Sant Quirze En Comú us desitja Bona Festa Major | Festa Major Sant Quirze del Vallès 2019\nSembla que era ahir que cloíem la Festa Major de l’any passat i ja hi tornem a ser de nou… Visca la Festa Major!\nJa arriben els nostres quatre dies. Els de tots els que ens sentim orgullosos de ser de Sant Quirze i ho manifestem obertament. La Festa Major és el millor moment per demostra-ho, per unir-nos, per gaudir-ne conjuntament i en definitiva, per fer poble.\nGaudiu de la Festa Major tant com pugueu però, això sí, recordeu que tots hem de fer un esforç, tant per cuidar els espais com per respectar el descans dels nostres veïns. Recordeu que Sant Quirze també és casa vostra, i com a tal hem de tenir-ne cura.\nEn la Festa Major es viuen moments d’alegria, cultura i celebració, però també és un símbol d’identitat d’una comunitat que vol ser viva i activa. Des de fa mesos des de les entitats, des de l’Ajuntament, s’ha treballat per tenir una bona festa. Tot s’ha posat a punt. I es fa des de la il•lusió, amb el convenciment que passarem junts bons moments. Fer real aquesta voluntat compartida és possible gràcies al treball dels organitzadors i de les persones que hi participen activament. Moltes gràcies a tots i a totes.\nDesitgem de tot cor que la Festa agradi a tothom, petits i grans, del\npoble i forasters.\nTal i com va dir un estimat poeta català:\n“(…) que sigui la festa d’un poble senzill, amistós i noble.”


Francesc Ferrer i Guàrdia - Lògia Francesc Ferrer i Guardia\nLògia Francesc Ferrer i Guardia\nOrdre Maçonnique Mixte International Le Droit Humain\nQuè és la Maçoneria ?\nHistòria del D.·. H.·.\nEl Dret Humà a Espanya\nHistòria de la Logia\nIngressar a l’Ordre\nFORO DEL TALLER\nFrancesc Ferrer i Guàrdia va néixer a Alella el 10 de gener de 1859. Pertanyia a una família de petits propietaris rurals, molt catòlica. De jove, Ferrer i Guàrdia va reaccionar com a anticlerical. Va ser enviat per la seva família a treballar a Barcelona, on va trobar treball a la botiga d’un graner (alguns diuen d’un drapaire) al districte de Sant Martí de Provençals.\nNo tenia ni quinze anys quan el seu patró el va inscriure a classes nocturnes, iniciant-lo en els ideals republicans. Els anys següents, el jove autodidacta, va estudiar a fons l’ideari de Pi i Margall i va conèixer les doctrines dels internacionalistes. També va ingressar a la lògia maçònica Veritat, a l’Orient de Barcelona.\nEl 1886 va donar suport al pronunciament militar que pretenia proclamar la República, però al fracassar aquest va haver d’exiliar-se a París. Va subsistir ensenyant castellà fins al 1901, temps que va aprofitar per a perfilar els conceptes educatius anarquistes que després aplicaria a Espanya en el seu projecte d’Escola Moderna.\nUna generosa herència (un milió de francs) d’una antiga alumna, Ernestina Meunier, fer possible dur a terme el seu projecte a la ciutat de Barcelona, fins que el 1906 Mateo Morral, traductor i bibliotecari del seu centre educatiu, va perpetrar l’atemptat frustrat contra Alfons XIII a Madrid.\nAixò va tenir com a conseqüència per a Francesc Ferrer el tancament de l’Escola Moderna i un any d’empresonament a la presó Model de Madrid per complicitat, al terme dels quals va ser absolt. A l’any següent , es va traslladar a França i Bèlgica, en aquest últim país va fundar la Lliga Internacional per l’Educació Racional de la Infància.\nSe’l va acusar d’haver estat l’instigador de la revolta coneguda com la Setmana Tràgica de Barcelona de 1909, una revolta anticlerical , després de la qual Ferrer, a causa de les seves poques amistats estratègiques i la seva antiga vinculació amb Mateo Morral, va ser declarat culpable davant un tribunal militar. Va ser afusellat durant la matinada de 13 de octubre de 1909 al fossat de Santa Amàlia de la presó del Castell de Montjuïc.\nLa seva obra més coneguda és L’Escola Moderna. Poc després de la seva mort es van obrir arreu del món diverses Escoles Modernes inspirades en la seva pedagogia. Una de les més importants va ser la Modern School de Nova York, fundada el 1911.\nLa seva execució va suscitar diverses reaccions de rebuig a nivell internacional. A conseqüència del seu processament i execució , el diari britànic The Times va escriure : “Per negligència o estupidesa , el govern ha confós la llibertat d’instrucció i consciència , el dret innat a raonar i expressar el seu pensament , amb el dret d’oposició , assimilant a una agitació criminal “.\nL’escriptor escocès , i columnista a l’Edinburgh Evening News , William Archer, també va sentenciar: “Tota la vida activa de Ferrer , hauria fet menys mal al catolicisme espanyol que el que li fa en l’actualitat la mera menció del seu nom“.\nA França també alguns intel · lectuals es van indignar. Així l’escriptor Anatole France va reaccionar vivament aquesta notícia i en una carta oberta afirmar : “El seu crim és el de ser republicà, socialista lliurepensador; seu crim és haver creat l’ensenyament laic a Barcelona, instruït a milers de nens en la moral independent, el seu crim és haver fundat escoles “.\nArchives Select Month September 2017 (2) June 2017 (1) May 2017 (1) March 2014 (2) May 2013 (2)\nActes institucionals – Acte de commemoració del 300è aniversari de la Francmaçoneria 12/09/2017\nNuevo Representante del Supremo Consejo para la Federación española\n300 anys de Masoneria- L’empremta del dret Humà\nConferència de la presidenta de la Federació espanyola en el seminari “Maçoneria i lliurepensament”\nEntradas Recientes: Masonería Mixta\nDía Internacional del Laicismo y la Libertad de Conciencia\nEntrega de los IX Premios Progreso\nLa humildad intelectual como antídoto contra la prepotencia


Vaixells, aus i hams - Revista Mètode\nVaixells, aus i hams\nMolt o poc tothom ha vist els vaixells que s’acosten a port després d’una jornada feinera a la mar. Si més no, tots tenim aquesta imatge al cap, imatge que resulta indestriable del núvol d’ocells que envolta l’embarcació i que la segueix fins al moll. I tanmateix, la pesca és un bon exemple d’activitat humana que interfereix en la vida animal. Les incursions dels humans a la mar en busca de peixos constitueixen un model preneolític que encara és viu als nostres dies. Si per tal de proveir-nos de carn fa temps que vam deixar de ser caçadors forçosos per fer-nos ramaders i fins i tot la fruita ja no la collim directament del bosc, quan es tracta d’aconseguir peix continuem eixint a la mar per calar xarxes i parar hams.\nPrecisament l’estudi dels ocells marins, de la seua biologia i problemàtica de conservació és el que ha mogut la SEO (Sociedad Española de Ornitología) a organitzar el VI Simposi Mediterrani sobre Aus Marines que, en aquesta ocasió va tenir lloc a Benidorm (Marina Baixa). Experts de tot el món s’hi van aplegar per tal de posar en comú les investigacions que hi ha en marxa sobre aquest tema al Mediterrani i més enllà.\nPotser, un dels aspectes que més tinta fa córrer és el de la influència de les activitats pesqueres sobre les poblacions d’ocells. Efectivament, la pesca industrial pot afectar les poblacions d’ocells de moltes maneres. D’una banda algunes tècniques de pesca com ara el ròssec alteren directament les comunitats marines i això, tard o d’hora, afecta la resta dels components de l’ecosistema marí. D’altra banda, hi ha la incidència sobre la disponibilitat d’aliments. En les darreres dècades ha augmentat en tot el món la pesca massiva de petits peixos com ara trencavits (Ammodytes spp) o anxovetes (Engraulis spp) per satisfer mercats com el de les farines de peix o el d’aliment per a peixos d’aquari. La manca de recursos que això produiria podria estar afectant la reproducció de molts ocells marins. Espècies com ara el fraret (Fratercula artica) tindria dificultats per trobar preses de la grandària adient per als seus pollets, els quals moririen de gana. I és que en això de les relacions tròfiques tot va lligat. Cada peça toca la resta, així s’ha vist com els paràsits grossos (Stercorarius skua) fets a alimentar-se del que els vaixells rebutgen durant l’època de cria, comencen a atacar les gavinetes de tres dits (Rissa tridactyla) quan els retalls dels stocks que imposen les administracions fan més difícil aconseguir aliment dels vaixells.\nPerò l’impacte pot ser encara més directe. Són molts els ocells (a més de tortugues, dofins i d’altres animals) que moren cada any enganxats en les xarxes de deriva o després d’empassar-se un ham de la flota palangrera. Un exemple ben clar ens el dóna la baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), que hi podria estar perdent entre un 4% i un 6% dels seus efectius reproductors. Aquesta seria juntament amb diverses espècies de gavines, una de les aus més afectades pels palangres. El cas és més greu encara si pensem que les baldrigues cendroses són ocells que compten un gran nombre d’individus no reproductors i que la seua biologia reproductora és de les que aposta fort a un sol número. La posta és d’un sol ou. Entre les gavines també hi ha espècies que passen per moments crítics, la gavina corsa (Larus audounii), per exemple, que, tot i haver experimentat un augment en les poblacions nidificants del nostre país, pot considerar-se encara un dels ocells en major perill d’extinció a escala global.\nLes tècniques de pesca afecten també altres espècies de distribució més ampla com la gavina de potes grogues (Larus cachinans), la riallera (Larus ridibundus), la capnegra (Larus melanocephala) o la corba marina grossa i l’emplomallada (Phalacrocorax carbo i P. aristotelis), el gavot (Alca torda) o el mascarell (Sula bassana), per esmentar les que podem veure més sovint pel nostre litoral, per bé que cadascuna presenta una abundància i un status diferent.\nAmb un litoral ocupat pel formigó i l’especulació, vaixells que buiden el mar de peixos o un Erika que, de tant en tant, vessa el seu verí negre bituminós, el futur dels ocells que viuen a la mar no és gaire amable. I el cas és que preservar aquests ocells paga la pena, entre la pila de motius que podríem argüir hi ha el que ens hi poden ensenyar. Els ocells són una font d’informació bàsica en l’estudi de l’ecosistema marí. Les seues característiques de conspicuïtat, sensibilitat als canvis ambientals i facilitat d’accés els converteixen en uns magnífics bioindicadors. Informadors del seu medi, que en podríem dir.\nCarles Santana. Biòleg. Director del parc natural s’Albufera des Graus, Menorca.\nEl mascarell (Sula bassana) és una de les espècies més afectades per les pesqueres amb palangre.\nFoto: M. L. Caeiro/Terranova Imágenes


Entrevista a Raimon Marchan Vidal\nAl llarg de la Temporada anirem fent entrevistes a jugadors que estan fora i han sortit de la nostre base i que estan assolint alts nivells, l'entrevista d'avui es amb el Raimon Marchan (RAI) actualment a les files del Real Madrid C.\nEn primer lloc, com et trobes?\nBones a tots, dons molt content amb ganes que arribi ja Nadal per poder tornar a casa, a passar les festes amb els meus.\nCom et va aquesta temporada?\nLa temporada de moment està anant molt bé, vaig començar l’any partint de suplent i poc a poc vaig anar fent-me un lloc a l’equip i molt content. Ara fa dos setmanes que hem canviat d’entrenador i toca tornar a lluitar per demostrar que puc tenir un lloc a l’onze.\nQuè fas un dia qualsevol entre setmana?\nUn dia entre setmana qualsevol em desperto a les 9.30 per anar a entrenar. Entrenem a les 11, però hem d’estar mitja hora abans. Una vegada acaba l’entrenament vaig a classes a la universitat, quan acabo dino allà mateix. Per la tarda acostumo a dormir una migdiada de mitja hora més o menys, i vaig al gimnàs de Valdebebas(Ciutat Esportiva RM). Després del gimnàs ja quedo amb alguns amics per fer qualsevol cosa o anar a sopar i ja cap al pis i a dormir.\nDe tots els jugadors que has conegut, quin t’ha impressionat més i amb qui t’hi sents més identificat?\nNo he tingut la sort de coincidir a l’equip amb ell, però si he compartit entrenaments i algun partit, Jesé Rodriguez, actual jugador del primer equip, és un jugador impressionant amb una qualitat i un talent extrem. No em sento identificat en cap jugador en concret, però veure el professionalisme de Cristiano Ronaldo, Xabi Alonso o Alvaro Arbeloa et fa adonar de la importància que té en el futbol la mentalitat que es té fora del camp. Són tres jugadors que de diferent manera demostren que apart del talent es necessita constància i treball fora del terreny de joc.\nQuin entrenador, des de que estàs fora, t’ha aportat més i perquè?\nTots els entrenadors t’aporten coses, de cadascú s’ha d’intentar aprendre el màxim. Per sort he tingut molt bons entrenadors i de tots he après molt. En destacaria a Victor Torres Mestre, perquè vaig coincidir amb ell el meu primer any a Madrid, em va ajudar molt a adaptar-me i em va donar molta confiança. També no pot faltar Pablo Alfaro, vaig coincidir amb ell al meu primer any de sènior al CD Leganés, no vaig gaudir de la seva confiança en quan a minuts, però vaig aprendre d’ell moltíssimes coses del futbol professional, un gran entrenador.\nEn quin partit has passat més nervis?\nNo acostumo a posar-me excessivament nerviós en els partits jugant, així que en el partit que he passat més nervis va ser el CD Leganes – UE Lleida de l’any passat on jugàvem el play-off, jo estava a la grada i no recordo una tarda més amarga que aquella. El futbol ens dóna moltes alegries però també tardes de nervis i decepcions, aquella va ser una d’aquestes segones.\nQuin record tens dels anys que has estat a l’Atlètic Vilafranca?\nVaig començar des de ben petit a l’Atlètic amb 5 anys, vaig créixer jugant a l’Atlètic i gràcies al club he evolucionat tan com a persona, com a jugador de la manera que ho he fet. He conegut moltíssima gent, tant companys com entrenadors, com jugadors entrenats per mi, dels quals en guardo molt bon record. De fet, una gran part dels meus amics els he conegut jugant a l’Atlètic. Encara recordo les paellades de final de temporada, els campus, les promocions, les tardes i hores al camp. Molt bons records.\nEn quin moment has trobat a faltar més la proximitat dels teus?\nEn tot moment trobes a faltar als teus, sempre existeix el pensament de voler compartir les coses que et passen amb els de sempre, tan les bones com les dolentes. S’ha de dir que els moments complicats són quan probablement trobes a faltar més a la teva gent, als teus amics de sempre i a la teva família. Per sort avui en dia puc estar connectat fàcilment tan amb els amics com amb la família.\nQuè recomanaries als nois i noies de l’Atlètic Vilafranca?\nQue gaudeixin del futbol, del que significa tenir unes hores per poder oblidar-se del que ens passa i posar-se a jugar a l’esport que més ens agrada al costat dels nostres amics. Gaudir del futbol amb ganes i il·lusió de seguir millorant sempre, tan com a jugador i com a persona.


Un suecà, en el més alt del culturisme - Vista impresión\nPOBLACIONES » Sueca » Un suecà, en el més alt del culturisme\nUn suecà, en el més alt del culturisme\n• El suecà Borja Vendrell s’ha proclamat campió en esta temporada en la III Copa de València i en el campionat Costa Blanca\nSorprèn la quantitat d’esportistes suecans que despunten en les respectives disciplines. La capital de la Ribera Baixa compta també amb figures destacades de l’esport fins i tot al culturisme clàssic. El suecà Borja Vendrell s’ha proclamat campió en esta temporada, en la III Copa de València i en el campionat Costa Blanca, i ha tingut també una participació destacada en campionats de reconegut prestigi com ara al Nacional de Noray i al Open Verónica Gallego.\nEl jove suecà es va proclamar campió de la III Copa València quedant primer en la categoria de culturisme clàssic, a més de campió absolut de la prova. Mentre al campionat Costa Blanca, a Alacant, va aconseguir la medalla de plata i l’or al millor posador. I és que, a la modalitat de culturisme clàssic el més important es tindre un físic estètic, però a més, l’estatura i el pes han d’anar en concordança.\nAl campionat Nacional de Noray, a Santa Pola, va aconseguir la medalla de plata també a la modalitat de culturisme clàssic i a la categoria de talla mitja. I al Open Verònica Gallego, celebrat recentment a Benidorm, va aconseguir quedar quart classificat, el que li ha donat el passe per a participar al Campionat d’Espanya, tot i que no hi assistirà per motius personals.\nEl culturisme és un esport molt sacrificat per als esportistes que el practiquen de manera professional, atès que tenen que seguir una dieta molt estricta sobretot per no passar-se’n del pes establert en la modalitat i categoria que competeixen. Abans de les competicions la dieta és encara més estricta, poc a poc han d’anar restringint-se els carbohidrats i la setmana abans de la competició realitzen el que es coneix com deshidratació, que consisteix en beure molta aigua els tres primers dies de la setmana i després deixar de beure. Vendrell porta practicant este esport des dels 17 anys i en competició des de l’any 2012.


Mas-Colell creu que els "18 mesos" creen tensions en l'independentisme - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMas-Colell creu que els "18 mesos" creen tensions en l'independentisme\nL'exconseller d'Economia creu que aquest "compte enrere" genera un factor "distorsionador"\nacn | barcelona 16.03.2016 | 00:00\nL'exconseller d'Economia de la Generalitat Andreu Mas-Colell va aconsellar ahir al sobiranisme no obsessionar-se amb el "compte enrere" de 18 mesos que estableix el full de ruta de Junts pel Sí i la CUP cap a la independència.\nEn declaracions a Catalunya Ràdio, Mas-Colell va fer una crida a les forces independentistes a centrar "la màxima energia" a procurar que el procés sobiranista avanci en "la direcció correcta".\n"Ens hauríem de treure de sobre un factor distorsionador, el compte enrere dels 18 mesos. Com més mesos passin, distorsionarà més. Aquesta tendència a establir terminis ha creat tensions innecessàries, i ara tornarà a passar", va advertir.\nPel que fa a la qualificació del deute de la Generalitat, va assegurar que "les agències de ràting no són un actor important en aquesta història", perquè "Catalunya no està en els mercats internacionals". Segons Mas-Colell, "la qualificació del deute català és un fet irrellevant", perquè la Generalitat "és totalment dependent del govern central per temes de liquiditat". "Els analistes internacionals entenen que si Catalunya té dificultats és perquè el Govern central vol que en tingui", va sentenciar.\nMunté hi treu ferro\nLa portaveu del Govern, Neus Munté, va treure ferro ahir a les declaracions que va fer l'exconseller d'Economia Andreu Mas-Colell, que va criticar que el Govern es marqui un termini per a la independència.\nEn roda de premsa després de la reunió del Consell Executiu, Munté va assegurar que aquestes afirmacions de l'exconseller no són tan diferents de les que es fan des del Govern, en el sentit que el termini de 18 mesos el volen complir, treballen "escrupolosament per fer-ho", però "no s'ha de convertir en un element que el que faci lligar de peus i mans" l'executiu. "És un termini que ens hem marcat per complir-lo, però el més important és el contingut".


Pot ser art un munt d’escombraries? Hi ha bellesa en els objectes abandonats en un abocador? La societat de consum deixa enrere quantitats ingents de residus, la major part dels quals sense un valor aparent, però hi ha un corrent en el món de l’art que pensa ben diferent.\nL’anomenat Trash Art, ‘Art d’escombraries’, reinterpreta aquests residus i els dona un sentit artístic nou, ja sigui des de la crítica a l’actual sistema o simplement creant una obra que pot ser fins i tot un autoretrat. Artistes com Francisco de Pájaro (Art is Tra$h) o Tim Noble i Sue Webster són alguns dels actuals representants d’aquest moviment.\nPolymorphus Perversus, Tim Noble i Sue Webster, 2006. Imatge: Tim Noble & Sue Webster\nQuè és el Trash Art?\nTim Noble i Sue Webster\nEn el Trash Art els creadors fan servir objectes i materials considerats runes o residus per crear les seves obres. Els descontextualitzen, modifiquen, uneixen o desuneixen per donar als materials un nou significat i interpretació artístiques. Les creacions poden ser escultures, murals i intervencions, entre d’altres.\nL’actual corrent del Trash Art, lligat a l’art urbà i underground, té un fil de connexió directe amb les avantguardes del segle xx. El Found Art, en el qual van participar tant dadaistes com Pablo Picasso, el ready-made de Marcel Duchamp i el mateix Junk Art (nom sinònim de Trash Art), van ser corrents de reinterpretació dels objectes quotidians i de rebuig, en substitució dels materials clàssics i refinats. Un dels exemples més evidents és la Font (1917) de Duchamp, el famós urinari.\nFont, Marcel Duchamp, 1917. Imatge: Tate\nActualment, a més a més de buscar la bellesa a les escombraries, el Trash Art té una evident significació política. Amb l’amenaça del canvi climàtic cada cop més real, moltes de les expressions d’aquest moviment tenen un component crític i, fins i tot, de ràbia contra la societat de consum i l’impacte que té per al planeta la seva generació de residus tan enorme.\nCal esmentar que hi ha un corrent de Trash Art a l’esfera digital. També té com a premissa la reutilització d’elements existents, en aquest cas, digitals. Es basa en l’experimentació constant amb elements de la cultura a internet, des de mems fins a obres d’art clàssiques.\nAquest duet d’artistes britànics representen un corrent del Trash Art una mica més formal que la seva contrapart urbana, en la línia dels seus precedents avantguardistes. Aposten pel procés de transformació, des d’objectes corrents o escombraries fins a una obra d’art. Una de les seves tècniques més conegudes és la generació d’ombres, que poden representar objectes identificables com retrats de persones, com per exemple The Head of Isabella Blow (2002).\nThe Head of Isabella Blow, Tim Noble i Sue Webster, 2002. Imatge: Tim Noble and Sue Webster\nAquests dos artistes també han creat plegats un gran nombre d’escultures, que ells mateixos anomenen «anti-monuments». Moltes d’aquestes peces tenen una gran influència de l’art pop, com per exemple Toxic Schizophrenia (1997). La seva dilatada carrera els ha valgut un títol de doctorat honorífic per la Universitat de Nottingham Trent i una important aclamació per part de la crítica.\nSota el provocador pseudònim Art is Tra$h (‘L’art és escombraries’), l’artista extremeny és un dels màxims exponents del Trash Art al món. A partir de la seva trajectòria professional, que el va portar a instal·lar-se a Barcelona, reivindica la precarietat que viu el seu gremi i la seva generació, especialment des de la crisi de l’any 2008.\n«He estat treballant molt dur en les escombraries del sistema laboral, i en l’art, ningú m’ha regalat mai res. Ara, viure de l’art, és el meu premi», afirma. També explica que crea «per instint, de manera espontània i visceral, assumint totes les conseqüències positives i negatives, que comporta aquesta manera de viure». El seu art, doncs, és tota una declaració de principis.\nSense títol, Art is Tra$h. Imatge: Art is Tra$h\nLa seva faceta d’artista urbà té un segell marcadament propi, ja que per crear personatges, escenes o lemes reivindicatius, literalment, fa servir les escombraries que troba pel carrer. A més a més, també són coneguts els seus murals fets a gran escala en façanes i arreu del món.\nEl Trash Art és un moviment ampli, pràcticament incategoritzable i, alhora, que beu de molts corrents diferents. La seva visió crítica és, avui més que mai, molt necessària.


ORGANIC | Xocolata orgànica negra amb maca i gingebre | Chocolates Torras\nORGANIC | Xocolata orgànica negra amb maca i gingebre\nAquesta setmana us hem presentat de manera oficial la nostra nova gamma de productes, ORGANIC, una línia de xocolata orgànica formada per quatre varietats diferents. Una d’elles és la rajola de xocolata negra amb maca i gingebre, de la qual us donem més detalls a continuació:\nXOCOLATA NEGRA AMB MACA EN POLS I GINGEBRE\nXocolata orgànica que combina les propietats de la maca, una planta molt energitzant del Perú, i les del gingebre, ingredient essencial en la gastronomia de moltes cultures. La suma dels nombrosos beneficis de la maca i del gingebre fan d’aquesta nova varietat de Xocolates Torras una manera excel·lent d’activar-se de forma natural i sense renunciar al sabor.\nSón tants els beneficis que se li atribueixen a l’arrel del gingebre que fins i tot el seu ús és molt comú en la medicina oriental. Constitueix un aliat del nostre aparell digestiu, regulant el trànsit intestinal, i millora l’absorció i assimilació dels nutrients essencials per al nostre organisme. És també el partner perfecte pels qui sofreixen marejos i fins i tot per a les dones embarassades, gràcies a la seva increïble capacitat- científicament demostrada- d’alleujar les nàusees. Aquest tubercle, a més, és ric en vitamines B i C, en minerals com el calci, el magnesi, el fòsfor, el silici o el zinc i també en antioxidants. Destacable és també el seu poder antiinflamatori, capaç de calmar dolors musculars, menstruals i en articulacions. L’arrel de maca, per la seva banda, no es queda enrere; poderós regulador endocrí, ajuda fins i tot a millorar el rendiment i la recuperació d’aquells que practiquen activitat física. Ric en proteïnes, aminoàcids essencials, vitamines, minerals, carbohidrats i fibra, aquesta planta destaca sobretot per les seves propietats energitzants.\nAquesta entrada va ser publicada a Blog y etiquetada chocolate con maca y jengibre, chocolate ecológico, chocolate orgánico, chocolates Torras, gluten free, gluten free chocolates, jengibre, maca, propiedades de la maca, propiedades del jengibre, propietats del gingebre, sense gluten, sin gluten, Torras Chocolates, xocolata ecològica, xocolata negra amb maca i gingebre, xocolata orgànica, xocolates Torras per Chocolates Torras. Guardar enllaç permanent.\nPanna cotta de xocolata negra amb fruites del bosc


La formació: peça clau de l’estratègia antirumors – Casal de Joves Sant Feliu\nEls dies 13 i 18 de juny va tenir lloc la primera formació organitzada per la Xarxa Antirumors de Sant Feliu. La formació, que va ser impartida per Pere Cortada, tècnic de polítiques migratòries de la Secretaria d’Igualtat, Migracions i Ciutadania i professor de polítiques de convivència i igualtat a la UdG, es va dur a terme al Casal de Joves de la ciutat.\nUn dels objectius de la Xarxa Antirumors és formar a nivell teòric i pràctic als i les membres que en formen part i, per extensió, a la resta de la ciutadania. El coneixement és un instrument essencial per l’empoderament i la capacitació col·lectiva a l’hora d’identificar i lluitar contra els estereotips, prejudicis i rumors. En aquest cas, les fites de la formació eren; oferir un espai de reflexió i debat crític, donar eines per abordar informacions, tòpics i rumors respecte les persones migrades i prendre consciència de la necessitat d’oferir un servei públic en condicions d’igualtat.\nLa primera sessió va enfocar-se des d’una perspectiva més teòrica: què són els estereotips? I els prejudicis? I els rumors? De quina manera sorgeixen i quines funcions compleixen a nivell social i psicosocial? La segona sessió, va abordar-se des d’un punt de vista més pràctic: què puc fer com a membre de la xarxa o com a ciutadà/na per combatre els rumors? I en situacions de discriminació quotidiana o delictes d’odi?\nLa formació va tenir gran èxit de participació, però s’espera que a les properes edicions, previstes per després de l’estiu, hi hagi major assistència. Alguns/es membres de la xarxa van aprofitar l’espai de debat que es va generar per posar sobre la taula altres aspectes i temàtiques que susceptibles de treballar en propers aprenentatges.\nTotes aquelles persones que vulguin tenir més informació de la Xarxa Antirumors o que vulguin estar al corrent de futures accions o formacions poden consultar el web municipal o bé enviar un correu electrònic a antirumors@santfeliu.cat.\nUs animem a tots i a totes a participar en aquesta iniciativa i a contribuir a construir un Sant Feliu més democràtic i igualitari. A Sant Feliu, frena amb les rumors!\nImatge de la sessió formativa del dia 18 de juny impartida al Casal de Joves\nantirumors, casal de joves, formació, xarxa


MARIONA FERRER I FORNELLS / OT SERRA Madrid 18/10/2017 17:39\n93 Comentaris Envia a un amic Imprimeix\n651x366 La vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría. / EFE La vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría. / EFE\nCompte enrere a Madrid per polir els detalls del decret d'aplicació de l'article 155. El govern espanyol, el PSOE i Ciutadans multipliquen les reunions a l'espera que el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, esgoti el termini d'aquest dijous a les 10.00 h sense respondre amb un 'sí' o un 'no' sobre si ha declarat la independència.\nLa Moncloa té previst respondre ràpidament amb la convocatòria d'un consell de ministres extraordinari, si cal, abans que el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, marxi cap a Brussel·les, on també hi ha el líder socialista, Pedro Sánchez, fins divendres a la tarda.\nPerò el govern espanyol diu que té "paciència" i que encara donarà uns dies més de marge a Puigdemont abans d'executar l'aplicació del 155. La clau la té el Senat, en un ple que està previst que es convoqui dijous o divendres de la setmana que ve. Si abans d'aquesta setmana de marge Puigdemont convoqués eleccions autonòmiques -aquest incís és important-, la Moncloa es compromet a no prémer el botó de la suspensió de l'autonomia.\nEl govern espanyol celebra que Catalunya no tingui una llei electoral pròpia, perquè activar la Loreg vol dir "tornar a la legalitat"\nAixí ho han assenyalat fonts de la Moncloa, que precisen, però, que en cas que el president de la Generalitat convoqués eleccions constituents després d'aixecar la suspensió de la declaració d'independència, tal com preveu la llei de transitorietat suspesa pel Tribunal Constitucional (TC), es prosseguiria amb l'execució del 155.\nAra bé, les mateixes fonts consultades recorden que Catalunya no té una llei electoral pròpia -si no es té en compte la llei de transitorietat-, i que la convocatòria electoral s'hauria de fer a través de la llei orgànica del règim electoral general (Loreg) i amb el control de la Junta Electoral Central espanyola. Per molt que Puigdemont les anomenés eleccions "constituents", tal com l'expresident Artur Mas va anomenar "plebiscitàries" les del 27 de setembre del 2015, se celebrarien en el marc autonòmic.\nSupervisió de la Junta Electoral Central\nDe fet, la llei de transitorietat -que preveu eleccions al cap de sis mesos de declarar la independència- tampoc té una llei electoral pròpia i mentre no hi hagi lleis substitutòries valen les espanyoles. En aquest sentit, per a la Moncloa les eleccions serien una clar retorn a "l'autonomisme i la legalitat". En la mateixa línia s'ha expressat des de Brussel·les Pedro Sánchez, defensant que, malgrat les anomeni eleccions constituents, "l'única legalitat que hi ha és l'espanyola". El líder socialista també ha animat Puigdemont a convocar eleccions o bé a respondre 'no' al requeriment.\nPoques hores després ha respost de forma coordinada i rotunda la Junta Electoral Central. El seu president, Francisco Granados, ha assegurat que totes les eleccions que tinguin lloc a Catalunya han de comptar amb la supervisió de l'organisme. En declaracions als mitjans des del Congrés, ha afirmat que, "sens dubte", tota convocatòria electoral legal emparada per la Constitució ha d'estar organitzada per la JEC, donat que Catalunya no té una llei electoral pròpia.\nHisenda veu possible una intervenció més gran de les finances\nUn dels àmbits que el govern espanyol ja controla és l'econòmic, amb la intervenció de les finances que Montoro va implementar al setembre. En el supòsit que el 155 tiri endavant, Hisenda designarà una persona de perfil tècnic que assumeixi les competències del departament capitanejat per Oriol Junqueras, segons han apuntat fonts del ministeri, que no han volgut entrar a valorar si ho faria des de Barcelona o des de Madrid. Tampoc han especificat si aquest nou conseller d'Economia virtual seria una persona del mateix ministeri d'Hisenda. Més enllà d'això, les mateixes fonts expliquen que el control s'executa "telemàticament", cosa que resta importància a la ubicació d'aquesta persona.\nHisenda mantindrà la intervenció fins que "es deixi de vulnerar la Constitució"\nVeus del ministeri també han especificat que la regulació que es fa avui de les finances de la Generalitat ja és molt important, però que encara ho pot ser més, sobretot en tot allò que fa referència a la recaptació de tributs i al control d'organismes vinculats al departament d'Economia.\nLa intervenció de les finances, segons aquestes fonts, no s'aturaria automàticament amb la convocatòria d'eleccions a Catalunya, perquè hi hauria encara un període transitori en què el Govern seguiria en funcions. De fet, assenyalen que fins que no es constituís un nou Parlament i un nou executiu que "deixi de vulnerar la Constitució" el control econòmic continuaria.\nRajoy es reuneix amb Sánchez i Rivera per separat\nDos són els principals dubtes sobre la taula a hores d'ara. El primer: si la Generalitat no convoca eleccions, quan es forçaria una convocatòria electoral a Catalunya per part de l'Estat? Tant el PSOE com Ciutadans volen que sigui com més aviat millor, mentre que el PP busca un temps de marge per recuperar la "normalitat". La premissa del govern espanyol és tenir el màxim consens possible i que al Senat no es vegi només la majoria absoluta del PP votant a favor de l'aplicació del 155, sinó també els senadors socialistes i de Ciutadans.\nRajoy es reuneix avui amb Rivera per explicar-li els detalls de l'aplicació del 155\nMariano Rajoy s'ha reunit durant una hora i quart amb Albert Rivera a la Moncloa per explicar-li tots els detalls, després que el líder del partit taronja li hagi retret aquest matí durant la sessió de control que no té prou informació. "Li puc garantir que l'hi explicarem tot", li ha respost Santamaría. Rajoy i Sánchez ja es van reunir ahir dimarts, segons ha avançat el líder socialista, i tenen previst seguir parlant durant el dia d'avui per polir els últims serrells del 155.\nQui assumirà el control de la Generalitat?\nL'altre gran interrogant és qui assumirà la tutela de la Generalitat. Fonts populars no volen parlar d'una intervenció generalitzada a totes les conselleries perquè, al seu parer, no es tracta d'una "suspensió de l'autonomia", una màxima que també repeteixen els socialistes.\nEl que sí que tenen coll avall és que se suspendrà d'atribucions Puigdemont i es posarà una altra persona per tutelar la Generalitat. Sáenz de Santamaría figurava en moltes de les travesses, però fonts de la Moncloa apunten que, si no hi ha grans canvis d'última hora, no té previst assumir aquest paper ni seure permanentment al seu "despatxet" a Barcelona.\n"Els catalans ja hem votat": l'actualitat en 10 tuits\nEl PDECat reitera que el seu candidat segueix sent Jordi Sànchez


Bulgària - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nRepública de Bulgària\nLema: Съединението прави силата (L'unió fa la força)\nhimne nacional: Mila Rodino\n• Coordenades Sofia\nciutat més poblada Sofia\nIdioma oficial Búlgar\n• 3 de març del 1878\nFronteres Lloc 104º\n110.994 km² km2\n• Densitat Lloc 95º\n• PIB per càpita Lloc 73º\nUS$ US$ 36.609 millones\n• PIB per càpita Lloc 65º\nUS$ 86.317 millones\nIDH (2008) 0,840 (61º) – Alt\nGentilici búlgar, búlgara\nDomini Internet .bg\nPrefix telefònic +359\nPrefix radiofònic LZA-LZZ\nCòdic ISO 100 / BGR / BG\nMembre de: Plantilla:EU, ONU, OTAN, OSCE, COE\nLa República de Bulgària (Dita "Bălgarija" България en búlgar) és un país del Sur-est d'Europa, membre de l'Unió Europea des del 1 de giner de 2007. Llimita al nort en Romania, al sur en Grècia i Turquia i al oest en Sèrbia i la República de Macedònia. La seua capital i ciutat més important és Sofia.\nBulgària funciona com una democràcia parlamentària dins d'una república constitucional unitària. Ademés de ser membre de l'Unió Europea, l'OTAN, les Nacions Unides i l'Organisació Mundial del Comerç, conta en un alt índex de desenroll humà de 0,782, el 59° més alt en 2015.\nArtícul principal → Història de Bulgària.\nPrehistòria i Edat Antiga[editar]\nArtícul principal → Neolític en Europa.\nLes cultures prehistòriques assentades en les terres búlgares inclouen la cultura neolítica de *Hamangia i la cultura de Vinca (5-3 mileni a. C.), la cultura de *Varna en el eneolític (5° mileni a. C.) i la cultura d'Ezero de la Edat del Bronze. La cronologia Karanovo servix com un indicador de la prehistòria en la regió dels Balcans.\nEls tracis, un dels tres principals grups ancestrals dels búlgars moderns, varen viure separats en vàries tribus fins al 500 a. C., quan el rei Teres I va unificar a la majoria d'ells en el Regne odrisi. Eventualment, varen ser conquistats per Alejandro Magne i més tart pels romans. Despuix d'emigrar de la seua pàtria original, alguns grups de eslaus meridionals es varen assentar en el territori de l'actual Bulgària durant el sigle VI i es varen mesclar en els tracis "romanisats". Finalment, l'èlit dels búlgars va incorporar a tots ells en el Primer Imperi Búlgar.\nArtícul principal → Organisació territorial de Bulgària.\nDes de l'any 1999, Bulgària està dividida en 28 províncias que corresponen aproximadament als 28 okrugs que existien abans de 1987. Entre 1987 i 1999 estava dividida en nou oblasts. Totes les províncies porten el nom de la seua capital. La capital Sofia, és capital del país, província de Sofia-Ciutat com de la província de Sofia. Al mateix temps, les províncies estan dividides en 264 municipalitats.\nGeografia i clima[editar]\nArtícul principal → Geografia de Bulgària.\nGeogràfica i meteorològicament, Bulgària conta en una notable diversitat, en un païsage que va des dels picos nevats en les montanyes dels Balcans, Rila i Pirin, fins a la costa del mar Negra càlida i solejada; des de la típicament continental planura del Danubi (antiga Mesia) en el nort, a la forta influència climàtica del Mediterràneu en les valls de Macedònia i en les terres baixes en les parts més al sur de Tracia.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Bulgària&oldid=146240»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 11 feb 2019 a les 13:56.


DÉU POTENT REI DE LA GLÒRIA\nNº 231 DE L’HIMNARI CANTS DE GLÒRIA\n1.  Déu potent, Rei de la Glòria\ndóna'ns el teu gran ajut.\nEl teu poble ara espera\nque ja mai serà vençut.\nDóna'ns força i valentia\nper seguir sempre endavant (bis)\n2.  Tenim set de la Paraula\nque ens ensenya a caminar\ncom el poble, que aquell dia\npel desert es va endinsar.\nPelegrins som a la terra,\nperò ens espera un lloc millor (bis)\n3.  Fes Senyor que a tots nosaltres\nens uneixi el teu amor.\nLluny d'enveges i malfiances,\nplens de joia i germanor.\nQue la teva mà piadosa\nens deslliuri del dolor (bis)\nLletra original: William Williams Pantycelyn (1717-1791)\nLletra catalana: Pere Puig (1929-     )\nWilliams Pantycelyn és conegut com el més important dels poetes gal·lesos que va escriure lletres de himnes. Era un dels líders del moviment de l’església Metodista que va treballar per la renovació de la himnologia en el seu país i encara està considerat com un bon escriptor.\nNascut l’any 1717, a Cefn-coet, va experimentar la conversió el 1737 escoltant al predicador Howel Harris. L’any 1740 va ser ordenat diaca, i tot i que va ser molt reconegut com a predicador, mai va acceptar el càrrec de pastor en cap església.\nVa morir l’any 1791 després de deixar un llegat important d´himnes i poemes. Està considerat un dels promotors del moviment Metodista del seu temps.\nJohn Hughes, nascut l’any 1873, a Dowlais, Gales, és el compositor d’aquesta melodia. De molt jove havia treballat com obrer en una mina de carbó, després va ser empleat amb diferents càrrecs,de la mina més anomenada a la Vall de Rhondda.\nAquest himne s’ha popularitzat i s’ha fet inspirador per molts cristians d’arreu del món.\nJohn Hughes, va ser diaca i director musical del cor de la Església Baptista de Pontypridd, i fou enterrat en el cementiri de l’església.\nEsglésia de Pontypridd


Present, passat i futur de l’Albiol | Alveolus\nUn camp de masos, masies i masets\nA càrrec de l’arquitecte urbanista: Jordi Sardà\nEl professor Sardà va començar l’exposició disculpant al seu company Josep M. Solè qui, a causa del canvi de dates de les Jornades, no va poder assistir-hi tal com estava anunciat en el programa. Seguidament va introduir el tema amb una apreciació lingüística sobre el títol de la seva ponència i l’ús de la terminologia: «mas», «masia» a Catalunya, referint-se al «mas» com un terme més utilitzat en el camp de Tarragona, enfront de la «masia» més utilitzat en terres gironines i considerada una peça de major qualitat. Així també va fer referència al terme «maset» que s’utilitzava per a designar espais on la vida és escassa.\nEl camp de Tarragona és un territori obert al mar, entre dos rius: el Francolí i el Gaià. Un territori de secà, difícil, amb barrancs fèrtils que obliguen a crear sistemes de conducció de l’aigua. És una terra on hi domina la presència de masos.\nAquests masos abandonats per les raons que especificava la Dra. Puig s’han tornat a recuperar per a diferents usos.\nAlguns s’han recuperat per a usos agrícoles o ramaders, gràcies al corrent de retorn a l’agricultura. Són masos actius com a tals que vinculen la terra amb el mas, que posen en valor la construcció i el seu entorn\nD’altres retornen a la tradició amb usos moderns, això fa que s’hagi de fer una restauració acurada, amb transformacions que permetin nous usos sobre edificis vells. És important traslladar la noció de confort de la ciutat en el camp. Alguns d’aquests masos són utilitzats per a activitats culturals —sobretot masies urbanes—, d’altres per a restauració o turisme rural, hípiques, etc; i d’altres són ocupats amb activitats «estranyes», no vinculades al territori, com les que ofereixen espais per a paintball.\nAlguns masos abandonats, en ser venudes i parcel·lades les terres, han estat centres aglutinadors de construccions posteriors; han permès la creació d’urbanitzacions al seu voltant. Això és el que ha passat a l’Albiol amb les Masies Catalanes que han fet augmentar l’índex demogràfic del municipi. Totes les urbanitzacions tenen un passat rural. En aquest punt cal preguntar-se si és o no pertinent repoblar el territori d’aquesta manerao. Depèn de com es faci: si es converteix en un lloc on només s’hi dorm o pel contrari s’hi viu, perquè una urbanització pot arribar a ser la força del poble per la quantitat de gent empadronada. En aquest cas cal mirar la millor forma de treure’n profit: convertir-les en pobles, tenir serveis, que els habitants s’unissin per aconseguir que el que està construït s’usi. Les construccions i el territori s’han de posar en valor.\nEncara trobem masos abandonats que estan a l’espera de ser rehabilitats. En alguns d’aquests casos, les comunicacions no els han ajudat sinó que els han aïllat, per exemple els que es troben a prop d’autopistes. La centralitat els ha abocat a la destrucció.\nCom hem de fer perquè el nostre territori sigui productiu? Amb casinos com el de Barcelona World? El problema és general, no se circumscriu només a l’Albiol. S’han de trobar models que vinculin la terra i el mas, que no transformin l’estructura sinó que la millorin. Estem en un lloc on passen moltes coses i molt a prop. Hem d’estimular l’increment del valor del territori.


Passejant per Terrassa: CARRER DE VINYALS\nEl carrer de Vinyals té el seu inici a la plaça Clavé (Nord) i acaba a la carretera de Montcada (Sud) i forma cruïlles amb els carrers de Vallhonrat i del Doctor Cabanes. A mitjans del segle XIX tot el carrer formava part del llit de la Riera del Palau i els terrenys que avui ocupa eren de la casa Vinyals, d'aquí ve el seu nom. És un dels primers carrers de la ciutat de Terrassa que va començar-se a urbanitzar fora de les muralles.\nLes muralles de la ciutat que, des del carrer de la Cisterna, passaven per darrera dels patis de les cases del Portal de Sant Roc, al nord del carrer de Vinyals.\nCarrer de Vinyals (Nord), a l'esquerra l'edifici construït sobre el terreny\nde l'antiga estació dels FGC. Foto AF Jordi Plana.\nPortal de Sant Roc. Foto, AF Jordi Plana.\nEl portal de Sant Roc va ser enderrocat l'any 1881 amb la nova urbanització del carrer Major.\nPortal de Sant Roc, dibuix de Mateu Avellaneda. Font, Sala Mateu\nAvellaneda de la Casa Museu Alegre de Sagrera.\nEl dia 1 de desembre de l'any 1873, l'Ajuntament de Terrassa, presidit per l'alcalde Jaume Vallhonrat i Rovira (01/01/1869 - 2/01/1876) prohibí la matança de porcs per les places i els carrers de la ciutat, i els que volguessin fer-ho haurien d'anar al clos de l'antiga foneria del carrer de Vinyals, que fou llogat per l'ajuntament als seus propietaris Josep i Aureli Vinyals per un preu de 80 ptes anuals. Aquest fet va donar vida al carrer que amb el temps seria urbanitzat. El dia 14 de juny de l'any 1900 el Ple de l'Ajuntament de Terrassa presidit per l'alcalde Josep Ventalló i Vintró (12/04/1900 - 19/03/1901), aprovà el projecte de reforma del del carrer de Vinyals. Les obres van començar tot enderrocant una casa de planta baixa i pis que hi havia a la part dreta del carrer (Nord), coneguda per Ca l'Esquius, així és va recular l'entrada del carrer, deixant un espai a l'entrada del Portal de Sant Roc que donarà lloc a la Plaça Clavé i a la construcció de l'estació dels FGC, inaugurda l'any 1921 i es va donar una major amplària al carrer de Vinyals.\nAntiga estació dels FGC a Terrassa (anys 20). Enderrocada l'any 1988\nen construir la nova estació soterrada. Font: Fons Ragón-Amat.\nAvui dia l'espai de l'estació està ocupat per un gran edifici de serveis i habitatges que ocupa una illa situada entre els carrers de Vinyals (Est), Doctor Cabanes (Sud), Rambla d'Ègara (Oest) i Plaça Clavé (Nord). El resultat del soterrament de la línia dels FGC fou la reordenació urbanística de la zona sud de la Rambla d'Ègara, la creació de nous espais públics com el Parc dels Catalans i la reordenació de la Plaça Clavé. Aquestes obres van ser aprovades pel Ple de l'Ajuntament de Terrassa, presidit per l'alcalde Manuel Royes i Vila (20/04/1979 - 12/04/2002) i van canviar la fotografia de Terrassa en la seva entrada per la C58, tot donant a la Ciutat la imatge de modernitat i lluminositat molt allunyada d'aquella Terrassa lloada per Pere Antoni Ventalló i Vintró en La Ciutat del Fum.\nNou edifici que ocupa els terrenys de l'antiga estació dels FGC\n(estació dels "Catalans") Foto, AF Jordi Plana.\nDeixem el Portal de Sant Roc i caminem pel carrer de Vinyals en direcció sud, a la nostra esquerra deixem la Delegació de l'Agència Tributaria de Terrassa, seguim passejant, just a la mateixa vorera i a la cantonada amb el carrer del Doctor Cabanes, arribem a la Casa Pere Segués i Donadeu, la casa encarregada per Pere Segués a l'arquitecte Ignasi Escudé i Gibert l'any 1942, està protegida com a bé cultural d'interès local. Identificador IPAC 28144.\nFaçana de la Casa Pere Segués del carrer de Vinyals núm 35.\nTravessem el carre del Dr Cabanes i just a la cruïlla d'aquest carrer amb el carrer de la Cisterna hi ha l'entrada a la Fundació Busquets de Sant Vicenç de Paül, fundació que deu la seva existència a l'industrial terrassenc Salvador Busquets i Soler.\nDetall de la porta d'accés principal a la Fundació Busquets, Doctor\nCabanes núm 27. Foto, AF Jordi Plana.\nSense deixar la vorera i en direcció sud ens topem amb el Palau Episcopal del Bisbat de Terrassa, obra de l'arquitecte terrassenc Jan Baca i Pericot, l'edifici conegut com la Cúria Diocesana del bisbat de Terrassa fou inaugurat el dissabte 11 de desembre de 2010, durant el mandat de l'alcalde de Terrassa Pere Navarro i Morera (13/04/2002 - 30/11/2012).\nPalau Episcopal del bisbat de Terrassa, façana del carrer de Vinyals.\nJust davant del Palau Episcopal i limitat pels carrers del Doctor de Cabanes, Rambla d'Ègara, Vinyals i Vallonrat hi ha el Parc dels Catalans, aquest ocupa una extensió de 10.000 metres quadrats, fou inaugurat el mes de maig de l'any 1995 per l'alcalde de Terrassa Manuel Royes i Vila. El Parc ocupa part de l'espai alliberat pel soterrament de les vies de la línia ferroviària Barcelona-Terrassa dels FGC.\nParc dels Catalans. Foto, AF Jordi Plana.\nAl costat del Palau Episcopal de Terrassa hi fa l'edifici de la Fundació Busquets de Sant Vicenç de Paül construït l'any 1948 per ampliar les instal·lacions ubicades a l'edifici bastit per l'arquitecte Lluís Muncunill i Parellada l'any 1908. Aquest segon edifici té l'entrada principal i la façana lateral situades al carrer de Vinyals.\nFundació Busquets, entrada pel carrer de Vinyals. Foto, AF Jordi Plana.\nDetall de la façana de la Fundació Busquets (carrer de Vinyals)\nEdifici inaugurat l'any 1949.\nD'esquerra a dreta: Palau Episcopal (bastit per l'arquitecte Jan Baca i\nPericot, 2010), pati de la fundació Busquets i al fons edifici de\nl'Escola Pia(bastit per l'arquitecte Francesc Daniel Molina i\nCasamajó, 1864) i ampliació de la Fundació Busquets, 1948.\nFot, AF Jordi Plana.\nSeguim caminant en direcció sud per la vorera esquera que segueix el Parc dels Catalans i ens dirigim a l'entrada sud del carrer de Vinyals, la que té el seu inici a la carretera de Montcada. A l'extrem sud del carrer hi passa la carretera de Montcada i per aquest extrem entren els vehicles que van cap el Portal de Sant Roc. A finals del segle XIX davant de l'entrada del carrer de Vinyals i situat a la carretera de Montcada hi havia l'Escorxador, que fou inaugurat l'any 1875 i avui dia els seus terrenys alberguen l'estació d'Autobusos Interurbans de Terrassa. L'any 1900 el carrer de Vinyals tenia 27 cases a la dreta, venint de la carretera de Martorell i cinc a l'esquerra, entre aquestes últimes L'Hostal del Fum.\nDetall d'una de les naus per esquarterar garrins de l'antic escorxador\nA l'entrada sud del carrer de Vinyals i fent cantonada amb la carretera de Montcada hi ha el restaurant de L'Hostal del Fum que va construir-se l'any 1878, (tot i que ja oferia els seus serveis l'any 1872) segons plànol presentat a l'Ajuntament de Terrassa aquest mateix any. El restaurant fou obert per donar serveis als traginers que portaven mercaderies a la ciutat de Terrassa.\nRestaurant L'Hostal del Fum, cantonada carretera de Montcada\namb el carrer de Vinyals. Foto, AF Jordi Plana.\nFinal del carrer, cantonada Vinyals - Carretera de Montcada\nGL 41º 33' 25,47'' N - 2º 00' 30'' E. TERRASSA\nInici del carrer, cantonada Vinyals - Portal de Sant Roc\nGL 41º 33' 38,7'' N - 2º 00' 29,64'' E. TERRASSA\nDeixem el carrer de Vinyals i tot passejant ens dirigim a la Torre de l'aigua del carrer de Vallhonrat, una de les tres torres que han quedat a la nostra ciutat i que tenien la funció de donar la pressió suficient a l'aigua de boca per arribar als habitatges dels diferents barris terrassencs...\nPublicat per Jordi Plana Nieto a 3:47


Apps per perdre pes, molt per fer encara ...\nEn un recent estudi, els investigadors es van dedicar a avaluar la qualitat de les aplicacions per a telèfons intel·ligents més populars disponibles en els mercats, referides a dieta per a pèrdua de pes, usant criteris d'avaluació integral i de qualitat, i observant si incorporaven tècniques de canvi de comportament d'utilitat reconeguda.\nPer a l'anàlisi van escollir les 200 millor classificades de pagament i gratuïtes a la secció de Salut i benestar, de Google Play i App Store d'iTunes a Austràlia, sumant un total de 800, a l'agost de 2014.\nVan seleccionar les que se centraven en la gestió del pes, incloïen un registre de la ingesta de la dieta (autocontrol), i estaven desenvolupades en anglès. Es van seleccionar 28 que complien aquestes condicions de la mostra original.\nUn investigador s'havia de descarregar i utilitzar les aplicacions aptes a fons durant 5 dies i avaluar-les en funció dels següents criteris de qualitat: disponibilitat de mecanismes de rendició de comptes, base científica i precisió del contingut de la informació (rellevant per al control de pes) , facilitats de la tecnologia, facilitat d'ús, i la incorporació de tècniques de canvi de comportament. Per millorar la fiabilitat, un segon avaluador va revisar un 30% de les aplicacions. I també es va revisar a exactitud dels càlculs de la ingesta d'energia de l'aplicació.\nDe les 28 Apps revisades només 1 aplicació era òptima en l'apartat de rendició de comptes. En general, les aplicacions incloïen una mitjana de 5,1 de les 14 característiques de facilitats tecnològiques, i van rebre una puntuació mitjana de 13,5 sobre 20 en usabilitat. La majoria de les aplicacions proporcionen estimacions de les necessitats d'energia (24) i usaven una base de dades d'aliments per calcular la ingesta energètica (21). Es va incloure una mitjana de 6,3 de les 26 tècniques de canvi de comportament.\nVan concloure els investigadors que, en general, les aplicacions comercials més populars per al control de pes són poc òptimes en qualitat, donada la insuficient cobertura científica i la precisió de la informació relacionada amb el pes, i l'absència relativa de tècniques de canvi de comportament a segons la mostra analitzada.\nFont: The Most Popular Smartphone Apps for Weight Loss: A Quality Assessment.\nContenido relacionat: Los usuarios de Apps de salud\nData de Publicació: 22-02-2016 Autor/a: Redacció


Canvis de rector a les parròquies de les Garrigues | Notícies | SomGarrigues\nDimarts, 21 de d’agost de 2018\nCanvis de rector a les parròquies de les Garrigues\nEl bisbat de Lleida i l'arquebisbat de Tarragona nomenen nous mossens a algunes parròquies de la comarca.\nEl bisbe de Lleida i l’arquebisbe de Tarragona han signat aquest estiu el nomenament de nous rectors per a diverses parròquies de les respectives diòcesis, part de les quals correspon a la comarca de les Garrigues.\nPel que fa a les del bisbat de Lleida, des del 17 d’agost són oficials els següents canvis:\n· Josep Solé Sans i Adrian Bulai, fins ara vicaris de les Borges, Juneda, Puiggròs, la Floresta i Torregrossa, passen a ser-ne mossens in solidum, és a dir, compartits. Dels dos, un ha de dirigir l’activitat conjunta i respondre davant del bisbe, funció que recau en Josep Solé. Es dóna el cas que Solé és fill de les Borges; va ser ordenat prevere la tardor del 2016.\nEl fins ara mossèn d’aquestes parròquies, Josep Vicent Forner, “Josevi”, passa a ser-ho a Alfarràs, Algerri, Alberola i Castelló de Farfanya.\n· Luis Antonio Aguirre Abella és ara el nou rector de les parròquies de l’Albagés, Castelldans, el Cogul i Aspa, substituint Santiago Mataix, que és traslladat a Aitona, Seròs, la Granja d’Escarp i Massalcoreig. Mataix va saltar a la polèmica fa tres anys, quan SomGarrigues va informar de les tendències ultres i franquistes aquest manifestava a les xarxes socials. El bisbat va obrir un expedient sobre el cas, però va acabar arxivant-lo sense prendre cap mesura.\nPel que fa les parròquies pertanyents a l’arquebisbat de Tarragona, l’únic canvi és als pobles d’Arbeca i els Omellons, per a les quals es va nomenar al juliol Josep M. Font Solé, que substitueix mossèn Manuel Borges. Aquest passa ara a exercir com a adscrit a la parròqui de Sant Joan Baptista de Valls.\n[2a EDICIÓ ESPECIAL CORONAVIRUS]\nEl govern espanyol redueix mòduls de l'IRPF als afectats per la sequera i els aiguats del 2019\nEl Govern posarà la fibra òptica a les Borges per via d'urgència\nAspa també imprimeix protectors en 3D per als hospitals


Les festes de foc dels Pirineus es repensen per evolucionar "sense perdre l'essència" - Teleponent\nInici Tradicions Les festes de foc dels Pirineus es repensen per evolucionar “sense perdre...\nEvolucionar sense perdre l’essència. Aquest és un dels principals reptes de futur que s’ha posat damunt de la taula en el primer Simposi de les Festes del Foc dels Solsticis als Pirineus.\nUna vuitantena d’experts es reuneixen aquests dies a Bagà i Sant Julià de Cerdanyola amb l’objectiu de fer aflorar el coneixement local i internacional mitjançant la recerca i els estudis que giren entorn de les festes del foc dels solsticis als Pirineus.\nLa trobada també ha posat de manifest la necessitat d’elaborar algun tipus de regulació que permeti evitar que la massificació que pateixen les festes del foc, Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat, no acabin obligant a modificar la celebració tradicional.\nUna vuitantena d’experts de Catalunya, Andorra, França i Aragó participen en la trobada del món fallaire, impulsada pel Departament de Cultura, a través de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, i inclosa en l’anomenat projecte Prometheus.\nL’objectiu principal és fer aflorar el coneixement local i internacional mitjançant la recerca i els estudis que giren entorn de les festes del foc dels solsticis als Pirineus a través de la investigació i la divulgació entre poblacions per fer encara més visible aquestes tradicions Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat.\nPrecisament s’ha escollit Bagà i Sant Julià de Cerdanyola com a seu del primer Simposi de les Festes del Foc dels Solsticis als Pirineus per la seva singularitat. S’hi celebra la Fia-faia, les úniques festes que es fan en el solstici d’hivern, la nit de Nadal.\nSón, alhora, les més desconegudes. En aquest sentit, l’historiador i membre de l’organització, Xavier Pedrals, assegura que acollir la trobada és també un pas més per sentir-se “més integrats en la comunitat fallaire”.\nEl simposi està ajudants als experts a posar en comú les problemàtiques que tenen i els reptes que han d’afrontar en un futur. Ho fan a través de la pròpia experiència.\nPedrals, per exemple, posa com a exemple el cas de Bagà, on la Fia-faia s’estava convertint en una festa “de nens” i, el 2000, es va decidir fer alguns canvis per tal “d’enriquir-la i a donar-li camí de cara al futur”. “No s’hauria perdut, però necessitava evolucionar”, explica. Entre les principals modificacions hi havia la incorporació dels joves del poble i la recuperació de la baixada de les faies.\nEls experts, però, comparteixen que un dels reptes més importants que han d’afrontar les festes del foc, arreu del territori, és com gestionar les massificacions per evitar que acabin alterant la festa tradicional.\nEn aquest sentit, aprofundeix l’historiador Oriol Riart, cal “algun tipus de regulació” per tal d’evitar que “el volum de gent acabi modificant la tadicional celebració”. “És vital que això no passi”, afegeix, tot apuntant al fet que, en l’actualitat, “el 90% de les persones que hi assisteixen no són autòctones”.\nA banda inclou activitats complementàries com la projecció d’entrevistes a fallaires de Bagà i Sant Julià de Cerdanyola o l’actuació de l’Esbart Cadí de Bagà que oferirà aquest vespre una ballada popular. ACN\nArticle anteriorMollerussa ja pot fer fortuna amb el joc dels seus carrers: el Mollecity\nArticle següentEl projecte ‘Cuina de bosc del Pallars’ potencia l’aprofitament dels recursos silvestres de la zona


Diari d´un drogadicte: MALAMENT\nEstic en plena depressio,em sento molt malament pero convençut de no fotrem res,que suposo que es el que conta.\nNo paro de donarli voltes al perque aixo ha cambiat tant,perque algo que semblava tant clar,ha deixat ser-ho de cop.Sense cap explicacio.\nCrec que me la mereixia com a minim,no tenia que haberme enamorat d´aquells ulls tant dolços,ni d´aquella cara d´ilusio cada cop que em veia,ni dels seus misatges preguntant si encara seguia en peu el veurens per dinar,que imbecil he estat.\nPotser tot son imaginacions meves i quan acabi el "proces"que diu ella ve cap a mi..pero el que mes en fot es la falta d´explicacions.\nM´estic tornant boig aqui casa pero no em ve de gust sortir per res,ni per anar a buscar coca...Aqui tancat,esperant un sms que m´alegri la vida pero desde dijous no ens diem res,i no se que dir mes,el que l´hi diria potser serviria per motiu de burla cap a mi i a part del que sento no em ve de gust dir res mes.\nCada cop que arriba un sms al meu mobil,el cor em fot un bot,i enseguida la desilusio..que si u amic,que si un venedor,que si un client...i tu Dolça?quan m´escriuras?\nPublicat per peperines a 22:39\nPot ser arriba quan no ho esperis o pot ser no arriba, de vegades ens podem sentir molt sols, però has de mirar per tu, algú arribarà al teu costat segur, de vegades no es saben donar explicacions, tu pot ser ho faries però a altres els costa, paciència i bona lletra que ho fas de p.mare...\n9 de març de 2008, a les 0:08\nEso,nunca se sabe lo que podemos encontrarnos a la vuelta de la esquina.\n9 de març de 2008, a les 13:08\nEs bo que també t'agafis aquesta distancia i que et donis un temps per veure les coses amb certa perspectiva. Quan estem dins del problema tot és molt negre. Tu has fet el què has pogut, ara el destí és el que triarà.\nEl més important és acabar de recuperar-te.\nEi i si vols venir a la mini-festa-d'inaguració del meu bloc, estas invitat. Jo torno a les "andadas".\n9 de març de 2008, a les 13:39\nEstic d'acord amb el sense fer soroll, que ves a sabr, de veagdes les coses passen inesperadament... No tinguis dubte que tot arribarà, ja has fet el pas més gran!\nDe vegades ens fem il·lusions sense cap fonament. No vull ser dur amb tu, però veig clar que t'has fet més il·lusions que no pas pertocaven. Ho sé perque jo tembé estic en risc de que em passi.\nDesgraciadament les decepcions no tenen un remei immediat, si no és que un s'aixequi i decideixi tirar endavant.\nDe vegades val la pena fer alguna cosa que no et vingui de gust, si abans et venia.\nNo parlo de la coca però, parlo de les dones que se t'apropen bandarra ( ;) ) que ets dels que entren a un lloc i es porten la que volen.\nSurt i viu, que a la fi, és l'únic que tenim.\n10 de març de 2008, a les 9:27\nbé, has pensat en dir-li a la dolça que has conegut una noia i que aniras a sopar amb ella? no sé com podrà reccionar. Valora-ho.\n10 de març de 2008, a les 22:39


Llenguatges d'especialitat i terminologia Codi: 07.540 : 6\nAquesta és una assignatura optativa del grau de Llengua i Literatura Catalanes que té una càrrega de 6 crèdits. Els continguts que s'hi tracten i les competències que s'hi treballen pretenen donar resposta a preguntes com les següents: què diferencia un text de la llengua general, produït en una situació quotidiana, d'un text científic, tècnic o jurídic?; quines característiques tenen el català científic o el català jurídic?; són diferents les paraules dels termes especialitzats?; per què en català l'equivalent de bullying és la forma assetjament escolar?\nAquests són alguns dels interrogants que us plantejarem en aquesta matèria, amb l'objectiu que arribeu a conèixer les característiques principals dels anomenats llenguatges d'especialitat, fent un èmfasi especial en la redacció de textos científics i tècnics en català; paral·lelament, ens iniciarem en l'estudi de la terminologia en tant que camp de coneixement teòric i aplicat que té com a objecte d'estudi el terme o unitat lèxica especialitzada; això ens permetrà abordar l'elaboració de vocabularis i diccionaris especialitzats (l'anomenada metodologia del treball terminogràfic) i la resolució de consultes terminològiques puntuals, com també conèixer els nombrosos recursos terminològics que actualment ens ofereix Internet.\nEs tracta d'una assignatura optativa de 6 crèdits del grau de Llengua i Literatura Catalanes, que forma part del bloc de matèries optatives relacionades amb la lingüística i, més concretament, amb la lingüística aplicada. Justament pel seu caràcter eminentment aplicat, també té molta relació amb les assignatures del bloc de professions de la llengua, especialment amb les de Lexicografia, Teoria i pràctica de la traducció, i Assessorament i serveis lingüístics.\nAquesta assignatura permet aprofundir el coneixement dels textos especialitzats i també de les seves unitats més característiques, els termes, tant des d'una perspectiva teòrica com aplicada. Per tant, pot ser útil per a moltes activitats professionals, fonamentalment relacionades amb la mediació lingüística en llengua catalana: elaboració de diccionaris i vocabularis especialitzats; resolució de consultes terminològiques; traducció, correcció i edició de textos especialitzats; formació lingüística (cursos de redacció especialitzada); disseny i elaboració de models de documents especialitzats, etc.\nNo hi ha cap requisit previ per cursar aquesta assignatura, tot i que cal tenir en compte que la part aplicada de l'assignatura exigeix un nivell de coneixement superior de la llengua catalana (com passa amb totes les assignatures optatives d'aquest grau).\nEn aquesta assignatura, com en totes les optatives del grau de Llengua i Literatura Catalanes, cal tenir un domini superior de la llengua escrita (tant pel que fa a la competència ortogràfica i gramatical, com pel que fa a la producció textual). L'estudiant que no tingui aquest nivell, i així ho manifesti en les PAC o en les proves finals, no podrà superar l'assignatura.\nEn aquesta assignatura es treballen els objectius generals següents, que també són objecte d'avaluació per mitjà de les diferents activitats proposades al llarg del semestre, així com de les proves finals:\nConèixer els principals corrents teòrics i metodològics de l'estudi de la llengua.\nSaber quins són els nivells d'anàlisi interna d'una llengua, quins en són els objectius i les aplicacions, i quines categories i mètodes d'anàlisi es fan servir.\nSaber com s'analitza l'estructura formal i significativa d'un text i saber-ho fer per al català d'acord amb un marc teòric o metodològic determinat.\nAnalitzar les relacions entre les produccions lingüístiques i el context.\nConèixer la terminologia relativa a la disciplina i utilitzar-la de manera adient.\nAquests objectius responen a la voluntat que l'estudiant assoleixi les competències específices 4, 6 i 16 del grau de Llengua i Literatura Catalanes:\n(4) Identificació, en un estudi o treball sobre la llengua, del seu marc, els seus antecedents teòrics i les seves aportacions originals.\n(6) Anàlisi de textos en català i/o en altres llengües en els diferents nivells estructurals.\n(16) Expressió oral i escrita per a la vida acadèmica i professional.\nEls continguts fonamentals que es treballen en aquesta assignatura corresponen, d'una banda, a tres mòduls didàctics de la UOC (que són a l'apartat "Recursos d'aprenentatge" dins dels "Recursos" de l'aula); i, de l'altra, a la bibliografia complementària (que és a l'apartat "Lectures" també dins dels "Recursos" de l'aula"). Tots aquests materials s'organitzen al voltant de les tres grans unitats de contingut següents:\nUnitat 1. Els textos especialitzats (mòdul didàctic 1)\n1. Llenguatges d'especialitat i textos especialitzats\n1.1. Diversitat denominativa i pluralitat d'enfocaments\n1.2. Caracterització del text especialitat\n1.3. Text especialitzat i variació\n2. La redacció de textos especialitzats en català\n2.1. Els textos especialitzats en llengua catalana: dels orígens fins a l'actualitat\n2.2. Característiques lingüístiques dels textos especialitzats\n2.3. La producció de textos especialitzats\nUnitat 2. La terminologia com a disciplina: orígens, evolució, objecte d'estudi i organització (mòdul didàctic 2 i bibliografia complementària)\n1. Orígens de la terminologia\n2. Principals línies de pensament en la terminologia actual\n3. L'objecte d'estudi de la terminologia: la unitat terminològica\n4. Organització de la terminologia: organismes i centres de producció terminològica\nUnitat 3. Les aplicacions terminològiques (mòdul didàctic 3 i bibliografia complementària)\n1. La noció d'aplicació terminològica\n1.1. Necessitats terminològiques: terminologia per a qui i per a què?\n1.2. El Principi d'adequació\n1.3. Altres principis metodològics complementaris\n2. El treball terminològic\n2.1. El treball terminològic puntual\n2.2. Elaboració d'una terminografia: treball terminològic sistemàtic\n2.3. Competències necessàries per treballar en terminografia\n2.4. Normes o directrius internacionals per al treball terminogràfic\n2.5. Recursos tecnològics per al treball en terminografia\nAquesta assignatura compta amb tres tipus de materials:\nEls tres mòduls didàctics de l'assignatura, que corresponen respectivament als continguts que es treballen a les unitats 1 (mòdul 1), 2 (mòdul 2) i 3 (mòdul 3), que estan relacionats amb els textos especialitzats, amb la terminologia com a disciplina i amb les aplicacions terminològiques. S'estructuren en una primera part, en la qual s'exposa la matèria que l'estudiant ha d'aprendre, i en una segona part d'exercicis i activitats, orientada a l'aplicació dels coneixements adquirits.\nLa bibliografia complementària, que també és a l'apartat "Recursos" de l'aula, amb el nom "Lectures".\nEls recursos diversos que apareixen a l'apartat "Fonts d'informació terminològica", dins dels "Recursos" de l'aula, que complementen els materials anteriors i que majoritàriament són enllaços de portals i pàgines webs.\nA les Activitats de l'aula la professora col·laboradora va enllaçant oportunament els materials que tenen relació amb cada una de les activitats proposades.


Un puntal d'Hèrcules: Campanya contra la corrupció\nVaig estar fa quinze dies a marrakech i vaig veure força cartells "semblants" a aquest. No sé ni un borrall d'àrab i no sabia de què anava. Ho vaig preguntar a un botiguer. Tampoc sabia àrab ;)\nM'has resolt el dubte. Bon cap de setmana!\nAlmenys a Tetuan aquests cartells s'utilitzen per a tot: campanyes del govern, felicitar l'any nou, inscripcions a escoles... tot el que et pugues imaginar. Així que igual no eren els cartells de la campanya, vés a saber!\nJo moltes vegades, segons el tipus de lletra que utilitzen, no els entenc.\nGeorgina Cuina del Marroc 12.4.13\nsí, si la lletra té massa floritura, no hi ha qui pugui llegir res... :(\nA Marrakech també possen cartells més fàcils de llegir. Amb símbols per tal que tothom ho entengui...i d'entendre-ho s'entén...ara que això es solucioni...no és fàcil.


Alguna vegada Trump va dir als pacients amb coronavirus que anessin a treballar? Aquesta és la seva declaració oficial? 2020\nAlguna vegada Trump va dir als pacients amb coronavirus que anessin a treballar? Aquesta és la seva declaració oficial?\nAixí que sí, Sturgeon General Trump va donar la seva directiva oficial als nord-americans malalts perquè tornessin a treballar.\nÉs possible que tingui la impressió que una vacuna estarà a l’abast de tothom a la tarda d’aquesta tarda i que, ja se sap, l’espectacle haurà de continuar. El reality show de Trump ha de continuar ...\nAixí doncs, els meus bons amics de l’altra banda del passadís, és aquí on ens heu aterrat, al forat negre de l’educació continuada, on la ciència no pot entrar, on la raó no pot penetrar i on Trump està al centre. .\nEm trobo repetint sense parar que Trump sempre és el tipus més estrany de la sala. I això que la gent es diu estúpid per un motiu La raó és que fan coses mudes tot el temps.\nRecordem que fa uns dies, Trump es va asseure allà amb els braços plegats en una reunió amb els nostres principals científics i els va pressionar per obtenir una resposta diferent respecte al termini de lliurament d’una cura de Covid-19. La resposta, com tots sabem, no està en cap moment més pròxim de dotze mesos. Trump no va poder introduir aquesta simple idea al seu cervell i va seguir preguntant una i altra vegada pel mateix conjunt de variacions de la qüestió. les respostes no van canviar mai.\nI, per descomptat, també se sap ara que la gent no se suposa que vagi a treballar quan té problemes de símptoma fred o de grip.\nÉs probable que els comentaristes de Fox News també ho sàpiguen i, per tant, estic sorprès que Trump no en tingués ni idea. Però potser no m’hauria d’estranyar.\nA ningú de nosaltres no ens ha de sorprendre més la profunditat de la seva estupidesa.\nEl traïdor Trump, Sturgeon General.\nD’acord, realment es tracta d’una qüestió de semàntica, i Trump els està utilitzant per reclamar una innocència completa, com sempre. No, en realitat no va dir que els malalts havien d’anar a treballar. Va estar formant un escenari per al gran no rentat, com fa sempre, ja que són els únics que el creuen. Va dir que probablement les persones malaltes seguiran la seva vida com de costum, fins i tot van a treballar i després milloraran. Així que el que realment va fer va suposar fortament que aquest tipus d'acció era acceptable. I prou simpatitzants l’escolten prou a cegues per actuar contra els seus sentiments intestinals, de manera que aniran a treballar mentre estiguin malalts i difonguin el virus.\nAixí, mentre que potser no hagi utilitzat les paraules exactes “hauríeu d’anar a treballar si teniu el virus”, el que va dir tindrà el mateix efecte: farà que el virus s’estengui molt més ràpidament del que hauria tingut l’altre.\nI no obstant això, els seguidors encara no ho aconsegueixen quan els diem que és perillós.\nTrump diria que no ho feia\ninformeu que els malalts de COVID-19 marxen a la feina. El que va dir va ser que COVID-19 és un "engany" que els demòcrates estan difonent per guanyar les pròximes eleccions presidencials, i que si us sentiu malalts, encara haureu d’anar a treballar (cosa estúpida a la cara perquè així és la grip) , s’estenen refredats, xarampió i altres malalties transmissibles, sense mencionar tampoc COVID-19).\nDe manera que, mentre Trump debatia sobre la redacció del que va dir, va ser essencialment com si estigués dient a les persones que possiblement porten la tensió COVID-19 perquè vagin a la feina de totes maneres, independentment de com se sentin o de la possibilitat que se'n faci. la gent amb la qual treballa molt malalt.\nEsperem i veiem si encara se sent així quan el primer dels seus membres del personal demostra positiu per COVID-19 ...\nPer què fem una quarantena de persones amb el nou coronavirus COVID-19, però no els pacients amb grip? Els humans poden obtenir coronavirus de qualsevol animal? Són efectives les màscares N95 per prevenir la transmissió del coronavirus? Per què aquesta borsa d’estats Units no es veu afectada per l’emergència sanitària global del coronavirus en aquesta ocasió? Quines probabilitats d’estar infectat pel coronavirus si us quedeu estrictament a casa durant 6 mesos?


Què és la literatura doctrinal | Wikiteka, apuntes, resúmenes, trabajos y exámenes de Secundaria, Bachiller, Universidad y Selectividad\nEscrito el 18 de Junio de 2009 en catalán con un tamaño de 6,95 KB\nQuines funcions te la llengua llatina duran ledat mitjana? Encara que al llarg del segle x es fixen les llengües romàniques en la seva forma oral, el llatí no va deixar de tenir un gran prestigi com a llengua de lesglésia, del poder polític, de lensenyament i de la cultura. Durant lèpoca medieval, hi ha una important producció de la literatura en llatí, paral·lela a la literatura que es feia en les diverses llengües romàniques. Daltra banda, la llengua llatina esdevingué una mena didioma universal que va servir per a la comunicació i lintercanvi entre el països.Per que ens han arribat com a textos mes antics,precisament un codi jurídic i uns sermons religiosos? Tant el llibre jutge un text legislatiu, com les homilies dorganyà, un conjunt de sermons religiós, tenien una evident dimensió publica. Calia assegurar-se que arribessin a la gent per fer complir les lleis o per alliçonar els creients en la religió. Pel fet de tractar-se de documents importants, és més fàcil que sen fessin còpies i que sortosament ens nhagi arribat un exemplar.En que consisteix la feina de joglar i quin paper te en la societat de ledat mitjana? Lofici daquests artistes consisteix a divertir el públic. Acròbates, ballarins i musics, aquests actors carregat de recursos porten de castell en castell els poemes que els escriptors elaborem per als senyors. Els joglars no saben llegir i conserven aquest textos en la memòria. Canten les paraules, la qual cosa els ajuda a recordar-les, i les reciten amb acompanyament musical\nCom esta constituïda la societat feudal..? la societat feudal te una estructura piramidal, a la cúspide de la qual hi ha el rei i el papa; desprès, la noblesa i la cavalleria, juntament amb els clergues i monjos, i per acabar, el poble que treballa. Lesquema ens orienta envers el plantejament de tres tipus de literatura, una per a cada àmbit social: la religiosa o doctrina, la cavalleresca o cortesana, i la popular. De fet,aquestes formes lideraries coexisteixen, però amb elles no sesgota la complexitat de la literatura medieval.Quina influencia té lesglésia en la cultura i en la literatura de ledat mitjana? L'església es el darrere del naixement o la represa de moltes forma lideraries durant ledat mitjana. Es el cas del teatre, que es desenvolupa, dentrada, molt relacionat amb les cerimònies religioses i amb els àmbits interiors i exteriors de les esglésies. També per que fa a les obres de Ramon Llull, podem parlar de literatura doctrinal, que presenta un ventall molt la ample de possibilitats lideraries i expressives per a la llengua catalana. Que es la cancelleria reial i quina relació te amb la llengua catalana? La cancelleria reial es ladministració publica de la corona dAragó. Aquesta institució vigila la redacció i la uniformitat lingüística dels documents reials tant dels escrits en llatí, com dels escrits en català o aragonès, les tres llengües oficials. Un conjunt de secretaris de gran preparació retòrica arriben a establir, duran els segles xiv i xv una llengua uniformada sense trets dialectals i amb una gran regularització en la morfologia i en la grafia\nQue aporta la presencia de la burgesia de les ciutats a la vida cultural: La burgesia activa i reforça la vida cultural. I ho fa en un doble sentit. Primer es desenvolupa una literatura que, mes enllà del mon cortesa, interessa a un públic burges i daltra banda, comencen a produir-se tomes inicials de laparició de les empreses editorials, daltra banda molt relacionades encara amb els tallers artesans, tanmateix amb la implantació de la impremta en el segle xv, neix una petita industria que evoluciona i progressa amb el anys. Explica que es dhumanisme dacord amb la personalitat i lobra de francesco petrarca? Petrarca, en ple segle xiv pot ser considerant el punt de partida duna nova sensibilitat cultural que, en contrast amb els segles anteriors de domini religiós i teocèntric es torna antropocèntrica, perquè fa de lesser humà el centre fonamental datenció. Es la base de lanomenat humanisme. En petrarca i en general en tots els humanistes posteriors, hi ha la convicció que cal buscar el fonament de tota la cultura en les arts del llenguatge, intensament assimilades gracies a la consulta, el comentari i la imitació dels grans autors clàssics. aquest es el factor essencial dels estudis de les humanitats: la llengua i la literatura clàssiques, mostres de claredat i de bellesa, han de ser porta dentrada a qualsevol doctrina o projecte dignes de consideració.\nQue es la literatura doctrinal i com sexpressa durant ledat mitjana? Durant ledat mitjana lesglésia es dedica intensament a la feina deducar tots els sectors socials. La literatura doctrinal expresa, amb els recursos que calgui, les cristianes i les defensa. Primer, para atenció en els missatge que es vol fer arribar i desprès posa al seu servei totes les possibilitats formals i retòriques de la literatura. La intenció doctrinal es manifesta en predicació dels clergues davant dun auditori que escolta i en lespectacle teatral, tant en les cerimònies religioses en llatí com en les representacions dramàtiques com plexes. Quin es el fet que porta Ramon Llull a reorientar la seva vida? Quin es es el projecte que vol emprendre? Ramon Llull experimenta una conversió que el porta a canviar la seva vida: deixa la família, la cort i de les riqueses, i es posa al servei de de deu. es convenç que ha de tirar endavant una triple activitat, vol convertir els infidels, te la intenció descriure llibres per combatre els errors de les altres creences i finalment, es planteja fer valer el seu missatge entre les autoritats eclesiàstiques i politiques del seu temps perquè lajudin a fundar escoles i monestirs per a preparar-hi futurs missioners la fe cristiana\nramon llull literatura doctrinal quin és el fet que fa que ramon llull reorienta seva vida? quin projecte vol empendre ramon llull que es la cancelleria reial i quina funció te quin paper té un joglar? quin paper te el joglar en la societat feudal /document/apuntes-1-333/ per què ens han arribat com a textos més antics, precisament, un codi jurídic i uns sermons religiosos? que es i quina funcio desenvolupa la cancelleria reial literatura doctrinal catalana quin es el projecte que vol emprendre? En què consisteix la feina del joglar? primers llibres en català codi juridic i sermons religiosos quina relacio te la cancelleria reial amb la llengua catalana quin és el projecte que vol emprendre Ramon Llull? literatura doctrinal relacion entre ramon llull y la cancilleria real què és la literatura doctrinal ramon llull canviar la seva vida literatura doctrinal de ramon llull quin es el fet que porta ramon llull a reorientar la seva vida


Ajuntament de Canet de Mar - Taller d'higiene alimentària els dies 9 i 10 de novembre\nTaller d'higiene alimentària els dies 9 i 10 de novembre\nPUBLICAT Dilluns, 23.10.2017\nEls dies 9 i 10 de novembre, tindrà lloc un Taller d'Higiene alimentària. Es farà a Vil·la Flora de 9.30 a 13.30 hores. Té un cost de 30 euros per a les persones que estan treballant i 15 euros per a les persones en situació d'atur i que són demandants d'ocupació.\nLes inscripcions són obertes i s'han de fer a l'Àrea de Promoció Econòmica. Les places són limitades i s'inscriurà per rigorós ordre d'inscripció. Telèfon: 93 795 46 25. c/e: martinezpa@canetdemar.cat\nPlaces limitades i per rigorós ordre d'inscripció\nQuè heu de portar quan feu la inscripció:\n- Fotocòpia full atur\n- Fotocòpia DNI/NIE\n- Resguard de l'ingrés de 15 euros\n- Resguard de l'ingrés de 30 euros\nSi voleu més informació, adreceu-vos a l'Àrea de Promoció Econòmica.\nTaller higiene alimentària - 11/2017\nMida: 348,86 kB


Un home detingut per facturar dues maletes amb més de 20 quilos de marihuana - À Punt\nUn home detingut per facturar dues maletes amb més de 20 quilos de marihuana\nEl jutjat d'instrucció número 2 d'Elx ha decretat el seu ingrés en presó provisional, comunicada i sense fiança.\nPartida de marihuana requisada per la Guàrdia Civil a l'aeroport d'Alacant-Elx\n10 de novembre 2018 - 13:25\nLa Guàrdia Civil ha detingut un home britànic de 36 anys després de facturar dues maletes amb més de 20 quilos de marihuana a l'aeroport d'Alacant-Elx. La partida hauria aconseguit un valor en el mercat de més de 100.000 euros.\nL'home, que pretenia embarcar en un avió amb destinació a Eindhoven, als Països Baixos, ha sigut acusat d'un delicte contra la salut pública. El jutjat d'instrucció número 2 d'Elx ha decretat el seu ingrés en presó provisional, comunicada i sense fiança.\nEls agents van trobar la droga mentre feien un control habitual en els vols comunitaris, que estan exempts de passar pel control de duanes. Van trobar 19 paquets de plàstic envasats al buit amb més de 20 quilos de marihuana a les dues maletes, una d'elles facturada en un altre vol amb destinació a Alemanya.\nTres detinguts a Alacant per distribuir cocaïna\nD'altra banda, la Policia Nacional ha detingut a Alacant tres persones per, presumptament, distribuir cocaïna a la ciutat. Els agents van trobar diferents embolcalls de droga amagats darrere d'un penjador clavat a la paret de l'establiment que gestionava un d'ells.


Menys persones en situació irregular però en pitjors condicions - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMenys persones en situació irregular però en pitjors condicions\nContinua la tendència «lleugerament baixa» dels informes d'arrelament social a Catalunya\nacn 19.06.2017 | 00:17\nOriol Amorós acn\nEl secretari d'Igualtat, Migracions i Ciutadania, Oriol Amorós, va constatar que «cada any hi ha més persones immigrades que surten de la irregularitat», tot i que va advertir que la situació dels que segueixen en situació irregular és «cada cop més complicada».\nEn una entrevista, Amorós va explicar que les sol·licituds d'informes per a l'arrelament social segueixen «lleugerament a la baixa», com mostren les últimes dades disponibles, les del primer trimestre d'aquest any, mentre que les peticions per a reagrupament familiar es mantenen «bastant estables».\nEl secretari d'Igualtat, Migracions i Ciutadania va apostar per obrir un debat a Catalunya per un Pacte per la Interculturalitat.\nAmorós va recordar que l'última regularització massiva es va produir l'any 2005, de manera que «hi ha gent que fa molts anys que viu en la irregularitat».\nConjuntament amb 25 ajuntaments, s'està treballant en un programa per detectar persones que faci anys que estan en aquesta situació.\nEls sol·licitants d'informes d'arrelament procedeixen majoritàriament del Marroc (17,3%), del Pakistan (13,5%) i d'Hondures (11,6%), tots ells amb més de 300 sol·licituds d'informes acreditatius de la seva integració.\nPel que fa al perfil, la majoria tenen entre 33 i 44 anys i els homes continuen sent majoritaris (60,4%), tot i que han perdut una mica de pes respecte al 2016.\nPel que fa als informes d'adequació de l'habitatge per al reagrupament familiar, durant el primer trimestre d'aquest any se n'han tramitat un total de 2.758, el 7,7% més que en el mateix període de l'any passat però lleugerament per sota del quart trimestre del 2016.


Hoquei Veterans Mollet: Mollet B 1 - F.C. Barcelona 4\nMollet B 1 - F.C. Barcelona 4\nJa ho vas deixar clar en el darrer torneig internacional de veterans a Girona: estàs en un moment de forma brillant, excel•lent, independentment dels companys que tinguis al costat o millor dit al davant. Ni les 6 copes europees del Gaby Cairo, ni les 5 d’en Josep Enric Torner, col•locades dins la porteria, aturarien tantes pilotes com tu en aquest començament de temporada. Però si fins i tot et permets el luxe de fer brometes mentre t’estan rematant al segon pal!\nA més es nota que gaudeixes, que t’ho estàs passant bé, vivint el partit amb una combinació de tranquil•litat i rauxa que transmet una seguretat enorme i frustrant alhora pels rivals. Amb un mal joc, toc cal dir-ho, ho varem intentar, però... es tan complicat fer-te algun gol. Que no es NOTI però ni l’OTÍN va batre al TINO.\nEnviat per Miquel Roura López a 0:10\nBon porter i millor persona. Un crack.\nMerescut aquest homenatge dedicat al Tino, sens dubte el millor porter de la categoria i un company de primera.\nMillor porter, millor persona i millor amic.\nMicky les teves paraules m'omplen d'orgull i satisfacció, i et dono la raó, que m'estic divertint molt i ho estic passant molt bé jugant a hoquei, gracies als meus companys d'equip i a rivals com vosaltres que fan que poguem disfrutar a la pista, al sopar i dels blogs la resta de la setmana.\nAvui t'ha fallat la simetria OTIN-TINO.\nOscar Barcino ha dit...\nEs un orgull haver jugat un any al teu costat.


0. ANGLÈS A LA UOC\nLa utilització de la llengua anglesa és una de les competències pròpies de la UOC. Es tracta d'una eina important per aconseguir els objectius de cada titulació i a més un element de valor afegit en un món globalitzat i competitiu.\nMalgrat el nom de l'assignatura, Anglès I NO és un curs per a principiants. En general, per superar el curs satisfactòriament, l'estudiant haurà de començar Anglès I amb un nivell d'anglès intermedi (vegeu a sota 5. Taula d'equivalències).\nL'objectiu principal dels cursos Anglès I, II i III és que els estudiants practiquin i amplïin el seu anglès, reforçant així les habilitats de comunicació. Esperem que acabin els 3 cursos amb la capacitat de llegir còmodament articles i llibres professionals, d'escriure textos curts i de comprendre l'anglès oral en situacions típiques de la vida social, acadèmica i professional.\nCom que es tracten d'assignatures encadenades, els estudiants que aprovin Anglès II podran sol·licitar la convalidació de l'Anglès I i els que aprovin Anglès III podran sol·licitar la convalidació d'Anglès I i II, de manera que els estudiants amb una base sòlida de l'idioma podran saltar una o dues de les tres assignatures.\n2. PROVA DE NIVELL\nPer tal de trobar orientació fiable per a la primera matrícula en una assignatura d'anglès a la UOC, els estudiants poden realitzar una Prova de Nivell en línia, autocorrectiva, que ofereix el Programa de Llengües. Aquesta prova té dues modalitats:\nModalitat A - Persones amb algunes nocions bàsiques d'anglès, o bé l'han estudiat durant menys de dos anys.\nModalitat B -Persones que han estudiat anglès a COU o batxillerat, o bé l'han estudiat durant més de dos anys.\nPodeu accedir a la Prova de Nivell mitjançant aquest enllaç.\n3. ANGLÈS PER A PRINCIPIANTS\nSi la Prova de Nivell ho aconsella, o si un estudiant no té el nivell intermedi, o si prefereix no cursar Anglès I directament, es recomana la matriculació d'un dels cursos d'anglès per a principiants que s'ofereixen a través de l'@teneu universitari de la UOC (Anglès 1A, 1B, 2A, 2B, 3A). Realitzar aquests cursos permet als nostres estudiants:\nAconseguir el nivell per cursar Anglès I.\nAdaptar-se a l'aprenentatge d'una llengua estrangera dins l'entorn UOC abans de realitzar matèries més específiques dels estudis que han triat.\nNo deixar la llengua anglesa per al final, sinó aprendre-la al llarg dels estudis.\nConvalidar la superació d'assignatures de l'@teneu per crèdits de lliure elecció.\nEls materials de les assignatures d'Anglès I, II, III ofereixen pràctica tant en les habilitats de comprensió auditiva i expressió oral com en les habilitats de llegir i escriure. De totes maneres, cal remarcar que l'expressió oral no serà un dels enfocaments principals dels cursos. L'estudiant podrà fer exercicis sobre la pronunciació i podrà reforçar expressions col·loquials de l'anglès oral però no podrà participar en xats en línia i en temps real. Aquests materials es complementaran amb unitats d'anglès específic segons les diferents àrees de coneixement a la UOC. Els materials del curs seran lliurats als estudiants en format CD-ROM.\nPel que fa als materials dels cursos per a principiants, amb una orientació i configuració semblant als de les assignatures de les llicenciatures, estan disponibles a l'aula i es poden descarregar al propi ordinador.\n5. TAULA D'EQUIVALÈNCIES\nCentre / Institució\nEscola Oficial d' Idiomes (EOI)\n3r (Certificat Elemental)\nInstitud d'Estudis Nord-americans\nIntermedi (Curs 340)\nIntermedi alt (Curs 440)\nEscoles d'Idiomes Moderns (EIM) de la UB\nServei d'Idiomes Moderns (SIM) de la UAB


«La infanticida» electrònica - Diari de Girona\n«La infanticida» electrònica\nMarc Rosich i Clara Peya converteixen el text de Víctor Català en un monòleg operístic que arribarà a Girona a l'abril Neus Pàmies es posa en la pell de la dona tancada per matar el seu fill\nacn/ddg 23.01.2020 | 00:53\nNeus Pàmies fent de Nela, a l'espectacle. acn\nNeus Pàmies fent de Nela, a l'espectacle.\nA La infanticida, Víctor Català (Caterina Albert) donava veu a Nela, una dona enviada a un psiquiàtric després de matar el seu fill, en un text avançat a la seva època contra els dogmes sobre la funció de la dona ara que Marc Rosich i Clara Peya han adaptat i musicat, respectivament, com un monòleg operístic amb música electrònica. L'espectacle Infanticida, estrenat ahir a Barcelona, arribarà a Girona amb una doble funció a La Planeta el 3 i 4 d'abril.\nEl text de l'autora escalenca té un contingut rítmic i musical propi, donat per l'escriptura en vers blanc (decasíl·labs) i la companyia ho ha aprofitat per musicar-lo i convertir-lo en una estructura d'una «òpera clàssica», on jugar amb l'alternança de parts melòdiques amb fragments recitatius o prosa musicada. A escena, Neus Pàmies interpreta Nela mentre Gerard Marsala hi posa la música, dirigits per Marc Angelet.\nLa posada en escena de l'espectacle converteix la sala de teatre en una sala d'interrogatoris i els espectadors en espies que, a través del vidre opac, assisteixen al relat de la protagonista que explica tot el que ha succeït amb l'ajuda de salts temporals.\nPer a la companyia l'elecció del títol va ser fàcil. «Alçar la veu de Caterina Albert avui ens sembla més necessari que mai. Avui que ens adonem que els clixés femenins i de feminitat segueixen sent vigents i que la condició femenina comporta encara moltes limitacions. Avui que seguim vivint en una societat repressora i castradora de les llibertats més bàsiques. Alçar la seva veu avui ens sembla un deure», comenta Neus Pàmies, l'actriu i impulsora d'aquesta adaptació.\nAmb La infanticida, Caterina Albert va trencar amb un mite irreductible fins al moment: l'instint maternal. Albert qüestionava així dogmes preestablerts presentant la dona com un ser salvatge i apassionat en oposició a l'ésser feble i tendre «per naturalesa» que havia jugat fins ara el rol femení.\nEl primer text de Víctor Català\nLa infanticida va ser el text amb què l'autora va estrenar el pseudònim Víctor Català, i que ja no abandonaria mai més. Caterina Albert va presentar l'obra als Jocs Florals d'Olot el 1898 amb el fals nom (com en qualsevol altre concurs).\nEn saber que un text que «defensava» l'assassinat d'una filla per part de la seva mare havia estat escrit per una dona, el jurat va demanar a l'autora que el rebaixés. Però ella s'hi va negar i va ser aleshores que va decidir no tornar a signar mai més amb el seu nom, per poder escriure allò que volgués sense censures.


20 de Maig de 2017 - VI DIUMENGE DE PASQUA. 21 de maig de 2017. ANY XLII. nº 26\nVI DIUMENGE DE PASQUA. 21 de maig de 2017. ANY XLII. nº 26\nJesús el Crist,\nper la teva resurrecció esdevens la nostra esperança.\nLa mort, la violència i l'abandó no tenen la darrera paraula.\nEncara que tu romans invisible\npodem acollir-te en la nostra pregària,\ni podem servir-te en cada persona que ens trobem,\nespecialment aquells que pateixen.\nEns promets a tots l'alegria de Déu per sempre.\nTaizé estiu 2017\nUn any més els joves de la nostra parròquia peregrinaran a Taizé el mes de juliol. Com sempre aquesta experiència és oberta a tots aquells adults que ho vulguin, de 30 a 100 anys.\nSORTIDA: Dissabte 15 de juliol\nA les 22:30h. (en principi)\nDe l'aparcament de la Sínia\nARRIBADA: Diumenge 23 de juliol\nPels voltants de les 23h.\nA l'aparcament de la Sínia\n(ja ens posarem en contacte amb vosaltres)\nPREU PELS ADULTS: Bus anada i tornada 90€ (aproximadament)\nEstada a Taizé entre 126€ i 175€ (segons les possibilitats de cadascú) (aproximadament)\nMENJAR: Sopar del dissabte que marxem. (o ressopó si ja s’ha sopat)\nEsmorzar i dinar del primer diumenge\n636420140 – Mercè Serra\n656470134 – Toni Boix\n650513832 – Santi Collell


Suspesa la pena de presó al veí de Berga acusat d'agredir un regidor del PP\nRedacció 26/05/2017 - 19.29 Actualitzat 26/05/2017 - 20.54\nManifestació de suport a Teti davant l'Audiència el dimarts passat\nL'Audiència Provincial de Barcelona ha decidit suspendre la pena d'un any de presó per al veí de Berga Sergi Rodriguez, "Teti". Fa uns mesos va ser condemnat per agredir un regidor del Partit Popular de la capital berguedana durant la Patum de l'any 2012. Com que no tenia antecedents, no havia de complir la pena, però, tot i així, la Fiscalia ho va exigir.\nDimarts passat, la Fiscalia va demanar a l'Audiència de Barcelona que ordenés complir la pena d'un any de presó al jove de Berga que va ser condemnat per donar un cop de puny a un regidor del PP en les festes de la Patum, en entendre que no està penedit del que va fer.\nA la secció 21a de l'Audiència es va celebrar una vista en la qual la Fiscalia es va oposar al fet que se suspengués la pena de presó imposada al jove, que va ser condemnat a un any de presó i a una multa de 1.060 euros, malgrat que podia beneficiar-se d'aquesta mesura de gràcia en estar mancat d'antecedents.\nA la petició de la Fiscalia, s'hi va adherir l'acusació particular exercida per l'exregidor del PP de Berga Joan Antoni López.\nEl jove, Sergi Rodríguez, conegut a Berga com a "Teti", va ser condemnat a un any de presó per l'Audiència de Barcelona per un delicte d'atemptat a l'autoritat per propinar un cop de puny al cap al regidor del PP quan desfilava en una cercavila, al costat d'altres autoritats locals, amb motiu de les festes de la Patum del 2012.\nInicialment, la Fiscalia i l'acusació particular demanaven quatre anys i nou mesos de presó per al jove, encara que finalment li van rebaixar la petició de condemna a un any, per adequar-lo a la reforma del Codi Penal del 2015, que va reduir a entre un i sis anys les penes per agressions a membres de corporacions municipals.\nPrecisament, el ministeri públic va argumentar aquest dimarts que el condemnat ja es va beneficiar d'aquesta reducció de condemna, arran de la rebaixa que li va fer la Fiscalia, per la qual cosa creu que ara hauria d'entrar a la presó per complir íntegrament la pena d'un any de presó que se li va acabar imposant.


territoris.cat 20:37 12/05/17\nLa jornada s’ha conclòs amb una macro zumba on han participat alumnes i mestres conjuntament, com a bona mostra de cohesió i convivència.\nignasi peraire els organitza seus jocs\nMés de 250 alumnes de primària de l'escola Mestre Ignasi Peraire han participat aquest divendres en la jornada d'esport on han hagut de superar les proves olímpiques de tanques, pes, fons, llargada, tennis, bàsquet, acroesport i freshback.\nMés de 250 alumnes de primària de l'escola Mestre Ignasi Peraire han participat aquest divendres en la jornada d'esport on han hagut de superar les proves olímpiques de tanques, pes, fons, llargada, tennis, bàsquet, acroesport i freshback.\nLes mini olimpíades, s'han iniciat amb una desfilada de tots els atletes de primària de l'escola que han lluït les banderes dels països participants. Els abanderats eren alumnes d'aquests països amb la qual cosa s'ha donat un sentit de respecte, participació, cooperació, tolerància, etc. que dóna sentit al projecte d'escola, Els valors a través de l'esport.\nLa jornada s'ha conclòs amb una macro zumba on han participat alumnes i mestres conjuntament, com a bona mostra de cohesió i convivència.