febrer del 1847\nGentilicis Espluguenc, espluguenca\nAltitud 1.178,8 m\n• 1860 68,19 km2\n• 1860 807\nDensitat 11,8 h/km²\n• 1900 362\n• 1940 376\n• 2006 88\nEspluga de Serra és un antic municipi de l'Alta Ribagorça agregat l'any 1970 al terme municipal de Tremp, del Pallars Jussà. Amb aquesta annexió, el terme pallarès més petit, Tremp, fou incrementat amb els antics termes d'Espluga de Serra, Fígols de Tremp, Gurp de la Conca, Palau de Noguera, Sapeira, Suterranya i Vilamitjana, i es convertí en el de més extensió, del Pallars Jussà i de tot Catalunya.\nTenia la seva capitalitat en el poble d'Espluga de Serra i comprenia, a més, els pobles i caseries d'Aulàs, Castellet, Casterner de les Olles, Espluga de Serra, Llastarri, els Masos de Tamúrcia, Torogó i la Torre de Tamúrcia, els despoblats antics d'Enrens i Trepadús, prèviament absorbit per Casterner de les Olles, i de Miralles, que havia pertangut a Llastarri, a més de diverses masies. El castell de Corbins, que es podria situar entre Miralles i la Torre de Tamúrcia, és del tot desaparegut, actualment.\nL'antic terme està situat de ple a l'Alta Ribagorça, dins de la comarca natural de la Terreta, de manera que en alguns llibres és tractat dins de l'àmbit d'aquesta comarca, malgrat que està administrativament adscrit a la ciutat de Tremp, cap comarcal del Pallars Jussà. De fet, abans del 1970 Sapeira i Espluga de Serra, juntament amb el Pont de Suert i els antics municipis a ell relligats, els antics termes que ara formen el municipi de la Vall de Boí i Vilaller formaven la proposta de futura comarca de l'Alta Ribagorça, en aquells moments encara no reconeguda en cap instància oficial.\nEspluga de Serra fou un dels ajuntaments creats el 1812 a partir del desplegament de la Constitució de Cadis, juntament amb els ajuntaments d'Aulàs, Castellet, Casterner de les Olles, Enrens i Trepadús, Llastarri i la Torre de Tamúrcia. Com que el nombre d'habitants era prou minso en cadascun d'ells, el febrer del 1847 s'hagueren d'agrupar a l'entorn d'Espluga de Serra per reunir el mínim de 30 veïns (caps de família) necessaris per a tenir ajuntament. Entre tots n'assoliren 37.\nEn la proposta derivada per l'informe popularment denominat Informe Roca, l'antic terme d'Espluga de Serra havia de ser extret del de Tremp i passar a formar part del terme municipal del Pont de Suert, juntament amb l'antic terme de Sapeira.\n1.1 Descripció de l'antic terme\n1.1.1 El perímetre del sector principal\n1.1.1.1 Límit amb Sopeira (i amb Sant Orenç) (Alta Ribagorça)\n1.1.1.2 Límit amb l'antic terme de Viu de Llevata (el Pont de Suert, Alta Ribagorça)\n1.1.1.3 Límit amb l'antic terme de Toralla i Serradell (Conca de Dalt)\n1.1.1.4 Límit amb Salàs de Pallars\n1.1.1.5 Límit amb l'antic terme de Gurp de la Conca (Tremp)\n1.1.1.6 Límit amb l'antic terme de Sapeira (Tremp)\n1.1.2 L'enclavament d'Enrens i Trepadús\n1.1.2.1 Límit amb Sopeira\n1.1.2.2 Límit amb el Pont de Suert\n1.1.2.3 Límit amb l'antic terme de Malpàs, ara del Pont de Suert\n1.1.2.4 Límit amb l'antic terme de Viu de Llevata, ara del Pont de Suert\n1.1.3 Les unitats territorials\n1.1.3.1 Tamúrcia i Espluga de Serra\n1.1.3.2 Llastarri i Miralles\n1.1.3.3 Casterner de les Olles\n1.1.3.4 Enrens i Trepadús\n2.1 L'antic ajuntament d'Espluga de Serra\nDescripció de l'antic termeModifica\nL'antic terme d'Espluga de Serra estava format, alhora, per l'adjunció d'una sèrie de termes municipals encara més antics, cosa que fa que tingui un perímetre molt irregular, així com unes unitats territorials molt diferenciades.\nEl perímetre del sector principalModifica\nMalgrat que la referència inevitable del Pallars Jussà per la banda de ponent és la Noguera Ribagorçana, en el cas de l'antic terme d'Espluga de Serra no és exactament així, ja que el límit ponentí només segueix el riu un curt tram, per després enfilar-se per les muntanyes de damunt del marge esquerre del riu i tornar-hi ja a l'inici de l'embassament d'Escales.\nLímit amb Sopeira (i amb Sant Orenç) (Alta Ribagorça)Modifica\nComença aquest recorregut del termenal d'Espluga de Serra en el seu extrem sud-oest, al triterme amb l'antic municipi de Sapeira i amb l'antic i actual de Sopeira, de la comarca de l'Alta Ribagorça, però dins de l'administració aragonesa, en la comarca de la Ribagorça, al lloc anomenat Pla d'Aragó, a 653,9 m. alt. La línia de terme només transcorre per la llera de la Noguera Ribagorçana uns 350 m., i de seguida s'enfila cap al nord cap a la Serra de la Colada, que ateny a uns 720 m. alt. El termenal marca un arc còncau molt obert cap a llevant, passant per les Sargues, travessa el barranc de les Sargues, i baixa cap al barranc de Miralles, passant just a llevant de l'ermita de Sant Gregori, pertanyent a Sopeira. Aquí, a 700 m. alt., emprèn per una carena cap al nord-est, que puja de dret a lo Coscollar, passa un turó de 989 m. alt, baixa per l'altre costat del cim i en arribar al collet del darrere, canvia de direcció. Gira cap al nord-oest per, en línia recta, s'enfila a la Cinglera dels Feixans, que travessa pel seu extrem de ponent, a 1.200 m. alt., deixant el Pic de l'Àliga dins del terme d'Espluga de Serra.\nEn aquest lloc el termenal torna a girar cap al nord-est, baixa a trobar el barranc de Llastarri a 850 m. alt., i torna a pujar quasi en línia recta, cap a la Roca de Cunco i el Pla de Cunco, que ateny a l'alçada de 1.315,2 m. Nou gir, ara cap al nord-oest, per seguir la carena cap al Roc de Sant Cugat, de 1.328 m. alt.; el termenal segueix ben bé un camí que discorre per aquella carena. Des d'aquest lloc baixa cap a ponent, fent un angle cap al nord, directe a les aigües del pantà d'Escales, al nord del Pas d'Escales, just a la meitat de la presa del pantà, que és a 824,7 m. alt. En aquest lloc antigament també hi havia el límit entre els termes de Sopeira i de Sant Orenç, però actualment aquest darrer terme ja està integrat en el de Sopeira.\nEl termenal aquí seria el curs de la Noguera Ribagorçana; per tant, el termenal entre Espluga de Serra i Sopeira passa pel mig del pantà, marcant, però, la forma que tenia en aquest lloc el curs del riu. Així, passa per davant dels pobles d'Aulet, pertanyent a Sopeira, i de Casterner de les Olles, del terme d'Espluga de Serra i, just al nord-est d'aquest darrer poble, prop d'on el barranc de les Collades desemboca en el pantà, es troba l'extrem nord-oest de la Serra de l'Obac. El termenal, que segueix ara la direcció nord-est, s'enfila fins als 900 m. alt., fa la volta a la serra esmentada, i va a trobar el barranc Fondo d'Adons, on es tornen a trobar tres termes municipals: el de Sopeira, al nord-oest, el propi d'Espluga de Serra i Tremp, i pel nord-est l'antic terme de Viu de Llevata, actualment dins del terme del Pont de Suert, de la comarca de l'Alta Ribagorça.\nLímit amb l'antic terme de Viu de Llevata (el Pont de Suert, Alta Ribagorça)Modifica\nEl barranc Fondo d'Adons fa de límit municipal durant 1,5 km., fins al lloc on hi ha el Salt de l'Aigua, a l'extrem nord-est de la Roca de Casterner. Quan arriba al salt, torç cap al sud-oest i s'enfila per una carena cap al Tossal Gros, de 1.546 m. alt. Cal destacar que al nord d'aquest lloc i a poca distància hi ha l'enclavament de Trepadús, que pertany a Tremp, i antigament a Espluga de Serra, però que està separat de la resta del terme per una prima llenca de terra pertanyent a Viu de Llevata (el Pont de Suert), i que serà descrit més endavant. Al cim del Tossal Gros la línia del terme trenca cap a l'est-sud-est, en línia recta sense seguir cap accident orogràfic, i arriba a l'extrem nord-oest de la Muntanya d'Adons, a 1.680 m. alt., des d'on, per la Muntanyeta de Llastarri, ateny la carena principal de la Serra de Sant Gervàs, a l'alçària de 1.730 m. Continua cap a llevant, lleugerament cap a migdia, i arriba al cim de la Pala del Teller, de 1.889 m. alt.\nSempre en direcció est-sud-est, el termenal ressegueix la Serra de Sant Gervàs: Pala del Teller, lo Portús (1.694 m. alt.), el Faro d'Avall (1.829,3), l'Avedoga d'Adons (1.839,4), la Creu de Ferri (1.603), la Collada de Corroncui (1.519), la Collada de la Basseta (1.521), el Turó de la Guàrdia (1.582), la Collada de la Pedra Ficada (1.524), i l'extrem nord de la Serra de l'Estall, a 1.696,7 m. alt., on es troben la Serra de Sant Gervàs amb la Serra de l'Estall, que marxa cap al sud-oest, i el Camporan, que ho fa cap al nord-est. En aquest lloc es troben els termes de Tremp (Espluga de Serra), el Pont de Suert (Viu de Llevata), i Conca de Dalt (Toralla i Serradell).\nLa Serra de l'Estall és l'element que fa de termenal entre Espluga de Serra i Toralla i Serradell, en direcció sud-oest, però que va canviant gradualment cap a ponent. Va baixant per aquesta serra (1.681 m. alt., 1667...), segueixc després la Costa Cirera cal al sud, fins a arribar al Coll de Serradell, de 1.562 m. alt. i, sempre cap a migdia, arriba al Pic de Lleràs, de 1.692 m. alt. Des del Pic de Lleràs es desvia cap a llevant abandonant la carena, i baixa a la capçalera del barranc de Fontfreda, de manera que la Pleta Verda i els Clots de Lleràs queden en terme d'Espluga de Serra. A 1.400 m. alt. troba el barranc esmentat, el lloc on es tornen a trobar tres termes: els dos ja esmentats d'Espluga de Serra i Serradell amb el de Salàs de Pallars.\nNou canvi de direcció: la línia de terme s'enfila cap a ponent, fent un arc cap al sud-oest, per pujar a la Serra de Castellet. Hi arriba al nord de Roca Lleuda, de 1.588 m. alt., i de seguida es tornen a trobar tres antics termes: Espluga de Serra, Salàs de Pallars i Gurp de la Conca. Per tant, aquí s'acaba la coincidència de termenal exterior entre Espluga de Serra i Tremp. La resta de termenal que es descriu, actualment ja és interior, dins del municipi de Tremp, en haver quedat tots units a Tremp els antics municipis dels quals es parla a continuació.\nLímit amb l'antic terme de Gurp de la Conca (Tremp)Modifica\nEl termenal amb Gurp de la Conca discorre totalment per dalt de la carena anteriorment descrita, la Serra de Castellet, seguint un antic camí ramader. Quan arriba als 1.513,9 m. alt., al Bosc de Castellet, la línia de terme amb Gurp de la Conca s'acaba, i comença el límit amb Sapeira.\nLímit amb l'antic terme de Sapeira (Tremp)Modifica\nEn direcció nord-oest surt la línia antigament termenal amb Sapeira, per una carena que va a buscar la Roca Mosquera, de 1.391 m. alt. Des d'allí continua davallant per unes carenes, en direcció al poble d'Aulàs, al lloc conegut com la Sarga, on hi ha el turó de lo Tossal, de 894 m. alt. En arribar-hi, el termenal emprèn cap al nord, travessa el barranc de Torogó a uns 750 m. alt., i puja cap a Senui i el Serrat del Rei, a llevant dels Masos de Tamúrcia, on gira cap al sud-oest fent un arc còncau cap al sud que després gira cap al nord-oest cap al Serrat del Frare i el Rebollar, per fer la volta al serrat on hi ha el darrer poble esmentat. Així, arriba al Pla d'Aragó, on ha començat aquesta descripció, al límit amb Sopeira.\nL'enclavament d'Enrens i TrepadúsModifica\nAquest enclavament, separat de poc tros de la resta del terme, està envoltat per tot arreu, llevat de ponent, pels antics termes de Malpàs i Viu de Llevata, actualment inclosos tots dos en el terme municipal del Pont de Suert. A ponent limita amb Sopeira, dins de l'antic terme de Sant Orenç, pertanyent a l'Alta Ribagorça occidental, d'administració aragonesa, i amb l'enclavament de Cellers, pertanyent tradicionalment al terme municipal del Pont de Suert.\nLímit amb SopeiraModifica\nEl límit amb Sopeira és la cua del nord-est del pantà d'Escales, on aflueixen en el pantà els barrancs des Escalaus, de Trepadús i de Cantallops o Palomera. Tanmateix, tot el pantà queda en terme de Sopeira, ja que la línia limítrofe passa pel vessant nord del pantà. Prenent com a referència l'extrem sud-oest de l'enclavament, a la serra de l'Esquena d'Ase, a 1.000 m. alt., es troben els termes de Sopeira, Viu de Llevata i Espluga de Serra. El termenal, de primer amb Sopeira, baixa cap al nord-est a trobar el barranc de Cantallops, o Palomera, a 900 m. alt. Tot seguit marca un arc per sota del lloc de Trepadús, pel vessant de la muntanya on es troba aquest lloc, aproximadament als 900 m. alt., fins a trobar el barranc des Escalaus, a l'oest de Trepadús. Puja cap a ponent, a la carena de `lo Colladó (1.100 m. alt.), on es troba un nou triterme, ara entre Espluga de Serra, Sopeira i el Pont de Suert, en el seu enclavament de Cellers.\nLímit amb el Pont de SuertModifica\ntorç cap al nord, passant per lo Colladó (993 m. alt.), puja per una carena al Tossal de Cabosi (1.317), puja encara més, ara cap al nord-est cap al Serrat des Costes de Montiberri, fins que ateny la carena, a 1.690 m. alt., on emprèn la direcció est. En aquest lloc es trobaven antigament els termes d'Espluga de Serra, el Pont de Suert i Malpàs.\nLímit amb l'antic terme de Malpàs, ara del Pont de SuertModifica\nAixí, en poc tros arriba a la Faiada de Malpàs, de 1.699 m. alt., baixa cap al sud-est a la Serra Rasa de Badia, de 1.500 m. alt., i després de fer un angle cap al nord, gira cap al sud-est, per adreçar-se al Coll de Sant Roc de Viu (1.441 m. alt.), prop del Pilaret de Sant Roc, que queda fora de terme. Just al sud-oest del Coll de Sant Roc de Viu es trobaven els termes d'Espluga de Serra, Malpàs i Viu de Llevata.\nLímit amb l'antic terme de Viu de Llevata, ara del Pont de SuertModifica\nDes d'aquest lloc, i en direcció sud-est, el termenal segueix la carena del Comunal de Viu (1.567 m. alt.), passa pel Coll de Fa-riure, de 1.450, on de sobte trenca cap al sud-oest, baixant pel barranc de Palomera, que neix allí. Davalla fins al fons de la vall, a 1.120 m. alt., i torna a pujar cap a l'altra banda de la vall, en direcció sud-oest, i s'enfila per una carena al Serrat de Curan, on arriba als 1.463 m. alt., prop de la Picorra. Nou gir del termenal: ara cap a l'oest-nord-oest, resseguint cap avall el Serrat de Curan. Passa per la Collada del Pano (1.358 m. alt.), i continua baixant per aquest serrat, que enllaça amb el de l'Esquena d'Ase, que és on ha començat aquesta descripció.\nTamúrcia i Espluga de SerraModifica\nTamúrcia és el sector nord-occidental de la vall principal del terme d'Espluga de Serra, la del barranc del Solà, o de Tamúrcia. Comprèn els pobles i caseries -alguns ja despoblats- dels Masos de Tamúrcia, la Torre de Tamúrcia i Torogó. Tots tres pobles són en els vessants meridionals de la serra que separa aquesta vall de la del barranc de Miralles.\nAl sector oriental es troba l'antic cap de municipi, Espluga de Serra, a més dels pobles i caseries d'Aulàs i Castellet. Hi ha, a més, alguns masos dispersos, però no gaires, i la major part actualment deshabitats.\nEl barranc del Solà, o de Tamúrcia n'és l'eix vertebrador, però només pertany a Espluga de Serra els sectors nord-occidental i oriental d'aquesta vall; la resta pertanyia a Sapeira. Aquest barranc es forma en dos amples circs, un d'ells a l'entorn del poble d'Espluga de Serra, i l'altre, més al sud, a migdia dels pobles d'Aulàs i Castellet.\nEl barranc de l'Església, al qual s'uneix la Llau de Prat Sobirà, forma a la capçalera el barranc de la Caella; la unió del barranc de Llavaner, que té com a afluents els barranc de Sant Miquel i Colliró (al qual s'ha unit el de Corneli) amb el de la Caella, forma el barranc de Torogó, que ja s'anomena així des de poc abans de passar per sota del poble d'aquest nom. Ja format, rep alguns barrancs més: pel nord, venint de Torogó, la Llau del Tros i el barranc de la Font, de llevant, la Llau de Solanillo, altre cop del nord, venint de la Torre de Tamúrcia, la Llau de la Torre (amb la Llau de la Coma a la capçalera). Finalment, el barranc de Torogó s'uneix al del Solà just al límit del terme de Sapeira.\nLimita aquesta vall la Serreta, on es troba el poble d'Aulàs. La vall del barranc del Solà discorre al sud d'aquesta serreta. Prop del poble de Castellet es forma el barranc de la Plana, que s'uneix al barranc del Clot del Roure; aquest s'uneix amb el de Sant Feliu, i formen el barranc dels Bancalons. Un xic al sud, el barranc de l'Espigolat s'uneix al de Sanaüja, i després al dels Bancalons; a aquests, encara se'ls uneix el barranc de Franxo, amb els del Talladís a la capçalera, i tots plegats formen el barranc del Solà. Ja en el tram final d'aquest barranc dins del terme d'Espluga de Serra se li uneixen la Llau dels Puials i la Llau del Carant, i, encara en la part alta dins d'Espluga de Serra, es troben el barranc d'Alfonsa, amb els barrancs de les Llaünes, de Mirabella i de Comalroure\nLlastarri i MirallesModifica\nLa vall del barranc de Miralles contenia dos pobles, avui dia despoblats: Llastarri i Miralles. La completen els Corrals de Sallants, Casa Jaumet, Casa Miquelet i el Corral d'en Llosa. A l'extrem nord hi ha les restes de l'ermita de sant Gervàs.\nDelimita pel nord aquesta vall la Serra de Sant Gervàs, i pel sud la serreta central del terme, que en el seu vessant sud conté tots els pobles importants del terme. El barranc de Miralles n'és l'eix central, des de la seva formació a la Serra de l'Estall fins poc abans d'abocar-se en la Noguera Ribagorçana; el tram final és dins del terme de Sopeira.\nAquesta vall també està del tot despoblada en l'actualitat.\nCasterner de les OllesModifica\nSense formar pròpiament un enclavament -no està separat de la resta del terme-, la zona del poble de Casterner de les Olles forma una petita unitat territorial diferenciada de la resta de l'antic terme d'Espluga de Serra.\nÉs bàsicament una vall que s'estén de sud-est a nord-oest, vertebrada pel barranc de Canarill. Està delimitada al nord pel Serrat de l'Obac i el Tossal Gros, ja esmentats, al sud pel Roc de Sant Cugat i a llevant pel Pla de Cunco, la Collada i la Muntanyeta de Llastarri, a la Collada neix el barranc esmentat, que s'obre al nord-est, on hi ha el pantà d'Escales, únic lloc per on la vall és oberta. A l'extrem d'aquesta vall, damunt mateix del pantà, hi ha l'únic poble, el de Casterner de les Olles, actualment despoblat. El barranc de les Collades és l'altre barranc important del sector, més curt que el primer, i paral·lel pel nord a ell.\nAquesta vall, amb la construcció del pantà d'Escales, ha quedat del tot aïllada: només accessible a peu, des de Llastarri i passant per la Collada: un camí llarg i feixuc. Aquesta ha estat una de les causes del total despoblament d'aquesta vall i poble.\nEnrens i TrepadúsModifica\nL'enclavament d'Enrens i Trepadús és un conjunt de petites valls dels torrents que baixen de la serra que delimita l'enclavament pel nord. Els cims més alts són la Faiada de Malpàs, al nord, de 1.699 m. alt., i, just al sud seu, a tocar, el Tossal del Comptador, de 1.524. La resta de carenes són les termenals, ja descrites. Al bell mig de l'enclavament hi ha el Tossal de Trepadús, de 1.134, on hi ha la casa de Trepadús, en el seu vessant sud.\nDel nord davalla el barranc des Escalaus, format a la capçalera pel Canal de l'Astor i el barranc de Pratussot, que té com a límit de llevant el Serrat dels Quintaners i el Tossal de Trepadús; més a llevant, baixant del nord, hi ha els barrancs del Castell i de la Cirera, que s'aboquen en el de Palomera poc abans que aquest arribi al pantà d'Escales. Entre aquests dos barrancs es troben les restes del Castell d'Enrens i el despoblat on s'estenia el poble d'Enrens. Del nord-est davalla el barranc de la Rourera, també afluent del de Palomera. Finalment, de llevant baixa el ja esmentat Serrat de Palomera, delimitat al sud pel Serrat de les Cabres.\nEnrens i Trepadús havien arribat a tenir municipi propi, a mitjan segle xi (1840. Actualment és del tot despoblat. En l'aspecte religiós, aquest territori depèn de l'església parroquial de Viu de Llevata.\nCasterner de les Olles 1\nEspluga de Serra 45\nEls Masos de Tamúrcia 12\nLa Torre de Tamúrcia 7\nEl cap de municipi era Espluga de Serra; a part d'aquest poble, es troben en el terme els d'Aulàs, Castellet, Casterner de les Olles, Enrens, els Masos de Tamúrcia, Llastarri, Miralles, Torogó, la Torre de Tamúrcia, molts d'ells despoblats o, fins i tot, pràcticament despareguts. Uns quants masos dispersos, també la major part deshabitats i en ruïnes, completen el terme, als quals cal afegir les restes d'alguns castells i unes quantes ermites.\nA principis del segle xviii apareixen censats a Espluga de Serra 242 habitants. Durant aquell segle es produeix una davallada, ja que el 1787 s'arriba als 201. Després ve una forta remuntada, que fa que el 1860 el terme assoleixi els 807 (màxim històric).\nAixí, en el cens del 1857 Espluga de Serra apareix amb 776 habitants i 108 cèdules personals inscrites, repartides de la manera següent: Alquerías, 6 habitants i 3 cèdules; Aulás, 18 i 4; Castarné de las Ollas, 54 i 10; Castellet, 62 i 12; Espluga de Serra, 543 i 58; Llastarre, 15 i 3; Masos de Tamúrcia, 34 i 8; San Gervásio, 2 i 1, i Torre de Tamúrcia, 42 i 9.\nA continuació ve la progressiva davallada, en la qual encara som: vers 1900, el terme d'Espluga de Serra té 153 edificis amb 362 habitants de fet i 416 de dret, el 1940, 376, el 1950, 301, el 1960, 246, i el 1981, 71. En el moment actual sembla que hi hagi hagut una lleugera recuperació, atès que el 2006 eren 88 els inscrits en els pobles de l'antic terme d'Espluga de Serra.\nHi havia hagut escola municipal, però actualment només en queda l'edifici.\nL'antic ajuntament d'Espluga de SerraModifica\nL'alcaldia d'Espluga de Serra fou exercida, al llarg dels anys, per les persones següents:\nJosep Monich i Perna (1895 - 1898)\nL'activitat econòmica tradicional d'Espluga de Serra estava lligada al sector primari, especialment agricultura (vi, oli, cereals i llegums), així com pastures per a la ramaderia, a més d'una certa activitat d'explotació de boscos: la Muntanya de Llastarri tenia 136 hectàrees de bosc comunal; Miralles, de Tamúrcia, 232; la Muntanya de Castellet, 359; la Sala del Llosar i Corbins, de Tamúrcia, 355; la Solana del Llosar i Set Comelles, d'Espluga de Serra, 905, i les Obagues i les Feixes, de Llastarri, 204 (155 i 49, respectivament); la Costa i l'Obac de Casterner de les Olles, 236 (una part, però, pertanyia a Aulet, de l'antic terme ribagorçà de Sant Orenç, i (actual de Sopeira).\nEn els temps actuals, la manca de població ha fet que quedessin abandonades moltes de les terres antigament conreades. Actualment, però, es continua collint ordi (més de 250 ha.), i hi ha algunes hortes, on es cullen sobretot patates. Respecte de l'antiga tradició ramadera, s'han anat mantenint els ramats d'ovelles (uns 2.000 caps), mentre que el boví ha entrat en recessió. L'únic que ha augmentat és el bestiar porcí, ja que s'han instal·lat en el terme d'Espluga de Serra algunes granges de porcs i, sobretot, truges.\nEl mercat natural havia estat sempre el d'Areny de Noguera, però a causa de la pertinença al mateix municipi, ha augmentat de prestigi el de Tremp.\nEl terme d'Espluga de Serra no té ni una sola carretera oficial en tot el municipi. Sí que hi ha pistes rurals en bon estat que uneixen els diferents nuclis de població, i amb Tremp i Areny de Noguera.Tampoc no hi ha transport escolar per dur els nois i noies a escola o a l'institut a Tremp.\nBOIX, Jordi. "La Terreta. Espluga de Serra". Dins El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0\nBOIX I POCIELLO, Jordi. "Castell de Corbins". Dins El Pallars. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XV). ISBN 84-7739-566-7\nCoord.: 42° 17′ 06″ N, 0° 50′ 34″ E / 42.285084°N,0.842803°E / 42.285084; 0.842803\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Espluga_de_Serra_(antic_municipi)&oldid=27140142»\nDarrera modificació: 8 maig 2021 a les 17:40\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 maig 2021 a les 17:40.


Gerard de la Casa i Ingrid Rosell pugen als primers podis de les GSeries2 2017 - FÒRUM.ad\nGerard de la Casa i Ingrid Rosell pugen als primers podis de les GSeries2 2017\nOn: 29/01/17 17:41\nLes GSeries es van iniciar de manera prometedora per als pilots del Gedith Center. Tant Ingrid Rosell (2a Final B) com Gerard de la Casa (3è Final A), es van situar en els primers podis de la temporada de la GS2, categoria que es disputa amb els nous vehicles GIAND, desenvolupats en les instal·lacions de PCR Sport.\nAixí mateix Gerard i Ingrid es van situar entre els top5 de la classificació absoluta de l’esmentada GS2. De la Casa va acumular 36 punts en les diferents sèries disputades mentre que la seva neboda va saldar aquest primer dissabte del 2017, en el Circuit Andorra, amb 34 punts.\nEl meeting es va disputar en un escenari amb uns marges amb molta neu i una pista en perfecte estat. La climatologia no va ser del tot favorable, la boira va acompanyar durant bona part de la jornada als presents en les instal·lacions del Port d’Envalira, dificultant la visió als afeccionats i posant als pilots, en alguns moments, en situacions delicades.\nUna vegada celebrada la cerimònia de podi de la Final A, Gerard ens comentava les seves sensacions en la pista: “Els joves van molt de pressa i seguir el seu ritme és complicat. De tota manera puc derrapar en bona part del circuit i això és el que realment m’agrada. De vegades cal sacrificar una mica el crono per gaudir a la pista”.\nQuan parla dels pilots joves, Gerard es refereix als guanyadors d’aquesta GS2, Nil Solans i Marc Gutierrez, que per aquest ordre s’han mantingut en la majoria de les sèries disputades.\nPer la seva banda, Ingrid Rosell es va presentar en el Circuit Andorra sense cap dubte respecte al traçat però, amb moltes incògnites quant al GIAND, un vehicle al qual pràcticament no s’havia situat al volant. “D’aquesta manera comentava les seves primeres impressions: Cinc voltes, que vam poder completar ahir (dia 26) com a test a aquesta primera cita amb les GS2, era tota la meva experiència amb aquest cotxe abans de començar la jornada d’avui. És cert que tenia molta informació teòrica però va faltar temps per confirmar diverses coses. Malgrat tot, estic contenta amb els cronos que he aconseguit. Encara que el marge de millora és gran, les primeres referències respecte als meus rivals crec que són bones”.\nDissabte que ve (dia 4 de febrer) es disputarà la segona prova de les GSeries2 2017. Els pilots de Gedith Center estaran en la graella de sortida amb l’objectiu de millorar els temps i, si és possible, les posicions d’aquesta jornada inicial.\nPrevious Post: Detingut un resident i decomissats 622 grams de marihuana\nNext Post: Accident a Incles amb un conductor detingut


Als empleats afectats pels Ertos a partir de l'1 de maig se'ls reduirà el salari en funció del que cobren i tindran rebaixa en els lloguers - Poble Andorrà\nAls empleats afectats pels Ertos a partir de l’1 de maig se’ls reduirà el salari en funció del que cobren i tindran rebaixa en els lloguers\nEls autònoms tindran garantida una renda mínima amb l'aportació de diners per part de l'Estat\nEl cap de Govern, Xavier Espot, i el ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, s’han reunit aquest matí de manera telemàtica amb els membres del Consell Econòmic i Social. Un òrgan que va crear-se a principis d’any amb la voluntat de constituir formalment un fòrum de diàleg entre els agents socials del país en àmbits com ara el laboral, l’ocupacional i els socioeconòmics. Així, el CES està format per representants del Govern, de les organitzacions sindicals i patronals, agents socials i econòmics, especialment empresarials.\nAixí, el cap de Govern i el titular de Presidència, Economia i Empresa els han exposat els punts principals del projecte de llei que entrarà a tràmit parlamentari els propers dies i que recull la fase dos de les mesures excepcionals impulsades per pal·liar la crisi provocada pel coronavirus al Principat. En aquest sentit, els representants del gabinet ministerial els han explicat que algunes d’aquestes mesures són clarificacions o desenvolupaments d’algunes accions ja destacades a la Llei òmnibus aprovada les darreres setmanes. D’altres són de nova creació. Cal recordar que la llei del segon paquet de mesures es presentarà el dia 13, es votarà el disset i entrarà en vigor el 29 o el 30 d’abril perquè els empresaris es puguin acollir als Ertos a partir de l’1 de maig.\nEspot i Gallardo han destacat als membres del Consell Econòmic i Social que el nou text es fonamentarà, especialment, en tres aspectes. El primer és la regulació de la suspensió temporal dels contractes de treball i la reducció de la jornada laboral. Sobre aquest punt han avançat la voluntat del Govern de basar-se en el principi de coresponsabilitat però també en el de la proporcionalitat en funció dels salaris.\nEl segon aspecte que es vol incloure a la llei són noves mesures per als autònoms perquè vegin garantit en tot moment una renda mínima. Finalment, també s’hi especifica les accions de regulació del preu del lloguer i les hipoteques per les persones que vegin la seva feina afectada per aquests expedients reguladors d’ocupació temporal.\nFinalment, el cap de Govern i el ministre han recordat, però, que la nova llei no deixa sense efecte les mesures ja impulsades en la primera fase, pel que les empreses que així ho desitgin podran acollir-se a les accions aprovades en la llei òmnibus si ho prefereixen.\nEls que cobren més de 4.222 euros no entraran als Erto: o l'empresa els manté o els acomiada\nLlogaters morosos says:\nEls llogaters de pisos que tenen deutes amb els propietaris no haurien de poder beneficiar-se de les rebaixes. De la mateixa manera que s’ha fet per aquelles empreses que han acomiadat treballadors a partir del 14 de març que no poden optar als beneficis de les mesures econòmiques de la llei omnibus actual.\nSRS DE DA I ELS SEUS ALIATS ELS LLIBERALS DESDE EL MEU HUMIL CONEIXAMENT EM SEMBLA QUE US ESTEU BAIXANT ELS PANTALONS AMB EL PS.\nD ACCORD AMB CONCENS PERO ENTRE PI I MASSA


Holiday home Nørre Knoldevej Hjorring Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Skallerup, Hjorring, Dinamarca, 9800 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Nørre Knoldevej\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Hjorring, Holiday home Nørre Knoldevej és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Nørre Knoldevej, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Holiday home Nørre Knoldevej es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com bany, sauna, billar. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Nørre Knoldevej és una selecció idònia per a la vostra estada a Hjorring.


Amb més de 10.000 visitants, Ecoaltea es consolida com la primera Fira Alternativa de la Comunitat Valenciana - Altea Digital\nAmb més de 10.000 visitants, Ecoaltea es consolida com la primera Fira Alternativa de la Comunitat Valenciana\nDurant el passat cap de setmana els jardins i el pàrquing de Palau Altea van acollir la cinquena edició de Ecoaltea, la fira de les alternatives, que va contar amb l’assistència de prop de 10.000 persones durant els dos dies de la seva celebració. La mostra ha estat organitzada per l’Associació Biloma i la Regidoria de Participació Ciutadana. En total, es van instal·lar 90 llocs de temàtiques relacionades amb el mediambient i l’ecologia, destacant l’alimentació natural, l’agricultura ecològica, l’artesania i els productes de medicina natural, entre uns altres. En el marc de Ecoaltea, també s’ha desenvolupat la quarta edició de ‘Circ Altea’, festival, que ha ofert actuacions i tallers gratuïts i a l’aire lliure per a tots els públics.\nEcoaltea també ha disposat del recinte de la Facultat de Belles Arts de la Universitat Miguel Hernández, que ha cedit les aules per a les xerrades, així com els seus jardins i accessos per als llocs de ong,s i associacions i per a la realització de tallers de ioga, tai-chi, meditació i massatges terapèutics, entre altres activitats relacionades amb la salut natural. També en el recinte de la Facultat, en els jardins enfront de la cafeteria, es va instal·lar una Zona Infantil, on es van realitzar nombrosos tallers familiars, dirigits a la creativitat dels nens. Aquest any a més, l’organització ha contat amb les pistes esportives i el pati del col·legi públic Les Rotes, on també s’han desenvolupat diverses activitats i tallers durant els dos dies de Ecoaltea\nEls tallers i les xerrades, més de cent en dos dies, han contat amb una important presència de públic. Però sens dubte, la celebració del Festival d’Arts Escèniques, ‘Circ Altea’ ha contribuït a l’èxit de convocatòria, ja que més de nou companyies han presentat els seus espectacles *circenses a l’aire lliure en el recinte de la fira, a més de fer-lo el diumenge a la tarda en l’auditori del Palau, oferint una Gal·la que va aconseguir omplir les mil butaques del Palau.\nLa mostra va ser inaugurada el dissabte al matí pel regidor de Participació Ciutadana, Sebastián Gómez, i la responsable de l’Associació Bilolama, Bippan Norberg. Gómez assenyalava a l’inici de la mostra que “Ecoaltea ha augmentat el seu nombre de stands i de visitants, el que l’aferma com una fira que té èxit i des de l’Ajuntament, a més de com una fira ecològica, la veiem com un projecte turístic que atreu molta gent a la nostra localitat i que incentiva als negocis propers al Nucli antic”.\nPer la seva banda, Bippan Norberg ha assenyalat que ”aquest any hi ha hagut una afluència de públic molt important, i ha vingut molta gent d’altres províncies, com València o Múrcia” i ha destacat el suport de l’Ajuntament. La important participació d’associacions, conferenciants, tallers i els prop de 90 llocs fa que l’organització consideri Ecoaltea menjo uneixi de les fires alternatives punteres a nivell nacional, i la primera d’aquest tipus a la Comunitat Valenciana.\nAltea el destí d'Espanya que més ha crescut en…


La recomanació de la setmana: La reina descalça | UN MÓN LITERARI\nLa recomanació de la setmana: La reina descalça\n25 febrer, 2015 14 Març, 2015 ~ Un món literari\nEl llibre que us recomano aquesta setmana és la darrera novel·la d’Ildefons Falcones: La reina descalça.\nAquest és un llibre força gros, però que el nombre de pàgines no us desencoratgi, ja que la història que s’hi amaga dins és molt bonica i t’enganxa fins al final.\nTal i com és característic en les novel·les d’aquest autor, en la trama es barregen grans dosis d’història que et permeten conèixer la vida i els fets succeïts a Espanya surant el s.XVIII (concretament l’expulsió de l’ètnia gitana), però de manera molt amena gràcies a les narracions en primera persona dels personatges.\nUn altre aspecte que m’agrada molt d’aquesta obra, i que també apareix en les altres novel·les de Falcones, és la facilitat que té l’autor per passar la narració d’un personatge a un altre per tal que el lector no es perdi cap detall de les diferents trames que van sorgint al llarg del llibre. Aquests canvis de personatge narrador els fa d’una manera molt subtil que no molesten gens al lector ja que quasi ni te’n adones.\nLa història que s’explica en el llibre és la vida d’una família gitana que degut a les decisions del rei Carles IV les autoritats els separen detenint a la mare, portant a la filla a Madrid a que actuï als diferents teatres i fent fugir al avi. És en aquest punt en el què cada personatge comença a narrar les seves pròpies vivències i com lluiten per aconseguir tornar-se a reunir i oposar-se a les decisions i injustícies del monarca. A part, una altra de les personatges principals és la Caridad, una esclava cubana amb la qual coneixem la vida dels esclaus i els seus sentiments.\nAixí doncs, us convido a tots aquells als qui us apassioni la bona lectura i us interessi la història d’Espanya que no deixeu de llegir aquest llibre que segur us captivarà!\nPublicat a lectura, libreria, libros\tlecturalibrosliteraturallibres\n< Previous Carlos Ruiz Zafón\nNext > Heu estat al… FNAC del Triangle?


Jornada de reflexió sobre integració i associacionisme - Tornaveu\nDijous, 16 de juliol de 2015 11:45h\nEl 15 de setembre la Filmoteca de Catalunya, d’11h a 14h, acollirà la jornada Diversitat i integració en l’associacionisme cultural per debatre el paper de l’associacionisme en la integració dels immigrants a la societat.\nEn acabar la presentació del llibre, hi haurà una taula rodona on es debatran i compartiran les experiències d'Amadou Bocar Sam, president de la Coordinadora de d'Associacions Senegaleses de Catalunya; Joan Riera Claret, de la colla castellera Sagals d’Osona i Secretari de la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya; Sara Cochs, tècnica del Servei d’Acollida de l’Ajuntament de Vila-seca; Núria Santaulària, Assessora de Llengua, interculturalitat i cohesió social (LIC) a Cerdanyola del Vallès; i, per últim Salvador Sunyer, director del Temporada Alta. La taula rodona estarà moderada per Roger Soler i Martí, doctor en ciència política.


Rescatats dos ferits quan escalaven ebris a Sant Jeroni de la Murtra\nAl voltant de les set de la tarda, la Guàrdia Urbana de Badalona va rebre la notificació del Sistema d’Emergències Mèdiques\n24 de de maig del 2022. Actualitzada 25 de de maig del 2022 a les 09:35\nDos escaladors van ser rescatats després d’haver patit lesions el 23 de maig quan escalaven a la zona del monestir de Sant Jeroni de la Murtra. Segons dades de la Guàrdia Urbana de Badalona, les dues persones van manifestar que estaven sota els efectes de l’acohol i drogues estupefaents.\nAl voltant de les set de la tarda, la Guàrdia Urbana va rebre la notificació del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM), servei al qual un dels dos escaladors va trucar per advertir d’una caiguda mentre escalava. L’avís va mobilitzar els serveis d’emergències i un helicòpter dels Bombers per efectuar el rescat.\nLes dues persones van ser traslladades a l’Hospital Germans Trias (Can Ruti), un amb ferida a la cama i l’altre al cap.\nLlegeix totes les notícies de Badalona a EL PERIÓDICO Badalona


L’Ajuntament de Vilanova recupera les pancartes dels presos polítics després que les arranquessin uns encaputxats - Diari Jornada\nEl CDR també respon a la retirada dels rètols fent una enllaçada groga popular al centre de la ciutat\nL’Ajuntament de Vilanova recupera les pancartes dels presos polítics després que les arranquessin uns encaputxats\n| 05 de set, 2018 - 10:47\nL’Ajuntament de Vilanova i la Geltrú ha restituït a la façana de la Casa de la Vila les pancartes contra els presos polítics després que dilluns a la nit les arrenquessin uns encaputxats. Segons es pot observar en un vídeo difós a través de les xarxes socials, un grup d’aproximadament cinc persones va estendre una canya de pescar amb un objecte tallant a l’extrem per tal de despenjar les pancartes amb què el consistori condemna l’empresonament dels líders sobiranistes, alhora que també van arrencar un gran llaç groc que hi havia a l’entrada principal. Al cap de poques hores, l’Ajuntament va condemnar l’acció, assegurant que era «antidemocràtica» perquè els rètols eren a la façana seguint un acord de Ple «aprovat per àmplia majoria». Abans del vespre, el consistori ja havia reposat les pancartes i a la nit el CDR ha desplegat una enllaçada popular al centre de la ciutat sota el lema «Per cada llaç que treguin, en penjarem cent».\nLa reacció del Comitè de Defensa de la República ha aglutinat desenes de veïns que han posat llaços als punts més cèntrics de Vilanova, com la Rambla Principal i la Plaça de la Vila, on també han col•locat una estelada a l’estàtua de Josep Tomàs Ventosa.


Els valors de Josep Guardiola al capdavant del primer equip l’han fet mereixedor de la Medalla d’Or del Parlament de Catalunya - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesEls valors de Josep Guardiola al capdavant del primer equip l’han fet mereixedor de la Medalla d’Or del Parlament de Catalunya\nEls valors de Josep Guardiola al capdavant del primer equip l’han fet mereixedor de la Medalla d’Or del Parlament de Catalunya\nDavid Puig - 08/09/2011 | 00:00\nHonestedat, superació, treball en equip, respecte i superació personal son valors que ha destacat la Mesa del Parlament de Catalunya Als seus coneixements futbolístics, Guardiola afegeix una especial capacitat per connectar amb l’univers del futbolista professional\nJosep Guardiola durant la celebració de la Lliga 2009/10. Foto: Miguel Ruiz-FCB\nHonestedat, esforç, superació, treball en equip, respecte i superació personal. Són alguns dels valors que la Mesa del Parlament de Catalunya ha destacat de la personalitat de Josep Guardiola i que l’han fet mereixedor de la Medalla d’Honor en la categoria d'or del Parlament que li serà atorgada aquest dijous a l’entrenador del FC Barcelona. La seva brillant trajectòria com a futbolista i entrenador del primer equip del Barça avala una de les personalitats més singulars del futbol de les últimes dècades.\nEl tècnic amb més títols\n“Crec molt en el treball, l’esforç i el talent”. Aquesta frase, pronunciada per Josep Guardiola durant la seva presentació com a entrenador del primer equip el 17 de juny del 2008, defineix a la perfecció els valors que han presidit la seva trajectòria i en què es fonamenta l’èxit de Barça. Guardiola no concep talent sense esforç, però no entén els que menystenen el talent en un futbol cada cop més resultadista. Guardiola s’ha convertit en el tècnic amb més títols en la història de la secció de futbol del Barça capitanejant un equip que, a més, meravella per la qualitat del seu futbol.\nEn el capítol merament esportiu, els mèrits de Josep Guardiola són indiscutibles. Com a jugador va guanyar cinc Lligues, una Copa d’Europa, una Recopa d’Europa, dues Copes del Rei i dues Supercopes d’Europa, mentre que com a entrenador del primer equip ha superat les expectatives més optimistes amb un total de 12 títols, i ha superat l’anterior millor registre del seu gran referent futbolístic, Johan Cruyff.\nEl premi a una filosofia admirada arreu del món\nAls seus coneixements futbolístics, Guardiola afegeix una especial capacitat per connectar amb l’univers del futbolista professional que ha estat clau per explicar bona part del seu èxit. Ha sabut transmetre a l’equip una idea de futbol basada en el respecte a la pilota, el joc l’atac i la solidaritat defensiva. “Perdonaré que no encertin, però no que no s’esforcin”, deia Guardiola el dia de la seva presentació com a entrenador del primer equip.\nEl bon ambient del vestidor i el compromís dels jugadors al voltant d’aquesta filosofia han fet la resta. El futbol exhibit pel Barça els últims anys ha desfermat l’admiració de l’univers futbolístic. Aficionats de tot el món, tècnics i futbolistes dels equips rivals, tothom ha coincidit a destacar l’atractiva proposta futbolística de Josep Guardiola. El futbol del Barça ha estat sovint qualificat d’inimitable i és perquè Guardiola ha sabut perfeccionar el concepte de ‘futbol total’ que va néixer als anys 70 i que va posar al dia Johan Cruyff amb el Dream Team. Guardiola ha aplicat al joc de l’equip les diferents influències que ha rebut dels seus entrenadors en la seva etapa com a futbolista i els coneixements que va anar assimilant mentre es formava com a entrenador. El resultat final parla per si sol i l’ideòleg d’aquest equip rebrà aquest dijous el reconeixement de la màxima institució del país, el Parlament de Catalunya.\nCom a jugador, Josep Guardiola va rebre el Trofeu Bravo al millor futbolista jove el 1992. Ha estat la seva tasca com a entrenador la que li ha reportat més reconeixement en forma de distincions. Ha rebut dos cops el Trofeu Miguel Muñoz com a millor entrenador de la Lliga (2009 i 2010), el Premi Don Balón (2009), l’Onze d’Or (2009), el premi de l’IFFHS (2009) i el Premi LFP al millor entrenador (2009).\nPerò, sens dubte, hi ha dos distincions que sobresurten per damunt de les altres i que han fet especial il·lusió a Guardiola. L’any 2009 va ser nomenat Fill Predilecte de Santpedor i el 2010, i per votació dels lectors d’‘El Periódico de Catalunya’ i del programa ‘Els Matins’ de TV3, va ser distingit amb el Premi Català de l’Any.\nEl que han dit de Guardiola\nLa figura de Josep Guardiola ha estat elogiada per nombroses personalitats de dins i fora del futbol. Aquests són alguns exemples:\n- Sir Alex Ferguson, entrenador del Manchester United: “És jove i ha canviat la forma de jugar” (27-5-11)\n- Bill Gates, president de Microsoft: “És un geni” (29-07-11)\n- Vicente del Bosque, seleccionador espanyol: està fent un treball extraordinari” (08-05-11)\n- Leo Messi: “És molt proper a nosaltres i té una química molt especial amb l’equip” (19-02-11)\n- Xavi Hernàndez: “Guardiola ha revolucionat el futbol i és un mestre en el que fa” (25-01-11)


Adquirir els coneixements comptables específics per a la presa de decisions en l'exercici de la seva professió en l'àmbit del subjecte econòmic empresarial, així com complir amb la legislació actual específica, principalment en societats anònimes i societats de responsabilitat limitada. Dominar des de l'àmbit comptable determinats fets juridicoeconòmics de les societats derivades de les relacions internes amb els socis, així com certs aspectes de les relacions externes d'especial transcendència dins de les societats. Conèixer el procés comptable de les operacions que presenten peculiaritats específiques en funció de la forma legal del subjecte que porta a terme l'activitat empresarial. Fonamentalment es dotarà al professional dels coneixements necessaris per efectuar el tractament comptable de la constitució de les societats, modificacions de capital social, finançament aliè a través d'emprèstits, aplicació del resultat i combinacions de negocis.\n01Continuar amb l'aprenentatge de la disciplina comptable, aprofundint i ampliant els seus continguts.\n02Conèixer els diferents tipus d'empreses existents i les seves principals característiques.\n03Aprofundir en les peculiaritats comptables de l'empresa individual.\n04Aprofundir en les principals característiques de les societats anònimes.\n05Estudiar la problemàtica comptable de la constitució de les societats anònimes, modificacions de capital social i aplicació del resultat.\n06Estudiar la problemàtica comptable derivada de l'emissió d'emprèstits com important font de finançament aliè a les societats anònimes.\n07Analitzar la problemàtica comptable de la concentració i desconcentració empresarial.\n08Aprendre a relacionar textos legals amb la comptabilitat.\nU3LES SOCIETATS ANÒNIMES\n1. Avaluació contínua. En finalitzar cada bloc de temes l'estudiant lliurarà una feina. Els resultats seran comentats grupalment a classe.\n2.1. Supòsit. L'estudiant realitzarà dos o tres supòsits pràctics que suposaran efectuar la comptabilitat d'una sèrie d'operacions societàries.\n2.2. Pregunta de desenvolupament. No és obligatori per a l'estudiant que hagi realitzat l'avaluació contínua. L'estudiant que es presenti i hagués realitzat l'avaluació contínua implica que renúncia a la qualificació obtinguda i accepta la qualificació de la pregunta de desenvolupament.\n1. Avaluació contínua. La puntuació màxima és de 2 punts. La qualificació dependrà del nombre de treballs lliurats, així com del nivell d'aplicació dels coneixements adquirits i el desenvolupament dels treballs.\n2.1. Supòsit. La puntuació màxima és de 8 punts. La puntuació dependrà del grau de realització dels supòsits, de la interpretació dels resultats i del nombre i importància dels errors comesos.\n2.2. Pregunta de desenvolupament. La puntuació màxima és de 2 punts. La qualificació dependrà del grau de raonament, desenvolupament conceptual i domini de la matèria.\nPer superar l'assignatura i sumar-li la qualificació de l'avaluació contínua o de la pregunta de desenvolupament és necessari obtenir una qualificació de 4 punts en el supòsit de l'examen final, valorat de 0 a 10 punts.\nL'estudiant que s'hagi presentat a l'avaluació contínua o la pregunta de desenvolupament se li guardarà la nota per a posteriors convocatòries.


La Constitució imposada La Constitució imposada\nAl llarg de la història recent, va haver-hi un moment en què el poder establert va trobar una expressió per defensar-se de tot qüestionament de l’statu quo. “Constitucionalisme” o, “constitucionalistes” ha esdevingut una fórmula màgica per tractar de desautoritzar tota crítica respecte a aquells que consideren els seus enemics o adversaris, l’escut que fan servir els partits de l’stablishement per conjurar les amenaces que suposen canvis profunds en l’equilibri de poders. Potser va ser cap als anys noranta, especialment quan María San Gil i Josep Piqué van tractar d’atorgar certa pàtina intel·lectual al nacionalisme espanyol de matriu franquista tot alterant el sentit profund del concepte “patriotisme constitucional” cisellat pel pensador alemany Jurgen Habermas. En certa mesura, Piqué i San Gil no anaven desencaminats. Molts alemanys, davant la vergonya del nazisme que pretenien superar, van adoptar aquesta fórmula per sublimar el seu nacionalisme. El problema, a l’hora d’aplicar-lo a Espanya, és que en no produir-se cap judici de Nuremberg, la fórmula resultava poc creïble a mesura que Aznar i la resta d’assistents al casament de la seva filla parlaven o actuaven a la manera de La Escopeta Nacional.


Extraescolars, portem el lleure a l'escola - Fundesplai Món Escolar\nInici » Serveis » Extraescolars\nEn contractar EXTRAESCOLARS + TEMPS EDUCATIU DEL MIGDIA\nLes activitats extraescolars estimulen els aprenentatges iles competències que potencien el desenvolupament integral dels infants. El nostre programa d’activitats extraescolars es du a terme en coordinació amb l’AMPA o AFA, fent xarxa amb les entitats del municipi i alineant-se amb la línia pedagògica del centre. Fem servir metodologies participatives i innovadores on l’infant és el protagonista i donem continuïtat a les activitats al llarg de tota l’etapa escolar.\nFutbol, psicomotricitat, multiesport, iniciació a l’esport, patinatge, bàsquet, tennis, voleibol…\nTècniques Art Attack, dibuix, pintura, escultura, modelatge, manualitats…\nConversa en anglès, tastaolletes en anglès, psicomotricitat en anglès, balla i canta en anglès, conversa en francès…\nAprenentatge pràctic d’instruments de corda, com la guitarra, i de percussió. Estils com la Batukada i cant coral…\nDansa moderna, hip hop, jazz, dansa clàssica, zumba, sevillanes, funcky…\nExpressió artística, teatre, teatre musical, cinema, màgia i circ…\nSuport a l’estudi amb activitats de reforç a la biblioteca de cada centre…\nDINAMITZACIÓ DE LUDOTECA I PATIS\nEspais de Ludoteca dissenyats per oferir un ambient tranquil i acollidor. Calaix de sastre i tastaolletes…\nROBÒTICA I TIC\nNoves metodologies i eines d’aprenentatge relacionades amb les TIC i la Robòtica…\nActivitats que van dirigides als pares i mares dels més petits i les més petites de la casa…\nDescobreix com ho fem a Fundesplai per gestionar, de manera integral, tot el temps de lleure a l’escola! Actualment ja hi ha més de 1000 escoles de tot Catalunya que confien en nosaltres: acollida, temps educatiu del migdia, extraescolars, programes de salut, serveis per a la petita infància, educació ambiental, suport als alumnes amb necessitats educatives especials, casals, colònies escolars, treballs de síntesi, i sortides.\nparlem d’extraescolars al blog\ngen. 10, 2022 | Acollides i extraescolars, Promoció de la salut, Recursos\nset. 2, 2021 | Acollides i extraescolars, Educació en el lleure