El mirall basc\nDesprés de la conferència hi havia un aperitiu amb el Lehendakari, en petit comitè. He declinat educadament la invitació, perquè “estic a règim”. I és cert. No vull engreixar-me amb segons què.\nN’Ibarretxe ha dut un power point i comandament a distància. Era més a prop d’en Bill Gates promocionant la darrera de Microsoft, que d’algú intentant presentar el seu projecte de Casa Gran. M’hi jugo un ou i les proteïnes de l’altre que ben aviat aquest model farà, per desgràcia, fortuna. Coses laterals del mirall basc.\nLa conferència del Lehendakari ha consistit en dir que “hi tornarem”. Perquè hi tenim tot el dret del món, perquè ho farem de cara i amb la mà estesa. I aquesta cançoneta no és nova, perquè ja ha sortit a l’anterior post. Però és que ha estat talment així.\nHi ha un element molt molt molt fill de puta que, qui mira tant cap aquest mirall deforme, mai té en compte del nacionalisme basc que avui representa aquest Lehendakari. Hi una cosa més bàsica que una simple qüestió de collons ben posats, de plantar cara, de tenir les idees clares. Hi ha el sentit de supervivència de les institucions basques, que sobretot el Lehendakari i el PNB tenen claríssim. Però que molt clar, afortunadament pel País Basc.\nQuan –tots- els governs d’Espanya s’han assegut a negociar amb ETA, com us penseu que queda el president d’Euskadi?. Què cony poden pactar el govern espanyol i ETA a les esquenes de les institucions basques?. I és això el que probablement dona tota la raó a fer aquesta mena de brindis al sol a qualsevol president basc. És això el que empeny a qualsevol que senti el càrrec de Lehendakari. Espanya i ETA fan la pinça a la democràcia basca, al nacionalisme majoritari, a qualsevol sentit de justícia. Com s’aguanta l’argument de que uns terroristes sí i el Lehendakari no?. Només pots accedir al pacte de més alt nivell si llueixes una bona metralleta?. Com s’ha de sentir el president d’un país quan veu que s’enceta un estira i arronsa polític sense tenir-lo en compte?. És que és demencial!.\nEl més important del power point és això. Ni drets, ni història, ni cojuntura política, ni segle XXI. Ni les cites de Martí Pol, Gandhi o Karl Popper. El Lehendakari vol posar al lloc que li pertoca el seu càrrec, la institució que representa. Dignitat nacional bàsica. Elemental. Però un sentit de la dignitat institucional que aquí semblem haver perdut.\nSobta, també, que un acte d’aquesta volada el lideri en Joel Joan. No hi ha un polític solvent a Catalunya que pugui rebre tot un Lehendakari?. Suposo que demanar tal cosa al president de la Generalitat, avui és tan com voler la lluna. Hem passat del Molt Honorable al cervell de Plats Bruts. Us n’adoneu de què reflexa el mirall, realment?. Sembla que anem de calçotada en calçotada. I que aleshores tot es redueixi a qüestió de pebrots, d’aixecar la veu, de fer volar coloms, de picar de mans i de cridar independència. I ja tenim la feina feta. A mi aquesta deixadesa em descol·loca.\nAquests, que volen veure’s tan retratats al mirall basc, que li demanin al Lehendakari en quin cas regalaria la trona de president a algú que se’n fot dels bascos per activa i per passiva. En quin supòsit estaria disposat a regalar la clau del país un home al qual l’honor i la dignitat nacional li pesa com una llosa?. Coi, cerca, cerca, en aquest collons de mirall màgic, a veure quina resposta et retorna.\nPublicat per Dessmond a 12:04 a. m.\nEs ben cert que som ben diferents dels Bascos de la mateixa manera que es ben cert que per aquellas contrades es menja de collons!! i que els catalans som rebuts amb els braços oberts ;-)\nSí, tot això que dius també és molt cert. Molt. Som molt ben rebuts, però no amb aquest papanatisme.\nel papanatisme entes com exces d´amiració per el que fan els altres sumat a un exces de pesimisme del que fem nosaltres es molt propi dels catalans.\nA mi em costa ser papanates, però no puc evitar ser pessimista. L'únic que em consola és que encara en puc ser més, de pessimista. Això vol dir que ara mateix sóc un gran optimista.\nJo fa anys que demano que fitxem l'Ibarretxe. Té clàusula?\nA mi aquest home sempre m'ha merescut molt respecte, cosa que no puc dir de molts dels meus.\nÉs cert que ETA ens està fent molt de mal als catalans i que aquí hi ha molt papanatisme, però l'Ibarretxe no és ETA i és l'únic que de veritat intenta trobar una solució al problema basc.\nFins i tot a Madrit el respecten, cosa que no fan amb els nostres des que va plegar el President.\nEndavant, Ibarretxe, i molta sort.\nReflexions, el que realment ens està fent mal als catalans és la nostra cursa per ser la capital de la internacional papanates progressista.\nEls Bascos són carlins, nosaltres som papanates. Ni firmo ni una cosa ni l'altra, però ells si més no tenen sentit de l'història.\nJo no he volgut dir que n'Ibarretxe sigui ETA, eh?. En absolut. Ara, ahir es va plantar amb el seu power point i la gent va flipar per una presentació que no tenia ni suc ni bruc.\nJo li desitjo el millor, també. Ara, quan t'has d'encomanar als Déus...\nElls ténen sentit de país, diferent a nosaltres, però les lliçons elementals les tenen més que sabudes. És més, n'Ibarretxe hores d'ara ha de no entendre massa sobre nosaltres.\nMarketing Cultural Heritage Class ha dit...\nAra deixaré caure una intervenció un pèl terrorista i ja em preparo per la dutxa de Dessmond que em caurà al damunt, a veure si em sap aclarir les idees.\nRenegues molt de l'admiració apapanatada que es pateix des de Catalunya davant el món polític basc i el Lendakari concretament, però.... la proposta del Cercle d'Estudis Sobiranistes no és un Pla Ibarretxe a la Catalana?\nUi, ara, el Dessmond em crucificarà.....\nHo dic per que em conto entre els papanates i m'he plantejat seriosament traslladar-me a Euskadi per poc que vegi que és una opció de deixar de ser Espanyol.\nSi no podem fitxar l'Ibarretxe com diu el Marc, intentaré que em fitxin a mi.\nJo, sempre que he sentit l'Artur dient això de que el nostre camí no és com el dels bascos, he pensant que era la covardia i la impotència el que li ho feia dir.\nBenvolguts Dessmond i Joliu (i altres)\nComençaré per en Joliu. Tu sabràs. Però jo no ho faria. Abans m'exilio a Andorra, on, si mes no, el govern sempre sempre emprarà el català.Hi ha dues amigues basques d'una de les meves filles qu estan estudiant per ací, i en 2 anys, ja ho tenen clar, diuen: quan acabin, a treballar per ací, i cada dues o tres setmanes, un cap de setmana a Donòstia o a Bilbo.\nSerà questió de edats? O del menjar, Joliu? Bona excusa, em sembla, la que dones per menjar i menjar com els bascos menjadors,....\nHo diem, no sé si ho pensem, però es veritat. Son dues realitats ben diferents, Euskadi i Catalunya. Amb problemàtiques, estructures, caràcters, valors,situacions geogràfiques, antecedents, ben diferents.\nI no es bó emmirallar-se, com si fossin un model exportable. No existeixen, ni han existit mai, els models d'emancipació nacional.\nCada nació ha de buscar-se el seu propi i singular model. Amb factors comuns amb d'altres processos semblants, pero no ens poden fer la feina ni donar fotocòpies, ni a l'inrevès.\nEm recorda, ja es trist, això del model espanyol de la reforma democràtica, de la dictadura a la democràcia, que s'ha intentat vendre culturalment, com si fos possible. Països latinoamericans, etc. Els hi han sortit els Evos Morales, el matrimoni Kirschner, el colpista Chavez, etc. I quan morin els germans Castro de ben segur que per les Espanyes es tornarà a oferir, per a viatjar, el pseudo model hispànic de la transicio democràtica.\nEn que es van semblar els models portugués, espanyol, grec, el mig turc, o els dels ex-països de l'Est sovietitzats, quan van recuperar les llibertats?\nNomés en dos factors, crec:\na)- Ansia de viure com els occidentals, de les poblacions d'aquests països, fartes de misèries, corrupcions, partits unics, totalitarismes, despotisme,\nper part del 90% de la ciutadania.\nb)- Suport USA, sobretot, en moltes coses, de tot tipus, per als periodes transitoris, ajudats una mica pels britànics i els alemanys, aquests en els països de l'est i dels balcans.\nMentre no tinguem el suport USA, per interesos USA, naturalment, no per que siguin conversos al nacionalisme de Prat de la Riba, malament rai. I superar clarament el sentiment per l'alliberament nacional del 60%, minim, de la poblacio.\nI el factor USA no el cuidem.............els bascos una mica,...però en tot cas nomes l'Artur Mas i el duo lehendakari/president EBB han fet alguna cosa interessant al respecte, sobretot amb els demòcrates.\nPerò caldria fer quelcom estable, informativament, si més no, amb republicans, alts funcionaris de les administracions, i ex grans patums demòcrates i republicanes, si volem, algun dia, amb vent favorable, inentar tenir el seu indispensable suport.\nEn cap moment no he pensat que associaves ETA i Ibarretxe. Això ho fan els espanyolistes malparits.\nNo sé si ets un papanates. Per mi, un papanates és la perosna que veu ETA de la mateicxa manera que fa uns decennis moltes persones veien el comunisme que es 'practicava' al món, amb aquella condescendència pueril tan infame.\nI el punt mitjà, el 'justo medio', la centralitat, el sentit comú, la raó, és l'Ibarretxe, que va presentar un pla impecable perquè el seu poble visqui en pau. I hi tronarà, perquè està convençut que és el millor per al seu país, cosa que no podem dir dels nostres polítics.\nSuposo que aquest que se'n fot dels catalans per activa i per passiva deu ser el President Montilla. Discrepo, però no val la pena encetar un debat perquè no ens hi posarem d'acord de cap manera.\nEl que fa mal a Catalunya són moltes coses, però el pitjor és que a Madrid saben que a l'hora de negociar primen els interessos personals o particulars, en tots els partits, i fent ofertes vanals i donant-nos copets a l'esquena guanyen sempre la partida.\nEn quin sentit vols dir?. Hi ha qui creu que dos i dos fan quatre. I no sempre és així...\nRenego i moltes coses més d'aquesta admiració irracional, que ens fa quedar malament. Aquesta admiració la produeix el desconeixement del tema i la seva idealització.\nNo et crucificaré pas. Només faltaria!.\nLa proposta de Pla Ibarretxe i el que fa el Cercle d'Estudis Sobiranistes són de naturalesa diferent. Tot i que tinguin en comú denominador la sobirania. Una cosa es voler anar a la lluna en parapente i una altra en cohet. Tractem de volar pels núbols, però hi ha una diferència essencial. Evidentment que el parapente el pots tenir llest per demà passat i el cohet triga una mica més. Però diga'm tu on t'embarcaries?.\nN'Ibarretxe té una urgència de fer propostes perquè entre uns i altres se l'estan carregant. El sentit de país fa que avui un Ibarretxe presideixi el govern basc. Però si els ximples d'Herri Batasuna avui comptessin, poguessin pesar dins l'arimètica parlamentària i els comunistes bascos fossin com els catalans, avui n'Ibarretxe seria en Mas v.2.0. El govern basc, que projecta una potent imatge PNB, és en realitat tripartita. La imatge que tu percebs és en realitat més feble del que et penses. És per això que n'Ibarretxe es tira al monte, amb propostes que s'estamparan contra una paret. Aquesta mena de propostes aquí ens les menjem com les pizzes congelades. Quedem embadalits, però el cert és que jo me les menjo si no tinc res més.\nEl Cercle d'Estudis Sobiranistes què fa?. Una proposta seriosa, d'ES-TU-DI de la viabilitat d'una Catalunya independent. Veure per on anem coixos i veurem com resolem la coixera, cas de que es detecti. És un Think Tank, model americà. Això no té a veure amb el que s'ha fet fins ara des del nostre independentisme: aixecar la bandera estelada, cremar fotos, signar manifestos, organitzar manifestacions. I entre rot i rot, cada cop que hi ha una calçotada, es proclama la independència. El CES vol anar a la lluna amb cohet. No amb una proposta d'estampar el país. Què és el fan col·legues nacionals nostres i que és el que fa legítimament n'Ibarretxe. El cas del president basc gaudeix el meu respecte i comprensió. Però no la meva admiració. El cas dels nostres col·legues, que a més van tan enlluernats amb el que passa fora, no el trobo acceptable ni digne de comprensió.\nEn Mas té idees clarissimes. L'entorn de'n Mas té aquestes mateixes idees pujades de to. En Mas és una persona solvent. Acadèmica i professionalment solvent. Atorga-li el benefici del dubte, abans de catalogar-lo segons com. Els clixès són molt fàcils d'engalipar i en canvi els mèrits són gairebé impossible de vuere. Tenim un problema, sí. Passa amb ell i a qualsevol polític. Serà moltes coses però un covard, precisament, no es liaria a voler substituir el monstre que ha estat Pujol.\nNo crec que cap comentari sigui crucificable. I menys aquest, que encara em donarà per inspirar un post...\nT'agraeixo el llarg comentari. M'estalvies molta feina!.\nAra, sí que vull dir una cosa. La culpa del nostre papanatisme no és més que nostra. No dels bascos. En tot cas els bascos sí que no en són de papanates. No ens miren estúpidament, sino que agafan de nosaltres el que és productiu. Sense complexos ni tonteries. Fan anar la màquina política com se sol fer anar. Aquí no els podem acusar de res. Deixem estar la menjadora. Som nosaltres que ratllem l'imbecilitat, que n'és molta. I aquí no pretenc fer cap referència a ningú en concret. Ho dic pensant en coses que m'han passat a Euskadi mateix, amb catalans i n'Arzalluz. He arribat a sentir vergonya aliena quan, per exemple, en una conversa amb el líder basc, una rotllana de 7 o 8 persones irromp el català papanates i comença a posar a parir Convergència i a Unió i a demanar a n'Arzalluz que expulsi d'Euskadi tothom que defensi "aquesta mena de regionalisme". Els meus amics i jo ens volíem fondre i n'Arzalluz "este hooligan viene con vosotros?". Creure que els bascos tot ho arreglan amb els collons ben posats i que nosaltres som uns mindundis és una idea que només qualla en el papanatisme. És així com ho he viscut de fa molt temps i és així que ho faig tornar a sentir en la conferència del Lehendakari.\nEl més bèstia de tot és que aquests papanates no són un qualsevol. La cosa afecta a gent suposadament intel·lectual del nostre país!. Al País Basc he arribat a descobrir cantons molts foscos de catalanets il·lustres. Això em fa una ràbia immensa, ho sento.\nOk. Gràcies. A vegades aquest mitjà fa veure més del que realment hi ha. O un servidor és així de limitat.\nQuan parlo de papanatisme, crec que és un efecte semblant amb el que ens passa amb Andorra. Potser em faig entendre millor si dic aquest cas. Crec que podries fer "una reflexió en català" sobre el cas andorrà. Podries explicar en què consisteix l'expressió fer-se l'andorrà. Que digui què pensen els andorrans de nosaltres. I jo també m'animaré a il·lustrar el papanatisme des d'aquesta òptica. Igual d'insufrible.\nA mi els andorrans m'han arribat a escandalitzar de la imatge que ténen de nosaltres. I m'escandalitza tant perquè no té res a veure amb la que tenim nosaltres d'ells. I amb aquests compartim cultura i història! I un dels dos copíncreps, que els mana i garanteix la seva independència, és català!. El cas basc és una veritable puça del papanatisme, comparat amb l'andorrà.\nNo té perquè ser ell. Podria ser-ho, però la llista és oberta i llarga. En el cas que deia jo, parlava en clau basca. Hi ha molt socialista basc que s'ha prestat a un joc indigne per combatre el nacionalisme a Euskadi. Fins i tot, els comunistes nacionalistes demostren més sentit de país que els nostres o que qualsevol ideòleg d'esquerres que tenim per aquí.\nA Madrid certament ens han vist el plumero i de llarg. D'això em queixo. Però també és aquest baix perfil el que ens fa combregar amb segons quines idees. Que les idealitzem sense voler investigar la rebotiga del cas.\nMissió acomplerta. El meu comentari era intencionadament provocador i et volia donar la oportunitat d'explicar-te millor, m'ha sortit bé i he aconseguir que m'endrecis una mica més les idees.\nAra bé, la meva admiració per el país Basc, no és per el seu procés sobiranista ni per cap ganes d'assemblar-me a ells en res. El que jo admiro, és que mentrestant el seu país funciona! Això és el més admirable, mentre discuteixen el país funciona. Allà no hi poden passar coses com les que explicava en Xavier Roig a l'AVUI\ntant mirallar-nos no pot ser bo... Jo m'estimo més desitjar el meu benestar i la nostra indepeendència... Negociar (ni que sigui amb els castellans) és molt lleig quan es tracta d'obtenir una cosa que d'entrada ja és teva.\nEn aquest moments, que la política em dona mes disgustos que alegries, L'Ibarretxe es l'unic politic del nostre país electoral, que em mereix molt de respecte\nCelebro que la missió hagi estat acomplerta, doncs.\nEscolta, que jo critiqui els papanates, que són a la nostra banda, no vol dir que no admiri el País Basc i la seva gent. Això ho faig i molt. El país els funciona raonablement bé. Hi tant que sí!.\nEl nostre model no el podem posar en dansa en funció de res. I menys d'intentar copiar els altres.\nA mi també em mereix gran respecte. Però no papanatisme. N'Ibarretxe fa política bàsicament per als bascos, no ho oblidis. Cosa que no passa amb el nostre nacionalisme. Ara, respecte per part meva el té tot.\nDoncs ja estem d'acord Dessmond. Res de mirall, però admiració molta.\nhttp://www.horsemanssource.com/ - clomid drug\n[url=http://www.horsemanssource.com/]clomid without prescription[/url]\nSome of these possible side effects include nausea, diarrhea, vomiting, flushing, blurred vision, abnormal uterine bleeding, pelvic or abdominal pain, and breast tenderness to name a few.\nIf you ever notice any of these side effects developing within you while you prefer Clomid, inform your healthcare provider as soon as possible.


Dijous, 13 Octubre 2005 02:00\nBlanes 5 - 4 LAIA ASSESSORS FUTSAL MATARÓ\nPrimera derrota de la temporada del Futsal a la incòmoda pista del Blanes i que veu trencat el seu bon inici de lliga. La primera part va ser bastant igualada i les defenses es van imposar als atacs, fruit d’això es va arribar al descans amb un escarransit empat a un. A la segona part els locals van sortir més desperts que els mataronins i ben aviat es van posar 3-1 en el marcador. Tot i això els vermells van reaccionar i a falta de quatre minuts pel final vam empatar el matx. A partir d’aquest moment els llançaments de deu metres van ser els protagonistes i van ser els que van decidir el desenllaç final del matx. El Blanes va tenir 4 llançaments d’aquest tipus i en va materialtzar dos, mentre que l Futsal cap. Tot i això, a falta de sis segons, Diego va enviar una pilota al pal que podria haver estat l’empat. Aquesta setmana l’equip rep el Montmeló.\nFUTSAL:Manel, Albert, Alex (1), Juan (2), Jaco, cinc inicial; Diego (1), Marlon, Raul, Edu, Pablo, Carmona.\nLes fèmines van caure amb estrèpit a Hospitalet\nHospitalet 8 - 1 FUTSAL MATARÓ\nL’equip femení del Futsal Mataró va perdre a Hospitalet davant d’un dels equips candidats a aconseguir l’ascens a Divisió d’Honor Estatal. Tot i l’amplitud del marcador, les mataronines van estar dins el partit durant molts minuts i van plantar cara en tot moment. Malgrat això, la falta de punteria a porteria de les jugadores vermelles i la bona actuació de la portera local va fer que el partit es decantés per les d'Hospitalet. Diumenge l’equip intentarà sumar els tres punts a casa contra el Masnou, un altre dels equips forts de la categoria.\nMATARÓ: Lola, Ester, Anna, Marta, Tere cinc inicial; Xiqui, Eli, Judit, Elena, Nerea, Vesi (1).\nEl TLM aconsegueix la primera victòria a casa\nTLM MATARÓ 7 - 2 Gironella\nEl TLM va aconseguir els seus tres primers punts a casa en un partit on els groc i negres es van mostrar molt superiors als rivals. La primera part va ser de domini local, fruit d’això es va arribar al descans amb un contundent 3-1. A la represa els locals van sortir una mica apagats i els visitants es van posar 3-2. A partir d’aquí els mataronins van tornar a engegar l’accelerador i en pocs minuts van sentenciar el mats amb quatre gols més. A part de la victòria, l’equip va presentar una millora en el seu joc i la renovada plantilla va començar a donar mostres de compenetració. Aquesta setmana l’equip juga al Masnou.\nTLM: Jordi, Capa (1), Cristian, Lozano (3), Ramon (1) cinc inicial, Roger, Dani, Edu (2), Jose.


Presentació ARRÒS MOVIE - Ateneu Musical Contesta\n21:49 del 6 de Desembre de 2021\nEstas en: Valencià Ateneu Musical Events de l'Ateneu Presentació ARRÒS MOVIE\nPresentació ARRÒS MOVIE\nEste cop em dirigeixo a vosaltres per un motiu molt especial. Amb Compartir Dóna Gustet anem a fer una pel·lícula rodada en el Comtat i en l'Alcoià que intentarà retratar les nostres terres, costums, gens, música, dialectes, expressions... Nem a fer una pel·lícula per a deixar-li clar a tots que es la millor terreta del mon i que està siguen assetjada, malauradament, com tots els llocs. Volem fer este llargmetratge d'una manera orgànica amb nosaltres mateixos i per tant el més coherent possible amb la nostra manera de pensar i de fer, i coherent amb el discurs comunitari que defèn la peli en la qual també participareu.\nEl pròxim dimarts 15 Març a les 20h a la seu de l’Ateneu musical contestà us presentarem el projecte ARRÒS MOVIE i us convidem amb molta il·lusió.\nLa presentació tindrà 4 parts:\n-Presentació del projecte on explicarem el guió (la història), quina es la nostra manera de fer i perquè era el següent pas inevitable de CDG.\n-El rodatge durarà un mes i es farà entre maig i juny. Per tant us proposem de participar directament en aquesta aventura. En parts molt pràctiques i concretes o altres de més artístiques i sugerents.\n-Aprofitaré també per a parlar de la cooperativa integra (aquí teniu una direcció http://cooperativa.ecoxarxes.cat/pg/pages/view/204/on están els principis bàsics) i si es veu interessant es podria convidar a Enric Duran a baixar per a que ens expliques en més detalls en què consisteix i com es podria fer.\n- També parlarem del Crowdfunding que es una nova manera de finançar projectes artístics i socials. Ací va la web on podeu apollar el projecte i informar-vos de quins son les recompenses que podeu rebre: VERKAMI.COM.\nUna de les recompenses es una paella per a 30 que et cuinem en ta casa i te la menges tu amb els teus amiguets. Ací un vídeo de la última que vam fer: http://vimeo.com/20295622


Disseny web a Alcudia inmobiliaries | NoraiStudio\nDisseny de pàgines web inmobiliaries a Alcudia de desenvolupament avançat optimitzades per obtenir rentabilitat al teu negoci mitjançant visites a la teva web.\nEl nostre estudi de disseny web a Alcudia No només se centra en dissenyar webs, sinó en transmetre els valors de la teva empresa. Realitzem un disseny web funcional i amigable inmobiliaries, estudiant cada detall per arribar al teu audiència i públic potencial.\nDisseny de pàgines web professionals i a mida . Disseny de pàgines web inmobiliaries a Alcudia de desenvolupament avançat optimitzades per obtenir rentabilitat al teu negoci mitjançant visites a la teva web.\nDesenvolupament de pàgines web inmobiliaries a Alcudia Que destaquen sobre la competència.\nT'oferim un servei professional i competent en disseny web inmobiliaries a Alcudia; ens involucrem a el 100% amb els dissenys webs que realitzem i busquem el resultat perfecte per als nostres clients.\nDesenvolupament de la teva pàgina web inmobiliaries a mida a Alcudia, Realitzant una anàlisi i diagnòstic integral previ a el desenvolupament de cada projecte web.\nRealitzem un estudi previ a l' disseny de la teva pàgina web inmobiliaries a Alcudia Per definir quina imatge es vol transmetre i com apropar-nos de la manera més adequada als teus clients.\nDisseny web inmobiliaries a Alcudia centrat en l'usuari, amb un objectiu clar, disseny web per fases i amb el teu feedback, en definitiva un disseny web destacant el que et diferencia.


Cullera reasfalta i il·lumina el camí que porta al poliesportiu\nL'Ajuntament de Cullera està adequant estos dies el camí de l'Arròs que unix el nucli urbà de Cullera amb el poliesportiu municipal La Partideta, una vella reivindicació dels usuaris d'esta instal·lació davant les condicions de perillositat del vial pel qual transiten diàriament centenars de persones.\nLa regidoria d'Agricultura, dirigida ara per Javier Cerveró, ha procedit a l'asfaltat del camí, que presentava un ferm en molt mal estat. «Teníem moltes queixes des de feia més d'una dècada», apunta Cerveró que és també l'edil d'Esports, «sobretot de pares preocupats perquè els seus fills havien de passar per un camí que no reunia les condicions de seguretat òptimes».\nAra, la regidoria de Serveis Exteriors que gestiona Salva Tortajada, procedirà a il·luminar el camí de l'Arròs. A tal efecte, s'han efectuat proves amb fanals que funcionen amb energia solar les quals han donat un bon resultat.\n«A més del ferm, teníem un greu problema amb la il·luminació, ja que sobretot en els mesos d'hivern quan fosqueja prompte, els usuaris que van al poliesportiu molts d'ells amb bicicleta havien de circular jugant-se-la», apunta Cerveró.\nL'alcalde de Cullera, Jordi Mayor, ha visitat este matí els treballs i ha assenyalat que l'equip de govern havia adquirit el compromís de solucionar el problema «perquè érem conscients que l'accés al poliesportiu no podia seguir eixes condicions».\nLa màxima autoritat local destaca que «pas a pas estem arribant a totes les reivindicacions que durant dècades havien quedat oblidades en un calaix. L'ajuntament ha demostrat que la seua prioritat són les xicotetes grans actuacions que milloren el dia a dia del veïnat».\nDurant esta setmana també s'està procedint a l'asfaltat de l'un total de 4 quilòmetres de camins rurals per part de la regidoria d'Agricultura. Es tracta de vials que es trobaven en mal estat i les millores dels quals han sigut llargament reclamades pel sector agrari local.\nCerveró detalla que s'ha intervingut en els camins Xafarines, Pont Trencat, Peirat i Molí Cremat, a més del referit camí de l'Arròs.\nEls treballs compten amb un pressupost de 92.000 euros finançats a través del Pla de Camins i Vials 2018-2019 de la Diputació de València.


Parròquia de Sant Martí d'Urtx - FONTANALS DE CERDANYA (CATALUNYA)\nAltitud: 1180 metres.\nEsglésia romànica del segle XII modificada modernament. Consta d'una nau coberta amb una volta de canó i capçada per un absis semicircular allargat i bastit amb murs de parament de lloses; està acompanyada de capelles laterals obertes en arc de mig punt. Per l'interior mostra paraments de pedra grisenca de lloses i peces mig picades ben alineades. L'antic portal romànic ha estat aprofitat de l'antiga construcció i es troba als peus del campanar aixecat davant del frontis; el formen dues arquivoltes motllurades de mig punt amb elements figuratius de caps i flors en gran relleu i en pedra granítica grisa; estan recobertes per un guardapols modern de maó. Els murs del temple són de paredat de pedra fosca.\nDimensions: 18'20 x 5'00 x 8'50 metres respectivament de llargada, amplada i alçada; l'amplada total des del fons de les capelles laterals fa 11 metres; la llargada inclou la fondària de l'atri situat sota el campanar.\nCampanar modernista del 1897. Té planta rectangular (4'41 x 3'80 m). Està coronat per una cornisa angular damunt caps de biga en cada mur i per una agulla piramidal de pissarra negra amb les careneres clares. Els seus murs són de paredat de materials negrosos i tenen les cantoneres de maó rogenc; igualment ho tenen els marcs de finestres, la motllura a mitja alçada, una rosassa situada al seu dessota i la cornisa. La cel·la queda oberta amb una finestra d'arc de mig punt a cada cara; hi penja una campana.\nSituació: adossat al centre del frontis orientat a ponent, aixecat al damunt de l'atri.\nAlçada: 21'40 metres.\nFONTANALS DE CERDANYA: Campanes, campaners i tocs


Menús Còctel by Cal Blay | Penedès Turisme\nMenús Còctel by Cal Blay\nProposta informal a qualsevol espai\nMenús Còctel en espais propis\nGastronomia que s'adapta a qualsevol esdeveniment d'empresa: trobades, reunions, festes, congressos.\nSnacks salats, aperitius senzills o sofisticats, postres originals i molt saboroses i barra de begudes amb vi, cava, cervesa, refrescos i sucs. Tot el que es necessita perquè l'esdeveniment sigui un èxit.\nServei integral de muntatge, mobiliari, menatge, personal, cartells i minutes.\nCal Blay, és una empresa familiar de Sant Sadurní d'Anoia especialitzada en restauració i serveis de càtering. Disposa d'espais per a esdeveniments de tot tipus al Penedès, a Tarragona i a Barcelona. Tambié compta amb sis restaurants on s'ofereix la tradicional cuina del Penedés: Cal Blay Vinticinc, a Sant Sadurní, el Mirador de les Caves, a Subirats, La Masia d'Esplugues, just a l'entrada de la cuitat comptal, El Nàutic de Vilanova, Cal Figarot a Vilafranca (seu dels Castellers), Els Jardins de Codorniu a Sant Sadurní d'Anoia.\nWeb - calblay.com\nTelèfon - 93 891 41 52\nCorreu - esdeveniments@calblay.com


La figura de Sant Jordi també és protagonista fora de Catalunya | Canal Reus TV\n10:20 - 23 abril 2020\nCelebrant la setmana de Sant Jordi des de casa, aprofitem per descobrir curiositats sobre Sant Jordi i el drac que també apareixen a altres festes fora de Catalunya. El Jordi Bertran, expert en cultura popular ens en va explicar més detalls al Va com Va.\nSant Jordi és un sant amb molts patronatges, a Anglaterra Sant Jordi és patró de tradició medieval. A la localitat de Norwich s'ha mantingut la tradició on el drac és el protagonista.\nNorwich era considerada durant l'època medieval la segona ciutat després de Londres. És una festa que es celebra al juny; el drac encapçala un seguici amb autoritats civils i religioses.\nEn aquesta localitat cada cert temps s'organitzen festivals al voltant de la figura del drac.\nA Portugal, a Monçao es celebra per Corpus una batalla amb Sant Jordi i el drac. És una batalla molt divertida amb un drac que li diuen la "coca", un personatge que prové d'una llegenda. A Monçao la "coca" es baralla amb el cavaller Sant Jordi que apareix amb un cavall i "pica" a la coca; es tracta de col·locar la llança a la boca.\nÉs una tradició que es manté per Corpus; un dels cicles festius que van agrupar les representacions de teatre popular.\nAlcoi és la capital dels Moros i Cristians, i en una d'aquestes batalles Sant Jordiet és l'aliat dels cristians que va contra els moros.\nAquesta figura té un paper destacat perquè apareix llençant un tipus de fletxes als espectadors i també apareix al final de la batalla celebrant el triomf cristià amb un espectacle pirotècnic impressionant.\nPer tant, Sant Jordiet és el protagonista del final de l'eix central de la festa. En altres moments, Sant Jordiet protagonitza el seu acte de nomenament i també, apareix passejant pel carrer tirant fletxes simbòliques als espectadors.


Noves entitats de Villena reben el distintiu Sicted de compromís de qualitat turística\nLa directora general de Turisme i l'alcalde de Villena han lliurat els guardons\n(13/06/2018) La directora general de Turisme, Raquel Huete, ha lliurat els distintius Compromís Qualitat Turística SICTED a quatre noves empreses i serveis públics de la ciutat de Villena, la qual cosa suma un total de 25 empreses que participen en el projecte del Sistema de Qualitat Turística en Destinacions (SICTED).\nL'acte de lliurament dels segells ha tingut lloc aquest matí al teatre Chapí de la localitat i ha comptat amb la presència de la directora general de Turisme, Raquel Huete, i de l'alcalde de Villena, Francisco Javier Esquembre.\nDurant la seua intervenció, Huete ha destacat que "aquest distintiu és un primer pas per a treballar amb estàndards de qualitat de referència, però sobretot és una plataforma perquè tots els agents del municipi treballen conjuntament per un mateix objectiu, per tal de generar sinergies i més valor afegit".\nAixí mateix, ha recordat que "ens hem convertit en la segona comunitat autònoma, després d'Andalusia, amb més destinacions SICTED, la qual cosa avala la gran acollida que està tenint aquesta iniciativa en les nostres destinacions".\nLa directora general ha ressaltat que "hem d'apostar per la qualitat no com un factor més, sinó com a base de l'experiència turística", i ha afegit que "seguirem donant suport a aquest model a través del conveni de col·laboració que tenim amb el Consell de Cambres de Comerç".\nFinalment, ha destacat que "l'èxit de la implantació del SICTED a la Comunitat Valenciana és fruit de l'esforç conjunt de tots els que hi participem, però sobretot de les empreses i serveis turístics, els amfitrions que atenen el turista i que li ofereixen l'hospitalitat que ens caracteritza".\nEl Sistema Integral de Qualitat Turística en Destinacions (SICTED) és una metodologia dirigida a la millora contínua en la prestació de serveis turístics que impulsen conjuntament la Secretaria d'Estat de Turisme i les comunitats autònomes mitjançant la signatura de convenis de col·laboració perquè aquestes últimes la implanten en el seu territori.\nEl SICTED té com a objectius principals l'obtenció d'un nivell homogeni de qualitat en tots els serveis en els quals interactua un turista en una destinació i fomentar, entre tots els agents implicats, la millora contínua d'aquest a través de la mesa de qualitat.


Jornades sobre Canvi Climàtic a les Illes Balears - Col·legi Oficial d'Enginyers Tècnics i de Grau de Mines i Energia de Catalunya i les Balears\nDivendres, 21 Setembre 2018 16:07\nJornades sobre Canvi Climàtic a les Illes Balears\nSala d’actes de l’edifici Sa Riera de la Universitat de les Illes Balears (UIB)\nLes Jornades sobre Canvi Climàtic a les Illes Balears estan organitzades pel Laboratori Interdisciplinari sobre Canvi Climàtic de la UIB (LINCC-UIB) en col·laboració amb l’Oficina de Cooperació al Desenvolupament i Solidaritat (OCDS) de la UIB i la Conselleria de Territori, Energia i Mobilitat del Govern Balear.\nLes Jornades compten, també, amb el suport del Consell Social i l’Oficina de Suport a la Recerca de la UIB. L’esdeveniment s’emmarca en el cicle de sessions monogràfiques de l’Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible de l’Organització de les Nacions Unides organitzat per l’OCDS i respon a un dels eixos d’acció del LINCC: la transferència de coneixement.\nCom es detalla aquí, les jornades abordaran la problemàtica del canvi climàtic a les Illes Balears a partir de la presentació de ponències científiques i estratègiques que s’articularan en cinc sessions temàtiques.\nL’assistència a les Jornades és oberta a tothom i gratuïta. Per fer-ho, només cal inscriure-s’hi a través del formulari disponible en aquesta mateixa pàgina web abans del 30 de setembre de 2018.\nInscriu-t’hi fent clic aquí


L'Escala firma el manifest de Llançà amb el GALP Costa Brava - Canal 10 Empordà\nL'Escala firma el manifest de Llançà amb el GALP Costa Brava\nFront comú entre el sector pesquer i marítim i les administracions locals, per donar suport a les activitats centrades en l'economia blava. Els municipis pesquers empordanesos, entre els quals l'Escala, han firmat un manifest de compromís amb el Grup d'Acció Local Pesquer, el Galp Costa Brava.\nLa Casa de Cultura de Llançà ha estat l’escenari de la jornada “El sector pesquer i marítim, generador de riquesa local”, organitzada pel Grup d’Acció Local Pesquer, el GALP Costa Brava. Una jornada que ha girat al voltant de l’economia blava i els ens locals. Posant el focus en el paper que tenen en aquest àmbit, les administracions, per visibilitzar i fer valdre, les actuacions que es porten a terme. L'Escala hi ha estat present, representada per la tècnica de turisme, Carme Formatjé, i la regidora de Promoció Econòmica, Turisme i Comerç, Marta Rodeja, que valorava, així, la jornada.\nEn aquest sentit, s’ha signat un manifest de compromís per donar suport a les actuacions, centrades en l’economia blava, que reconeix la importància dels mars i oceans com a motors i dinamitzadors de l’economia. El conveni entre administracions i el GALP, s'ha signat per una durada de tres anys, amb l'objectiu que els municipis actuïn com a altaveu de les activitats i actuacions que es porten a terme.\nLa voluntat és dinamitzar els ports pesquers i revitalitzar-los, contribuir a la protecció del medi natural i dels oficis tradicionals i engegar iniciatives i noves oportunitats de negoci entre la població local.\nManteniments a les fustes del passeig d'Empúries\nConnexió de la bassa del nou passeig del rec del Molí\nEspantabruixes i signes exorcitadors a les llars de l'Escala


Manga de Bola de Drac Super i tom 10 - BOLADEDRAC.CAT\nAquest mes surten a la venda les novetats del manga de Bola de Drac Super en català. Les aventures més esperades veuran la llum el pròxim 19 de maig.\nAquest mes de maig està ple de novetats pel què fa el manga de Bola de Drac, amb la continuació de la fantàstica saga Moro de Bola de Drac Super en català i què recordem, està inèdita en format anime al Japó.\nEls propers llançaments de la mà de Planeta Comics pel 19 de maig:\n- Tom número 10 de Bola de Drac Super, titulat: “El desig d’en Moro“, és el recopilatori dels números 46 a 50 de l'edició vermella.\nResum: L'atroç criminal Moro, que va ser capturat fa 10 milions d'anys, s'escapa de la Presó Galàctica i va al nou planeta Nàmek a buscar les boles de drac amb la intenció de recuperar el poder que tenia a la seva millor època. En Goku i en Vegeta se n'hi van per plantar-li cara, però en Moro els absorbeix l'energia...!\n- Número 262 de la Sèrie Vermella de Bola de Drac, número 51 de la sèrie Super.\nEn aquest número, l'ajudant d'en Moro demana a en Polunga el desig de recuperar-se de les ferides, i el segon desig permet que en Moro recuperi tot el seu poder, però després traeix el seu aliat i demana un tercer desig que els altres no arriben a sentir. D'altra banda, el Gran Kaioshin controla temporalment el cos d'en Bu, on estava atrapat.\n- Número 263 de la Sèrie Vermella de Bola de Drac, número 52 de la sèrie Super.\nEn aquest número, mentre en Moro continua absorbint energia del planeta Nàmek, en Goku, en Vegeta i el Gran Kaioshin se li apropen amb el canvi de lloc instantani. Però, com que no poden lluitar a l'espai, han de trobar la manera de fer-lo tornar a la superfície del planeta. Mentrestant, el Gran Kaioshin hi lluita, però no li pot aplicar la tècnica per segellar-lo.\nNo us ho perdeu. I fins aquí les novetats pel que fa el manga de Bola de Drac del mes de maig. Esperem que aviat puguem gaudir de les noves aventures d’en Goku i els seus amics pel Canal Super3!\nPròximament més, al mes de juny arribaran més números de la saga Moro en català i continuarem sabent més coses sobre aquest malvat ésser que fa tremolar als Déus Kaioh Shins i als membres de la Patrulla Galàctica. Fins la propera noticia!!!\nAquesta notícia ha estat redactada per Boladedrac.cat el dia 17/05/2021 a les 16:00


Ple de l’Ajuntament de dia 17 de novembre | card.cat\nAhir vespre es celebrà el Ple de l’Ajuntament. Convocat a les 20 hores començà només amb deu minuts de retard, a la Sala tants de regidors com persones al públic. L’ordre del dia era el següent::\nA. PART RESOLUTIVA.\nS’aprovaren les actes de les sessions anteriors amb el vot en contra del PP que pareix que no es fia de les transcripcions de la secretaria.\n2. Sol·licitud d’indemnització pels costs de conservació, manteniment i explotació del servei de depuració d’aigües residuals.\nL’Ajuntament sol·licita al Govern el retorn del cost de conservació, manteniment i explotació de la depuradora que es cobra dels usuaris a través del cànon de l’aigua. En el debat es mesclaren dos temes: la necessitat de fer inversions a la depuradora per fer un tractament terciari de les aigües (que surtin sense fer olor i es puguin aprofitar per regar). Com quasi sempre punts de vista diferents entre l’equip de govern i el PP sobre si s’han fet les passes necessàries per aconseguir aquesta millora. El segon tema: que el Govern retorni els 76.687 euros que l’Ajuntament gasta cada mes en la depuradora. El PP manifestà que tot i que estava d’acord amb la reclamació hi votaria en contra. Votació: 8 a favor i 5 en contra.\n3. Desestimació d’al·legacions i aprovació definitiva del Reglament regulador de l’ocupació de la via pública al municipi de Sant Llorenç.\nL’equip de govern explicà que les al·legacions presentades estaven fora de termini i no s’ajustaven al Reglament. Discussió llarguíssima entre els diversos grups: PSM i PP reclamaren que es tengués en compte l’al·legació presentada per PIMECO. Es grups de l’oposició insistiren en que el Reglament era confús.No s’acaba d’entendre perquè serveixen les comissions informatives, prèvies al Ple. Se suposa que és allà on s’haurien de debatre els detalls dels temes que es duen al Ple. Votació: 7 a favor, 1 abstenció (PSM) i 5 en contra (PP).\n4. Creació de l’Agrupació Local de Voluntaris de Protecció Civil.\nNi en aquest punt hi havia consens. No quedava clar si era l’Ajuntament o la Conselleria d’Interior qui havia d’aprovar la creació de l’Agrupació de Voluntaris de Protecció Civil. Després d’una bona estona de debat s’arribà a l’acord d’acceptar una esmena del PP en el sentit de reclamar a la Conselleria d’Interior que es faci càrrec de la formació, dotació de material i autorització, si cal, de l’Agrupació de Voluntaris de Protecció Civil de Sant Llorenç. Votació: UNANIMITAT\n5. Reglament sobre funcionament d’establiments públics i activitats recreatives i sobre activitats secundàries a l’aire lliure.\nAquí se n’armà una de grossa. No quedava clar si el reglament que s’havia d’aprovar entrava en contradicció amb el reglament que s’havia aprovat feia deu minuts. Dona va la sensació que cada un llegia papers diferents. El guirigall es feu tan gros que el moix de na Maria Corneta començà a miolar, no sé si passava pena perla seva madona. Al final, el tema quedà damunt la taula pendent d’aclarir la qüestió.\n6. Exercici d’acció judicial per a la constitució de servitud per ubicació de centre de transformació elèctric al carrer de l’Àncora de s’Illot 2.\nEl tema anava d’un transformador d’una obra privada que s’havia canviat de lloc i ara no hi havia manera de que els propietaris volguessin acceptar la servitud. El tema haurà d’anar al jutjat. Votaren a favor l’equip de govern i el PSM. El PP es va abstenir.\n7. Rectificació de l’Inventari de camins: baixa d’un tram del camí 84.\nAquí es rectificà la inclusió de 24 m d’un camí en l’inventari de camins públics. Tots estaven d’acord en corregir l’errada, però el PP demanà si hi havia inventari de camins públics. EL batle contestà que hi havia un inventari inicial i que s’estava pendent del Consell per poder-lo acabar. La votació fou de 8 a favor i 5 abstencions del PP.\n8. Aprovació del Pla d’Acció d’Energia Sostenible PAES.\nEs tractava d’aprovar la sol·licitud d’una subvenció de 12.000 euros per pagar un estudi que s’ha fet sobre energies renovables i disminució del CO2. El PP i el PSM es queixaren que no hi havia la documentació corresponent en temps i forma i que no s’havia convidat l’oposició a les reunions informatives sobre aquest Pla. El regidor responsable i el batle es disculparen i demanaren que es votàs a favor per no perdre la subvenció (pareix que el termini acabava en dos dies). El PP demanà poder controlar aquest Pla i el PSM considerà que s’havia d’haver convocat l’Agenda Local 21. Al final els grups de l’oposició votaren a favor després d’arrabassar el compromís del batle de fer una reunió la setmana que ve per conèixer millor aquest Pla.\n9. Modificació de l’Ordenança fiscal reguladora de l’ocupació de la via pública.\nEs proposava canviar la norma per adequar-la als períodes de temporada alta i baixa i cobrar-la per trimestres. El PP no hi va estar d’acord per considerar que s’havia d’aprovar un descompte si es pagava anualment i trobava que les zones no estaven ben distribuïdes per categories. El batle apuntà que començava el tràmit d’exposició pública i es podien fer al·legacions que es podien estudiar. ( vots a favor i 5 en contra.\n10. Modificació de l’Ordenança fiscal reguladora dels preus públics de diversos serveis socials.\nNo vaig esser capaç d’entendre la qüestió. Segons el PP s’havia cobrat de més i s’havien de retornar els doblers. Segon el batle hi havia una errada de preus que ara es corregia. S’aprovà per 8 vots a favor i 5 en contra.\n11. Modificació de l’Ordenança reguladora del preu públic per la prestació de serveis o la realització d’activitats municipals.\nTampoc no ho vaig entendre. Ara resultava que s’havia cobrat de manco i es tractava de modificar l’ordenança. Sense gens de debat tothom hi va estar d’acord\n12. Moció del PSM-Entesa Nacionalista sobre el Pla d’obres i serveis.\nEl PSM proposva que l’Ajuntament es manifestàs en contra d’una eventual retallada del Fons de Cooperació Municipal i demanàs la convocatòria urgent d’una assemblea de municipis de la Federaciód’Entitats Locals de les Illes Balears per tractar sobre aquesta qüestió. El PP s’hi oposà i s’aprovà amb 8 vots a favor i 5 en contra.\n13. Moció del Partit Popular per la qual es proposa una reforma del Reglament del Pla d’obres i serveis.\nSemblava que aquesta moció era semblant a l’anterior però no ho vaig aclarir perquè el PP no l’explicà. Així i tot s’aprovà per UNANIMITAT.\n14. Moció del PSM-Entesa Nacionalista en contra d’una eventual retallada del Fons de Cooperació Municipal.\nEl PSM demanava a l’Ajuntament que instàs al Govern de les Illes Balears i al Consell de Mallorca a mantenir, com a mínim, els nivells de protecció territorial de la normativa actual, desistint de promoure noves urbanitzacions en el litoral o en la Serra de Tramuntana. S’aprovà per UNANIMITAT\n15. Moció del PSM-Entesa Nacionalista per a instar el Govern de l’Estat a modificar la Llei hipotecària a fi de regular la dació en pagament i adoptar les mesures necessàries per a evitar els desnonaments per motius econòmics.\nEl PSM demanava que s’instàs al Govern una modificació de la llei hipotecària de manera que en els casos de residència habitual si el banc executa la hipoteca i es queda amb l’habitatge tot el deute quedi liquidat.\nTambé sol·licitava que l’Ajuntament reclamàs al Govern l’aprovació d’una moratòria o les mesures necessàries per a paralitzar els desnonaments de les famílies en situació d’insolvència sobrevinguda i involuntària i que per als desnonaments ja produïts, s’aprovassin mesures destinades que els milers de pisos buits que acumulen les entitats financeres com a conseqüència d’aquests embargaments es posassin immediatament a disposició de les famílies desnonades i sense recursos en un règim de lloguer social, que no superi mai el 30% de la renda familiar disponible.\nEl PP presentà una moció alternativa i l’equip de govern una modificació en el sentit que els desnonaments havien de ser conseqüència de l’aplicació de la llei hipotecària i una altra modificació per evitar que els bancs, com a conseqüència de la modificació de la llei, augmentassin els interessos.\nLa moció del PSM fou aprovada per 8 vots a favor i 5 en contra i la del PP no es votà.\n15. S’aprovà la urgència de dues mocions, una de l’institut de la Dona sobre la violència de gènere que fou aprovada per UNANIMITAT i una altra presentada per l’equip de govern que condemnava la violència contra les dones i reclamava la modificació de la llei d’igualtat i que es mantinguessin els ajuts per a les dones perjudicades. El PP manifestà que estava a favor de la condemna de la violència contra les dones i que votaria en contra perquè no estava d’acord amb les altres mesures. El resultat de la votació fou 8 vots a favor i 5 en contra.\nEntre les resolucions de la batlia vaig entendre que a partir d’ara la documentació voluminosa que s’entregava als partits polítics en fotocòpies s’enviarà per correu electrònic.\nMoltes preguntes i precs del PSM i del PP.\nEl PSM demanà:\na) perquè no s’havia constituït la Junta de portaveus. El batle contestà que estan pendents de saber els noms de les persones que l’han de formar.\nb) que es tancàs a la circulació i no es pogués aparcar a la plaça de l’Ajuntament. El batle respongué que s’està estudiant.\nc) que si s’havia estudiat el tema dels sous dels regidors. El batle contestà que els sous que es perceben estan d’acord amb les recomanacions de la Federació de Municipis.\nd) que si s’havia retirat un mesurador de vent al Puig de s’Esquerda. Elbatle contestà que hi ha un expedient que obliga a retirar-la.\ne) que quan es faria la recollida selectiva de fems, casa per casa, a Sant Llorenç. El regidor contestà que està previst per al proper mes de juny.\nf) que quin criteri es segueix a Sant Llorenç per part de la policia local per posar les multes. El batle contestà que els criteris legals. La regidora del PSM li contestà que es fa de forma indiscriminada. El regidor contestà que si hi havia queixes, actuaria.\nEl PP demanà:\na) si s’havia fet alguna actuació a la rotonda de l’avinguda Romaní. El regidor explicà que s’està fent un informe de la zona.\nb) que si es pot circular en cadira de rodes per alguna d’aquestes zones. El batle contestà que s’ha de revisar.\nc) que si hi havia projecte pel parc infantil del carrer de Sant Miquel. El batle contestà que no hi havia projecte perquè consideraven que no era necessari.\nd) que un minusvàlid no pot accedir a l’Ajuntament pel problema dels cotxes aparcats a la plaça. El batle contestà que es revisaria.\ne) que si per fer l’aparcament del carrer Soler s’havia fet una modificació de l’ús del solar. El batle contestà que creia que no era necessària la modificació.\nf) que qui pagaria les despeses de la demolició de l’edifici del carrer de Sant Llorenç. El batle contestà que s’havia enderrocat per problemes de seguretat i que es reclamaria als propietaris que pagassin les despeses.\ng) sol·licità la relació de les persones, operaris i tècnics, que han intervingut en les obres del tanatori. El regidor explicà que no tenia clar si es podien fer públics els noms de les persones que hi havien treballat. Que ho demanaria.\nh) sobre el camp de futbol Badia de Cala Millor. quin era l’estat del camp, si hi havia assegurança de responsabilitat civil, si s’havia autoritzat que s’hi jugàs a futbol, quines obres s’havien realitzades, si hi havia partida pressupostària, qui obria i tancava les instal·lacions. El regidor contestà que hi havia partida pressupostada per fer unes obres de demolició i millora i que mentre es comencen les obres s’havia permès a un grup de joves emprar el terreny de joc.\ni) que la gespa del camp de futbol no estava en condicions i que l’enllumenat era dèbil. El regidor contestà que havien rebut comunicació de la Fundació Illesport que no hi hauria doblers per fer les millores previstes al camp de futbol.\nTot això acabà a les 23,30 hores. A la sala de plens quatre moixos, el de na Maria Corneta se n’havia anat amb la madona feia una bona estona.\nAquest article s'ha catalogat com a Altres, Ecologia, Esports, Local, Opinió, Política, Sa Costa, Sant Llorenç, Son Carrió i s'ha etiquetat amb Ajuntament, batle, control, dona, hipoteques, ple, PP, psm per Tomàs Martínez representant PSM. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


Actualització i suport tècnic a la psicoteràpia de grup en l’assistència pública. 2018-19 | Foramción Hospital Sant Joan de Dèu\nActualització i suport tècnic a la psicoteràpia de grup en l’assistència pública (2018-19)\nOrganitzar i mantenir grups terapèutics de qualsevol tipus no és una tasca fàcil ni senzilla. Prova d’aquesta complexitat i dificultat es que entre els propis equips de salut mental infantil i d’adults, hi ha una gran variabilitat en la aplicació i nombre de grups terapèutics que es desenvolupen.\nLa realització d’un grup terapèutic requereix formació, voluntat personal dels professionals, col·laboració de la resta del equip, i per últim, però no menys important, suport professional i personal.\nAquest curs, com els cursos de grups de les edicions anteriors, constitueix una contribució al necessari suport professional i formació continuada que requereix la pràctica de la psicoteràpia de grup en qualsevol de les seves modalitats.\nResoldre situacions grupals aportades pels participants.\nMotivar i generar grups terapèutics\nCompartir diferents experiències grupals\nCrear grups terapèutics adaptats a les necessitats i problemàtiques dels pacients.\nIdentificar les funcions terapèutiques dels grups.\n9 de novembre de 2018. Aula Watson\nTema: Presentació. Marc teòric i metodologia.\nTreball dels grups 1 i 2.\n14 de desembre de 2018. Aula Mendel\nTema: Quan el grup esdevé antiterapèutic\nTreball dels grups 1 i 2\n18 de gener de 2019. Aula Watson\nTema: El grup virtual\n8 de febrer de 2019. Aula Watson\nTema: La relació del professional amb el grup\n15 de març de 2019. Aula Watson\nTema: Grupoanàlisi: abordatge del pacient mental y orgànic.\n12 d’abril de 2019. Aula Watson\nTema: Intervenció grupal en habilitats socials en nens i adolescents amb TEA\nTreball del grups 1 i 2.\n17 de maig de 2019. Aula Watson\nTreball dels grups\nReflexió, conclusions i clausura en grup.\nS’organitzen dos espais consecutius de treball de grup sota la direcció d’un expert, amb l’objectiu d’aprendre de l’experiència. A cada espai es treballa simultàniament en dos grups: un de treball i un d’observació. El grup de treball consisteix en una supervisió clínica horitzontal d'un grup i la reflexió sobre el material aportat. Al mateix temps, el grup d'observació, fa una observació del funcionament del grup de treball.\nA la segona hora, els alumnes que han format part del grup de treball a primera hora passaran a formar part del grup d'observació i a la inversa, els alumnes que han format part del grup d'observació passaran al grup de teball.\nEls directors del curs proporcionen tutoria presencial, per correu electrònic o per telèfon a demanda dels alumnes per a la realització d’un treball-projecte.\nPlaces limitades. Es cobriran per rigorós ordre de recepció\nHoras lectivas 24,5 h\nHoras acreditadas: 24,5 h


ORIOL ACHON: La gran exigència de la gent és sentir-se escoltada | Diari La República Checa\nORIOL ACHON: La gran exigència de la gent és sentir-se escoltada\nEl candidat d’Assemblea per Tarragona està orgullós de poder ser l’alcaldable. Creu que Tarragona necessita un canvi, una transformació també a nivell de mentalitat. Entén que no s’ha de pensar només com a consumidors però com a protectors del Medi Ambient i del nostre entorn. La seva prioritat és la ciutadania. Se li ha de donar veu i buscar consensos per prioritzar les necessitats reals de la ciutat. Achon diu que mai no s’hi posaria d’acord amb qui no respecta els drets humans i la natura i no segueix l’Agenda 2030\nHi ha de tot, qui prefereix votar a la persona que coneix, o que veu habitualment pel carrer, hi ha qui sempre es fia de les sigles, però jo penso que hauríem de votar al projecte, ni al polític de torn que fa bona cara ni a les sigles que ens venen des de fora. Sé que és difícil però hauríem de saber realment què volen fer tots els partits amb Tarragona.\nPer un costat ja fa anys que he estat participant activament en diferents espais amb responsabilitat, al Cau, a entitats culturals, amb les Ampes i per l’altre nosaltres creiem amb el treball en grup, en col·laborar entre tots i totes i decidir les coses entre totes. Però algú ha de representar al grup, i aquí entre totes vam escollir. Malgrat les dificultats i el compromís que això suposa, no em va crear por o angoixa, sinó responsabilitat i intentar estar a l’altura del que em demanàvem els meus companys i del que em demanarà Tarragona.\nQue li falta a Tarragona?\nTarragona és una ciutat impressionant amb un potencial que ni ens ho podem imaginar, però fa massa temps que estem parats, amb uns pactes a l’ajuntament que només han mirat als seus interessos i que han deixat de banda a tota la ciutadania. No conec cap barri que estigui content amb l’actual gestió, li falta actualitzar-se als nous temps, li falta atendre a totes les persones i li falta treballar en xarxa.\nQue pot fer vostè pel seu municipi, per millorar-lo?\nSempre he pensat que no han de ser els polítics que des del despatx solucionin els problemes de la gent, sinó que els polítics han d’anar a buscar les solucions al carrer, escoltar els problemes de la gent, les seves necessitats i les possibles solucions i donar respostes.\nJa sé que no es pot fer tot i de cop, però no és normal que alguns barris com a exigència demanin pintar un pas de zebra, o il·luminar zones d’accés… Hi ha diverses línies (l’agenda 2030) que nosaltres abanderem com a programa. Aquest mandat de l’ONU és molt clar i només s’ha de seguir les indicacions. La part social, hem d’aconseguir que a Tarragona les persones estiguin al davant de tot, que no hi hagin desnonaments sense solució habitacional, que no hi hagin talls de subministraments, que no hagin menors desemparats o desnodrits (recordem que un de cada quatre famílies estan en risc d’exclusió) i per això tenim la llei 24/2015 que ens permet moltes d’aquestes coses, aconseguint habitatges protegits, o obligant a les empreses subministradores a no tallar serveis bàsics a famílies vulnerables Una altra línia és l’administració, on per una banda, s’ha de fer una auditoria de l’ajuntament per saber en què s’està gastant els diners de totes i en què s’està malgastant i per l’altra banda parlar i escoltar als treballadors per a veure com podem ser més eficients i eficaços. Igualment hem de començar a fer el traspàs cap a nous models energètics, energies més netes i més rendibles, autoconsum, potenciar el comerç de proximitat i buscar nous models de mobilitat per tota la ciutat. Parlant de ciutat, recordem que la ciutat és des de la punta de la mora fins al barri de les mosques, passant per la part Alta i arribant a Sant salvador, amb un mar i unes platges que s’han de cuidar i netejar, amb una Anella verda que ha de ser cuidada i potenciada i on s’acabin els grans projectes sense sentit de Tarragona. I finalment els col·lectius, tenim una gran i potent teixit associatiu a Tarragona, amb entitats de tot caire, lúdics, ecologistes, esportiu, social, tercer sector, folklore, poesia, teatre, cultural, associacions de veïns… i la sensació que l’ajuntament s’ha oblidat d’ells, quan ells són els que realment porten el nom de Tarragona per tot arreu, els que organitzen les festes majors i de barris, els que se solidaritzen amb els veïns i veïnes, els que es reuneixen amb objectius comuns, els que en definitiva donen vida a Tarragona. Hem d’aconseguir que puguin dir la seva i que tinguin els espais per a dur a terme les seves activitats. Tenim espais buits? Omplint-los d’entitats i de vida!! Tenim la savinosa tancada? Obrim-la als grups ecologistes!!\nCom a alcalde quines serien les seves prioritats?\nPrimer les persones, recordar-me sempre que jo sóc un treballador per la ciutat i no un ésser superior que tinc súbdits.\nQue reclamem, amb urgència, els seus conciutadans?\nHi ha qui diu que la neteja, la seguretat, l’habitatge o el comerç, l’Anella Verda i tots i totes tenen raó, però també penso que el que volen és sentir-se escoltats, i no només cada quatre anys, sinó sempre.\nNo sé si oblidar seria la paraula, però no podem bloquejar tota la ciutat per aquest tema, si un pacte és bo per la ciutat si ve d’algun partit independentista el vetem? O si la idea surt d’un partit unionista, tampoc el fem? Supeditem tot a aquest tema? Hem d’avançar com a ciutat, sense oblidar el context on estem és clar, però com és que ningú es planteja que alguns partits que es diuen independentistes estan votant a Europa a favor de lleis que justament trauran independència als estats? Els tractats Internacionals de lliure comerç en les condicions que els volen aprovar i que ja estan aprovats són molt més nocius del que ens podem imaginar.\nI tant, estem aquí per Tarragona, no per sigles o persones, però si no cuidem Tarragona, ens la destrossaran encara més i llavors no podrem recuperar-la, però ja sabem que tots els partits segueixen massa vegades les directrius de Barcelona o Madrid. Ens podem equivocar, és clar, però mai deixar de defensar Tarragona.\nÉs clar, per això d’Assemblea per Tarragona, és difícil que gent de Tarragona, que s’estima Tarragona, que es compromet amb Tarragona, no defensi els interessos de Tarragona. Els pactes són importants.\nAmb qui no protegeixi els DDHH i la natura. Amb qui no segueixi l’Agenda2030.\nCom si fossin propis, administrant-los com a qualsevol casa, que has d’estar sumant i restant cada dia per arribar a fi de mes. I evidentment, si els diners són de la ciutat, tota Tarragona ha de saber en què els invertim.\nDeixar de pensar en la ciutat i en els altres i pensar només a títol individual.\npreviousViñuales es compromet amb TGN davant un notari\nnext... em fa ser un gran mentider!!!


Salve's qui puga - Diari Serpis\nAquest titular defineix el que està passant en aquests moments en el camp de la Safor. Actualment els agricultors o més aviat els que no es dediquen totalment al camp per què tenen una altra professió o estan percebent alguna pensió de l’estat, estan tirant literalment els preus pels sòls, inclòs en varietats que es recol·lecten dins de tres mesos.\nEl gran mal que estan fent a l’agricultura en general és de dimensions catastròfiques, com per exemple durant aquests dies una partida de “Lanelates” amb peu de citromelo que sol collir-se el mes d’abril, l’amo les va vendre a 1,80 euros l’arrova i el comerç l’endemà les va recol·lectar.\nAquestes mateixes taronges encara no estan aptes per al consum però el mateix propietari, que no es dedica exclusivament a això, va expressar que el no viu d’això i que el preu és el de menys.\nD’aquesta manera és impossible que l’agricultor isca del clot que es troba en aquests moments, les grans comercialitzadores es freguen les mans perquè estan gaudint d’uns preus de compra magnífics pels seus interessos.\nEn aquest moment no hi ha cap sector en què la matèria primera estiga a preus irrisoris com en el camp, amb aquesta guisa el negoci triomfa per tots els costats, per aquest motiu els fons d’inversió fa alguns anys ha entrat en quasi tots els accionariats dels comerços valencians, per la seua gran rendibilitat.\nPerò el mal per a uns pot convertir-se en pocs anys en mal per a uns altres, ja que igual que venen taronges a granel de tots els països del món també, al temps, vindran confeccionades i encaixades amb la marca que vulgues posar.\nHui camp es regeix pel “Salve’s qui puga” i a l’any que ve a haver-hi que succeeix.\nArticle anteriorVÍCTOR SOLER ELEGIT PRESIDENT DEL PARTIT POPULAR DE GANDIA\nArticle següentLa ràpida actuació de la Policia Nacional evita que una jove es llance des d’un terrat