El govern pren nota de la manifestació i promet més diàleg | RAC1\nEl govern pren nota de la manifestació i promet més diàleg 15/04/2011\nEl portaveu del govern, Francesc Homs, assegura que “no ens cauran els anells” si han d’aprofundir encara més en el diàleg amb el sector sanitari, dolgut pel pla de xoc que la Generalitat ha d’aplicar per reduir el dèficit aquest 2011. Francesc Homs, portaveu del govern, també ha dit que:\n- “La mirada que fem a la manifestació d’ahir és d’un profund respecte.”\n- “Hem de saber prendre nota. [...] Ens ho hem de prendre seriosament i ens ha d’estimular més a aprofundir en el diàleg.”\n- “Fer les coses en el món que vivim i tal com funciona, per la via del diàleg, [...] pot generar aquesta sensació de dir ‘hi ha ordre i concert?’.”\n- “La situació [amb el sector que es va manifestar ahir], des del nostre punt de vista, tampoc és dramàtica. [...] No en faig una lectura dramàtica, tremendista, de final d’època.”\n- “L’actitud continuarà sent la que teníem fins ara, de diàleg i de concertació. [...] Si hem d’aprofundir-hi més, [...] no ens cauran els anells per fer-ho.”\n- “Pensem que [el pla de xoc] és el que s’ha de fer. [...] Tenim menys diners [...] i s’hi ha de fer front. Hem d’assumir que hi haurà interessos legítims [...] on tothom defensarà que retallin al del costat. [...] El govern ha de prendre decisions. [...] I haurà d’escoltar si les queixes tenen base o no.”\n- “Hi ha un quadre d’explicacions diverses: el senyor Ocaña, amb una posició dura de negociació, [...] i seriosa, [...] el senyor Rubalcaba, amb una posició molt més conciliadora, [...] i una posició sorprenentment populista, com la de la senyora Pajín, que diu que ens vindrà a tutelar. [...] És un despropòsit. [...] Farem veure que no hem escoltat la senyora Pajín, perquè crec que només té una explicació de caràcter populista i preelectoral.”\n- “No crec que em toqui entrar-hi [en les declaracions de Vila d'Abadal sobre Duran i Lleida].”


El Tribunal Suprem ha rebutjat les peticions de les defenses d'Oriol Junqueras, Raül Romeva, Jordi Turull, Josep Rull, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart que volien més temps per preparar el judici i poder accedir a totes les proves. El tribunal manté l'inici de les sessions per al dimarts 12 de febrer i diu a les defenses que no han de tenir els documents aportats per la resta d'advocats abans del judici. "La prova documental, a diferència del que expressen els escrits de les defenses, es practica al plenari, no s'anticipa al plenari", recull la interlocutòria. A més, fonts del tribunal apunten que els magistrats podries habilitar alguns dissabtes per celebrar sessions del judici si agilitzar el calendari i evitar coincidir amb la campanya electoral del 26 de maig. ((Notícia actualitzada amb la informació sobre les sessions en dissabte))


≫ Comprar Editorial Casals Nou Llibre 1R De Batxillerat > Mejor Precio 2022\nBenvingut/a al nostre web de llibre en català. Aquí podràs trobar diferents productes de Amazon relacionats amb el llibre en català de la categoría Batxillerat. La lectura és una de les pedres angulars per adquirir coneixement. Llegir, la lectura, és una de les millors habilitats que podem conseguir. Ella ens acompanyarà al llarg de les nostres vides i permetrà que adquirim coneixement, i que entenguem el món i tot allò que ens envolta. També que puguem viatjar a qualsevol espai sense desplaçar-nos enlloc o que puguem ser la persona que vulguem ser per un moment. I és que llegir ens obre les portes del coneixement i dóna ales a la nostra inspiració i imaginació. Aquí pots trobar Editorial Casals Nou Llibre 1R De Batxillerat\n1 ≫ Comprar: Editorial Casals Nou Llibre 1R De Batxillerat\n2 ≫ Información sobre Editorial Casals Nou Llibre 1R De Batxillerat\n≫ Comprar: Editorial Casals Nou Llibre 1R De Batxillerat\n≫ Información sobre Editorial Casals Nou Llibre 1R De Batxillerat\nPrecio y opinión de Editorial Casals Nou Llibre 1R De Batxillerat\nLo Llibre Nou Novel La De Victor Catala\nVictor Catala Lo Llibre Nou\nAccentuació Gràfica Català Llibre Castell Nou\nManel Alonso I Català Nou Llibre De Poesia\nNou Llibre Jonas Jonasson Català\nNou President Setmana Del Llibre En Català\nCfgs Llibre Catala Solucionari\nLlibre Infantil Adjectius


La distopia explicada per Is Tropical\nEls britànics publiquen ‘Black anything’, un vinil gravat en diversos indrets del món\nTot just havien acabat la carrera d’història de l’art. Tenien alguns col·legues a la zona sud del riu i van decidir anar-hi a viure: una casa ocupada d’estil georgià es va convertir en el punt de partida del grup Is Tropical. Era el 2009 i el Simon, el Dominic i el Gary organitzaven tot tipus de festes i performances a l’espai, que va esdevenir centre d’art i punt de col·laboració amb altres joves de la zona, que també estaven tocats per la vareta de l’anarquisme i l’acràcia.\n“Només teníem l’objectiu de d’ajudar-nos: és injust dedicar només una hora al dia al que més vols, ja sigui la pintura, l’escriptura o la música. A més, el moviment okupa respon directament a la crisi de l’habitatge de ciutats com París, Nova York o Londres”, reflexiona Dominic Apa des de la capital britànica, ciutat grisa que polaritza (amor-odi) la banda. De fet, d’aquí ve el nom del grup, evocant un ambient tropical que la metròpoli anglesa mai oferirà. El Dominic (bateria) recorda llunyans els inicis, quan portaven màscares damunt de l’escenari: “Seguim sense saber conviure amb la popularitat, tot i que la careta era més un símbol que un objecte per amagar-nos”.\nLa fama aconseguida amb la cançó Dancing anymore, interpretada amb Kirstie Fleck (ara membre estable de la banda), fa dels Is Tropical un grup encara més paradoxal: donen suport al moviment okupa, van ser capaços de treure el cap en un Londres hipercompetitiu a partir de la col·lectivització i han sigut una de les primeres bandes de pop a fer gira per Mongòlia. “Ens interessa fer arribar la música allà on no troba el seu propi camí”, destaca el Dom -així li diuen els altres membres de la banda- sobre l’experiència asiàtica, documentada per The Guardian. I, tot i això, la banda assegura que no fan política, que “no hi tenen interès”.\nLa seva proposta artística, pròxima a l’electro-pop, sempre ha donat importància a les emocions, amb repunts d’idealisme. Això sí, encenent debats amb cada gest. Al videoclip de la cançó The greeks, dirigit per Megaforce, surten nens disparant-se, i el de Lover’s cave, de Richard Kein, va patir la censura per unes imatges de sexe explícit. Són exemples que alguna cosa els bull al cap més enllà d’unes melodies poderoses. “Tenim un missatge, esclar. I és un plaer que la música sigui l’espai on tenen lloc aquests debats”, matisa el Dominic.\nEls anglesos conserven part de l’esperit llibertari, encara que sigui en l’intent de vorejar la indústria musical: ¿com s’explica si no el llançament quasi suïcida de Black anything (2016)? Un vinil format per deu cançons publicades de dues en dues i gravades en cada racó de món que han visitat, amb sons locals: des de taxis africans fins a ocellets murcians.\nDesprés de girar amb Klaxons o Mistery Jets per Europa, a Is Tropical els va arribar la gran oportunitat fent de teloners de Crystal Fighters. Gràcies al membre del grup britànic que toca la txalaparta, Graham Dickson, i al seu segell (Axis Mundi Records), van poder publicar el collage sonor que ha esdevingut el tercer àlbum de la banda. Tot després d’un 2015 convuls en què, entre altres coses, el seu antic mànager els va robar. “La nostra distopia és la música. I Black anything és distopia: una mica fosc, deformat i mundà”. Ara fan broma sobre el tema, però el dol pesa -i molt- sobre Black anything. |


Riverton (Nebraska) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n40° 05′ 20″ N, 98° 45′ 39″ O / 40.088888888889°N,98.760833333333°O / 40.088888888889; -98.760833333333\nRiverton és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia una població de 145 habitants.\nSegons el cens del 2000, Riverton tenia 145 habitants, 63 habitatges, i 38 famílies. La densitat de població era de 143,6 habitants per km².\nDels 63 habitatges en un 25,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,6% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 38,1% no eren unitats familiars. En el 34,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 25,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 29% tenia menys de 18 anys, un 3,4% entre 18 i 24, un 20% entre 25 i 44, un 24,1% de 45 a 60 i un 23,4% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 19.750 $ i la renda mediana per família de 25.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.917 $ mentre que les dones 16.875 $. La renda per capita de la població era de 10.936 $. Aproximadament el 16,2% de les famílies i el 35,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBloomington (23 km)\nCowles (28 km)\nRed Cloud (20 km)\nUpland (28 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Riverton_(Nebraska)&oldid=19037083»


Centre Estudis de Pau\nRebre informaci� Informaci� per a premsa\nArxiu de not�cies\nConfer�ncies i jornades\nPremi periodisme Joan Gomis\nJust�cia i Pau Espanya\nJust�cia i Pau Europa\nJust�cia i Pau al m�n\nONG i entitats catalanes\nSeus a Catalunya i Balears\nComunicats de Just�cia i Pau\n"Quaderns per a la Solidaritat"\nAltres publicacions de Just�cia i Pau\nBiblioteca de Just�cia i Pau\nPensament social de l'Esgl�sia\nAssociacions demanen m�s despesa social al pr�xim Govern de la Generalitat\nEduard Ib��ez Ahir dia 2 d'octubre va tenir lloc a Barcelona una taula rodona organitzada conjuntament per Just�cia i Pau i el Centre d'Estudis Cristianisme i Just�cia amb el lema, "La pobresa a Catalunya: qu� demanem al pr�xim govern?". Van intervenir representants de Just�cia i Pau, Caritas de Barcelona, Arrels i l'Associaci� de Perceptors de Pensions no Contributives. A l'acte es va convidar els representats de les candidatures dels principals partits pol�tics catalans i van assistir-hi membres de CiU (Meritxell Borr�s), PSC-CPC (Antoni Com�n), ERC (Carme Porta) i ICV (Laia Ortiz).\nEls representants de les entitats van coincidir a denunciar l'insuficient nivell de despesa social tant de l'Estat espanyol com de Catalunya, sobretot si es compara amb la dels pa�sos del nostre entorn i amb la mitjana europea i van demanar al pr�xim Govern de la Generalitat una major prioritzaci� de les pol�tiques socials, especialment amb relaci� als col�lectius m�s febles.\nPer Salvador Busquets, director d'Arrels, aquests baixos nivells de despesa social s�n dif�cils d'entendre en l'actual moment de bonan�a econ�mica que viu el nostre pa�s, amb un alt i sostingut creixement econ�mic i amb super�vit en els comptes de l'Estat i de la Seguretat Social. En particular, Salvador Busquest va comparar les enormes inversions en infraestructures ferrovi�ries amb la insignificant despesa en protecci� de col�lectius exclosos o amb greus problem�tiques socials, com ara els sense sostre. Jordi Rogl�, director de Caritas, va denunciar que en els programes dels partits no es parla gaire o gens de pobresa i va demanar que el pr�xim Govern de Catalunya prioritzi realment les pol�tiques socials, especialment els serveis socials, l'habitage social, la protecci� de les fam�lies, l'atenci� a la depend�ncia, la lluita contra l'atur i el treball precari i l'acolliment de la immigraci�. Ramon Bartomeus, de Just�cia i Pau, va demanar que la lluita contra la pobresa i l'exclusi� social es converteixin d'una vegada en l'aut�ntica prioritat pol�tica per al Govern i que la q�esti� se situ� en el centre del debat pol�tic.\nEnric Soriano, president de l'Associaci� de Perceptors de Pensions no Contributives, va denunciar la situaci� d'aquest col�lectiu, amb nombroses persones que, tot i haver cotitzat en alguns per�odes, reben pensions de 300 euros, que impedeixen viure dignament en una ciutat com Barcelona. Per moltes d'aquestes persones, la llei recentment aprovada pel Parlament de Catalunya significar� un millora massa lenta i insuficient.\nEn el di�leg posterior amb els candidats, aquests van coincidir a deixar clara la prioritat dels seus partits pol�tics en les pol�tiques socials, van destacar la import�ncia de la llei aprovada per unanimitat al Parlament sobre prestacions d'assist�ncia social i es van comprometre a un major di�leg amb les entitats socials.\nAccedeix al resum de la taula rodona\nAccedeix a la pon�ncia de Salvador Busquets, director d'Arrels\nContingut sota llic�ncia CC •\nDesenvolupat per Pangea Internet Solidari •\nPolítica de Privacitat de Justícia i Pau


Lluitar contra el virus tot esquitxant els carrers • Som Pollença\nInici/Municipi/Pollença/Lluitar contra el virus tot esquitxant els carrers\nDes del servei de neteja demanen a tota la població que no llenci els guants al terra\nRedacció març 23, 2020\nDia rere dia i sense descans es treballa per evitar els contagis per coronavirus a Pollença. Des de les 6’00 h del matí que desinfecten tots els carrers, fent inidènia en els exteriors dels locals que encara romanen oberts: supermercats, botigues, farmàcies, bancs o estancs. També les afores de la residència i dels edificis municipals on encara s’hi permet l’activitat. Esquitxen les voravies on la gent ha hagut d’esperar amb una mescla d’hipoclorit i aigua, segons ens explica el coordinador, Toni Oliver.\nLa reorganització d’aquest servei és més que evident. Les grenadores ja no surten. I no ho fan per dos motius: per no fer més pols de la necessària i perquè els carrers no estan tan bruts com de costum, ja que la gent no hi transita.\nOliver demana a la ciutadania que, per favor, no tirin els guants als carrers. Hi ha fems habilitats per aquesta finalitat. Denuncia aquesta realitat: la gent les llança amb massa freqüència al terra just abans d’entrar a casa seva o al cotxe.\nVersos musicats pel dia internacional de la poesia\nRetroenllaç: Jardiners, pagesos i vinicultors: gràcies! • Som Pollença


La menor va conseguir pegar-li una punyada al que l'agarrava i va pegar a fugir\ndimecres, 2 d’octubre 2019 - 18:38h\nLa xiqueta va conseguir pegar a fugir | Agències\nDos xics, d'uns 25 anys, han intentat raptar a una xiqueta, de 14 anys, este dimarts en el Port de Sagunt, en la comarca valenciana del Camp de Morvedre. Segons la informació, difosa per la tia de la menor i que circula per les xarxes socials, els fets es van produir cap a les cinc de la vesprada en la zona de l'antic cinema 'Oma'.\nEls dos xics, que anaven en un cotxe gris, agafaren a la xiqueta del braç i intentaren posar-la dins del vehicle per a endur-se-la, però la menor va conseguir escapar. Segons el relat de sa tia, la xiqueta va poder pegar-li una punyada al que l'estava agarrant i va eixir corrent.\nDe seguida, la família ho va denunciar i tant la Policia Local com la Nacional investiguen el cas. Segons 'El Periódico De Aquí', no es tracta d'una notícia falsa difosa per les xarxes, ja que ho han confirmat fonts policials. Este dijous, segons ha afirmat Natalia Antonino, regidora de Policia Local, els dos cossos emetran un comunicat conjunt.\nMor una xiqueta de 14 anys després d'explotar-li el mòbil mentres dormia\n"No es descarten noves detencions per la violació múltiple en la discoteca Indiana" "Troben amb 1 quilo de cocaïna al cirurgià valencià conegut pels seus vídeos sexuals"


El Govern aprova «injectar liquiditat» a sectors afectats per la fallida de Thomas Cook\n25 novembre 2020 03:43\nEl Consell de Govern, a proposta de la Conselleria de Model Econòmic, Turisme i Treball, ha aprovat una línia de finançament, a través de la Societat de Garantia Recíproca ISBA, per injectar liquiditat als diferents sectors afectats per la fallida de l’operador turístic Thomas Cook a les Illes Balears. Aquests ajuts generaran una inversió global de 10 milions d’euros.\nAquesta operació extraordinària s’adreça en especial a finançar projectes de microempreses i de petites i mitjanes empreses. L’autorització de despesa és per als anys 2019 i 2020, i té un import de 850.000 €, que permetran cobrir les despeses financeres d’operacions de liquiditat, tot plegat amb l’objectiu de fer front als efectes sectorials produïts pel concurs de creditors del majorista britànic.\nEls ajuts que es convoquen ara corresponen a la segona línia d’ajuts aprovats en el Decret llei 2/2019, de 4 d’octubre, en el qual s’establien els ajuts per a pal·liar els impactes econòmics produïts pels efectes del tancament de Thomas Cook. La convocatòria actual complementa l’altra línia, ja en funcionament, d’ajuts adreçats a donar suport als treballadors de Thomas Cook, i que consistien en 500 € per als demandants d’ocupació que no cobraven salari ni prestacions a causa de la situació concursal de l’empresa majorista de viatges, i en incentius perquè altres empreses contractassin aquestes persones.\nPer Que no ho saben?, fa dervers d'un any\nJa s´han refet amb altres clients.\nQuants n´hi ha que han de pasar a l´atur i no reben ni un caramel·let de més?\nEs neoliberalisme és això: com si fos un socialisme girat a s'enrevés, en lloc de usar els bens comuns per afavorir es més necessitats, es fan servir perque es rics no deixin de fer es grans negocis que feien comptes fer.\nPerfecte. Quan la meva empresa tingui problemes, ja els avisaré.


Fal·lera Gironina – Colla gegantera de Girona Next Image\nMALETA GEGANT DELS GEGANTS\nEl domini: http://www.fal-leragironina.com és propietat de l'empresa FAL·LERA GIRONINA, amb el NIF G17528662 Registre Mercantil de . El domicili de l'empresa és Hortes, 22 - Porta 29 17001 17001. També pot posar-se en contacte amb nosaltres en el o l'e-mail:info@fal-leragironina.cat\nLa totalitat del contingut d'aquest lloc web està protegit per drets de propietat industrial i intel·lectual que l'usuari d'aquest lloc web ha de respectar. Queda prohibida la reproducció, excepte per a ús privat, la comunicació o distribució dels materials inclosos en aquest lloc web sense autorització expresa de FAL·LERA GIRONINA.\nFAL·LERA GIRONINA inclou en el seu lloc web tot un seguit d'enllaços a pàgines dels seus clients i proveïdors, únicament amb la intenció de fer publicitat dels treballs efectuats per encàrrec d'aquests. FAL·LERA GIRONINA no es fa responsable de les informacions comercials contingudes en aquests llocs o de qualsevol dels serveis o pràctiques que es vinculin o relacionin amb les pàgines web enllaçades.\nDe conformitat amb el que disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD), l'informem que les seves dades personals són incorporades en fitxers titularitat de FAL·LERA GIRONINA amb la finalitat de poder atendre adequadament les seves peticions d'informació i elaborar els pressupostos que puguin sol·licitar-nos. Per exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició que contempla la Llei pot dirigir-se mitjançant carta a Hortes, 22 - Porta 29 17001 17001, Ref. Protecció de dades.\nSEGUEIX LA FAL·LERA\nFAL·LERA GIRONINA · fal.leragironina@gmail.com · Nota legal Cookies


Notícies - Vols cantar en un cor del poble en el Dia Internacional de la Música?\nCugat Mèdia i la Taula d'Arts Escèniques-Música conviden la ciutadania a 'afegir-se' al concert de cloenda com a públic\nImatge d'una actuació de l'any passat / Foto: Cugat Mèdia\nel 3/jun/19 Martí González Societat PDF\nEls carrers i les places de Sant Cugat es tornaran a omplir de música el proper divendres 21 de juny, el Dia Internacional de la Música, amb actuacions d'orquestres, bandes, grups instrumentals, música tradicional i moderna, batucades i havaneres, entre d'altres. Cugat Mèdia i la Taula d'Arts Escèniques-Música t'ofereixen la possibilitat de participar de la celebració com a públic cantant una versió de 'Memory', de Barbra Streisand, del musical 'Cats'. Mira el vídeo de la cançó amb la lletra aquí.\nEl tema, adaptat amb la lletra d'un poema de Xavier Asensio, l'interpretaran en una gran actuació coral les entitats i escoles amb la participació del públic el mateix divendres a les nou del vespre a la plaça d'Octavià.\nHi participaran l'Escola Municipal de Música Victòria dels Àngels, l'Escola Fusió, Aula de So, Gimel, Ricomà, la Batuescola amb el Taller Jeroni de Moragas, Karabassà, la Coral Tardor de la Floresta i els Nois de l'Eixida, entre d'altres.


Científics del Centre de Recerca en Salut Internacional de Barcelona (CRESIB) i del Centre de Recerca en Sanitat Animal (CReSA) es van reunir a Bellaterra per exposar temes d'investigació rellevants i contemplar possibilitats de cooperació entre ambdues institucions.\nLa reunió, coordinada a partir d'un primer acostament que ja hi va haver entre representants dels dos centres fa escassos mesos, va tenir aquesta vegada una aproximació més detallada sobre les possibilitats que ofereixen les infraestructures del CReSA i temes exploratoris de recerca. Els temes tractats van emfatitzar el concepte "Un sol món, una sola salut", que permet abordar de manera col·laborativa i integral la sanitat animal i la salut pública a escala mundial. Per això, l'enfocament de les diferents presentacions realitzades per científics d'ambdues institucions va estar molt relacionat amb la prevenció i el control de les malalties que tenen repercussions sobre la salut pública i/o animal fent èmfasi en la interfície entre humans i animals.\nPer part del CReSA, es van exposar les línies de recerca i els últims avenços en arbovirus i vectors artròpodes (Nonito Pagès), en influença aviària (Natàlia Majó), en zoonosi bacterianes i resistència a antibiòtics (Ignacio Badiola) i en epidemiologia veterinària i anàlisi de risc (Sebastian Napp). Per part del CRESIB, van estar presents Eva Casamitjana (coordinadora científica), Antonio Plasencia (director tècnic) i Silvie Huyben (investigadora), i es van abordar temes de gran actualitat com la relació entre mosquits, malària i microclima (Krijn Paaijmans), la resistència a antibiòtics i la seva relació amb l'alimentació i els animals (Joaquim Ruiz) i la leishmaniosi (Abert Picado). També van oferir una interessant exposició sobre el dispositiu de cooperació internacional del CRESIB en diferents parts del món.\nUn altre dels aspectes clau tractats en la trobada va ser la importància de les infraestructures particulars de què disposa el CReSA, amb una Unitat de Bioseguretat de Nivell de 3 (NBS3) que permet realitzar estudis amb patògens de declaració obligatòria a l'Organització Mundial de Salut Animal (OIE) i agents infecciosos per a l'ésser humà. Krijn Paaijmans i Silvie Huyben van visitar aquesta unitat acompanyats de personal de gestió del centre.\nLa reunió va tenir lloc el passat 21 de novembre a les instal·lacions del CReSA.\nCientífics del CReSA i del CRESIB. D'esquerra a dreta (segona fila): Maria Montoya, Krijn Paaijmans, Joaquim Ruiz, Ignacio Badiola, Silvie Huyben, David Solanes, Albert Picado, Sebastian Napp, Xavier Abad i Nitu Pagès. D'esquerra a dreta (primera fila) : Natàlia Majó, Eva Casamitjana, Albert Bensaid, Joaquim Segalés, Núria Busquets, Anna Alba i Antonio Plasencia.\nEl CReSA, centre de referència en investigació únic a Catalunya\nEl CReSA és una fundació pública creada per la UAB i l’IRTA centrada en la investigació, el desenvolupament tecnològic, l’estudi i l’ensenyament de tots aquells aspectes relacionats amb la sanitat animal, en col·laboració amb altres institucions acadèmiques i de recerca i amb el sector privat. El CReSA treballa per a millorar la sanitat animal i la qualitat i la seguretat dels productes animals destinats al consum humà. Els equips d’investigadors desenvolupen la seva tasca a través de la cerca de vacunes innovadores i eficaces, l’estudi de l’epidemiologia, la resposta immunològica i els mecanismes patogènics, en valoren els riscs per a la salut humana i desenvolupen models d’infecció estandarditzats i tècniques diagnòstiques.\nSituat en el Campus de la UAB, el CReSA compta amb unes instal·lacions tecnològicament avançades, amb dues àrees clarament diferenciades: laboratoris de bioseguretat de nivell 2 i unitat de biocontenció de nivell 3. En aquesta unitat, els sistemes de seguretat permeten a l’equip d'investigadors treballar amb els agents patògens inclosos a la llista de malalties de declaració obligatòria de l’Organització Mundial de Sanitat Animal (OIE).\nMés sobre el CRESIB: http://www.cresib.cat\nPer conèixer les possibilitats de col·laboracions i aliances estratègiques amb el CReSA:\nTelèfon: +34 93 581 44 92


"Són molts els joves extutelats que, amb 18 anys, han d’emancipar-se sense el suport familiar"\nLa Marta Bàrbara, directora de Punt de Referència, ens explica quina és la tasca i missió de l'entitat i quins són els reptes de futur.\nPunt de Referència és una entitat catalana sense ànim de lucre, amb seu a Barcelona, que treballa des de fa 17 anys en l'acompanyament del col·lectiu de joves extutelats i en risc dexclusió social.\nLa nostra missió és afavorir la plena integració social, la igualtat d'oportunitats i la millora de la qualitat de vida dels joves extutelats i en risc d'exclusió social, acompanyant-los en el seu procés d'emancipació. Molts dels joves que arriben a l'entitat, han estat tutelats per l'administració quan eren menors d'edat, i es troben que amb 18 anys han de fer front a la vida sense suport familiar. Nosaltres intentem ajudar-los a superar les dificultats amb les que es troben, formar-los i acompanyar-los en el procés cap a la plena autonomia personal.\nQuina és la realitat dels joves extutelats en el vostre entorn immediat?\nDes de l'entitat, l'any passat vam atendre a 217 joves. La situació actual dels joves extutelats és complicada. El context socioeconòmic actual ha limitat encara més les seves oportunitats, dificultant l'accés a la formació, al món laboral, a les ajudes econòmiques, a l'habitatge o a la documentació. La seva realitat passa pels ajuts econòmics que puguin rebre però no són suficients i no són el camí per arribar a assolir una plena autonomia. L'objectiu és que puguin valdre's per ells mateixos sense ajudes.\nUn dels passos previs per arribar a aquesta emancipació és la formació però ens trobem amb que la majoria de joves són estrangers i alguns d'ells tenen problemes amb la documentació, tenen permís de residencia i no de treball i això en molts casos dificulta l'accés a la formació.\nQuins programes desenvolupeu per fer front a aquesta realitat?\nDisposem d'una gran varietat de programes que van des de els programes d'acollida inicials, on escoltem els joves i analitzem quines són les seves possibilitats, a programes de seguiment i d'orientació sociolaboral, o programes d'habitatge com el Domus o els pisos assistits.\nD'altra banda, l'entitat ha apostat plenament pels programes de mentoria que faciliten als joves la possibilitat de conèixer una persona voluntària que actua com a referent i els acompanya en el seu procés d'emancipació. Actualment comptem amb el projecte Referents, que promou una mentoria individual, i els programes Acull i Equinocci, que impulsen una mentoria de tipus familiar.\nTeniu molts voluntaris/es a l'entitat? Quin paper hi juguen?\nHi ha programes que necessiten dels voluntaris/es com els de mentoria. Són programes gestionats per tècnics però que no serien possibles sense els voluntaris i les voluntàries. Aquests acompanyen els joves, i els ajuden a crear una xarxa social pròpia ja que compten amb una xarxa social debilitada i a conèixer realitats i entorns diferents. D'altra banda els joves senten que hi ha algú que vol ser al seu costat i això els empodera i els ajuda a gestionar les emocions i a fer créixer l’autoestima. El voluntariat realitza un paper complementari a la intervenció professional.\nQuin és el motiu per el qual els voluntaris i voluntàries col·laboren amb la vostra entitat?\nEl voluntariat és un pilar imprescindible per l'entitat. Durant el 2014, 141 persones van participar com a voluntàries. Pensem que són persones que volen dedicar el seu temps lliure al servei dels que ho necessiten i això els aporta satisfacció. A més, el fet de relacionar-se amb joves que viuen una realitat molt diferent a la teva fa que et reconsideris la teva posició, els teus valors i et permet sortir de la teva zona de comfort. Genera un aprenentatge i t'ajuda a tenir consciència de les teves pors, perquè tots en tenim, i a créixer com a persones. De fet, aprofito per animar a la gent a fer voluntariat amb nosaltres.\nQuina ha estat l'anècdota que recordes amb més il·lusió en els anys que portes treballant a l'entitat?\nHe viscut molt bons moments però m'omple veure que hi ha parelles de mentoria que ja han finalitzat l'acompanyament i es mantenen unides. A vegades et trobes en una trobada anual que apareix una parella de mentoria que s'han fet amics i mantenen el contacte més enllà del programa. És el cas, per exemple, del Mustafa i el Francesc, que després de molts anys, encara queden i parlen sobre les seves paternitats, ja que ara els dos són pares i es troben en una situació vital similar.\nQuina creus que serà la realitat de l'entitat d'aquí a deu anys?\nEns veiem vius i creixent, al costat dels joves i aprofundint amb els programes. Ara estem apostant per avaluar i conèixer l’impacte de les nostres accions. Només podem acompanyar els joves dels 18 als 23, és poc temps, per tant la nostra intervenció durant aquests anys ha de ser eficaç i resolutiva, cal evaluar el que fem per millorar i fer-la el més eficaç possible.\nD'altra banda, també ens veiem treballant en xarxa, liderant projectes de mentoria. Sentim el Suport de l’administració i la ciutadania i això ens ajuda.\npunt de referència, voluntariat, joves tutelats, joves, infància i joventut i família


EL MENYSPREU DE LA SAL: ELS INFORMATIUS SALATS D’IB3 - marginàlies\nEL MENYSPREU DE LA SAL: ELS INFORMATIUS SALATS D’IB3\nMentre seguesc la “Marxa per l’educació”, que ha partit d’Inca i arribarà a Palma sobre les 6 de l’horabaixa si res no es torç, llegesc al diari AraBalears que Maria Antònia Lladó, coordinadora lingüística d’IB3, anuncià als periodistes de la televisió pública de les Balears que, a partir del mes que ve, els informatius seran en salat.\nEn una reunió que mantingué ahir amb aquests periodistes, segons AraBalears, “Lladó va concretar que els qui fossin de les Balears -excepte els pollencins- haurien de fer servir l’article salat. Els nascuts a Catalunya i al País Valencià en queden exempts”. I encara més: “Lladó va justificar el salat dient que cada dialecte té diferents registres més o manco formals i que l’article salat es podia utilitzar en els informatius emprant, sempre, un llenguatge correcte”.\nRes no sé d’aquesta alta funcionària; en desconec tant la seva formació acadèmica com les seves preferències polítiques, però a jutjar per la decisió que ha pres i per com s’expressa, és una mera –que no és poc- comissària política. O si voleu censora del temps del cabdill. Molt salada, a més, al gust d’aquest govern més extern que no propi.\nEls prohoms d’aquesta terra tan malmenada ja hi han dit la seva. Esper que la Universitat de les Illes Balears també la digui. Que es tracta d’un tropell a la llengua que parlam des de fa vuit segles, ho sap tot aquell que no menysprea ni aquestes illes nostres ni la ciència. Que és una mesura per empetitir i ridiculitzar la llengua catalana ho diuen els dos dits de front necessaris per anar per la vida cara alta.\nQue l’impresident ha declarat fa temps l’extermini de tot allò que ens identifica com a poble, ho demostren, sense anar gaire lluny dissortadament, la Llei de símbols i ara aquesta nova tupinada lingüística.\nEsper que els professionals, els periodistes d’IB3 Televisió, fent honor a la seva formació acadèmica, es neguin a seguir aquest dictat que atempta contra tot allò que té a veure amb la responsabilitat, l’educació i la formació.\nSUITE DEL GEBRE\n13.01.2018 | 4.38\nON NO PODEN ARRIBAR NI ESTARELLAS NI BAUZÁ\n28.10.2013 | 12.53\nLA PRESÓ DE MATAS I L’EMPRESONAMENT DEL CATALÀ A IB3 RÀDIO\n30.07.2014 | 11.57\n12 d'abril de 2014 a les 1:49 pm\nL’ús de l’artícle salat, a parer meu, tindria de ser una cosa “normal” per les persones que l’utilitzen. No cal demonitzar els parlars propis.\n12 d'abril de 2014 a les 3:27 pm\n“Els nascuts a Catalunya i al País Valencià en queden exempts”.\nIgnorant, i sí ets de Cadaquès o d’alguna zona de la costa brava on els vells encara salen? o d’alguns pobles del País Valencià repoblats per mallorquins?\nO jo mateix si vull, després de viure una anys a la costa brava.\nEl salat no és cap delicte, ara em tem molt que els que voldran fer en la televisió serà alguna aberració.\n13 d'abril de 2014 a les 12:41 am\nllegeixo el teu article, i d’altres opinions irades al voltant d’aquest tema, i em penso que des d’aquí Barcelona alguna cosa em perdo i fa que no ho acabi d’entendre tot plegat. Fes-me’n cinc cèntims i potser així en tregui l’aigua clara.\nA veure, salar és una característica del català ben pròpia de les Illes, cert?. Bé que també es sala a la Costa Brava però això seria sortir-se’n del tema. Aleshores reflectir aquesta parla pròpia als espais televisius sembla un fet normal, apropant el llenguatge dels mitjans al llenguatge del carrer (que els de Pollença vagin apart ja m’ultrapassa). També el llenguatge escrit es particularitza, veig que escrius “seguesc”, “llegesc”, “esper”, que no són les formes que jo empraria, i també veig que al teu escrit no sales (no és correcte?).\nOn està el problema?, des de la distància no entenc aquesta resposta tan enutjada. Potser és que ja li veus les orelles al llop i t’imagines per on poden continuar. Però tal i com ho veig el diable, tot i ser qui és, també fa de vegades coses encertades. Ara tu ho vius més aprop, aclareix-me el perquè de tot plegat.


Club de Lectura Infantil – Trivium Gestión Cultural\nLa Penya dels Llibres é s un club de lectura mensual dirigit a nois i noies de 9-12 anys. Amb la nostra dinatmizació, fem que un grup d´amics llegeixin llibres, els comentin i realitzin activitats per divertir-se a través de la literatura.\nLes obres proposades són algunes de les més populars entre els lectors infantils, i s´ha posat especial èmfasi en procurar que pertanyin a diferents gèneres (aventures, terror, contes…).\nCada sesió del club de lectura consta de 4 parts diferenciades:\n– Presentació de la lectura i valoració general.\n– Resum col·lectiu i debat.\n– Presentació del proper llibre.\nEls membres de la Penya dels Llibres tindràn el seu:\n– Carnet, punt del llibre i diploma\n– Mur de la lectura i activitats de dinamització lectora.\nEl club de lectura té una periodicitat mensual, amb un total de 6 sessions.


OYO Premium MIDC Chakala Bombai Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nOYO Premium MIDC Chakala16th Road, MIDC, Marol, Andheri (E), Mumbai, Andheri Est, Bombai, Índia, 400093 - Veure al mapaPuntuació dels comentaris5,6Basada en 5 comentarisOYO Premium MIDC ChakalaVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure més fotosBanyVeure més fotosPuntuació de la ubicació 5,5Veure el mapaVeure totes les 10 fotos5,5UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatascensorservei d'habitacions\nOpcions d'habitacióMés fotos i detallsHabitació Deluxe Doble o 2 llits (Deluxe Double or Twin Room)...18 m21 llit dobleFixa les dates per veure preus\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop3,4 kmAeroport internacional de Chhatrapati Shivaji (BOM)125 kmAeroport de Pune (PNQ)estacions de tren i autobús3,1 kmEstació de Tren Andheri3,4 kmEstació de Tren Jogeshwarhospitals i clíniques1,4 kmMangala Hospitalfarmàcies1,1 kmRoyal Chemistbotiga de conveniència6 kmJanata StoresRetirada d'efectiu400 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióL'OYO Premium MIDC Chakala està situat al barri d'Andheri de Bombai, a 3,3 km del llac de Powai i a 3,8 km de la terminal 1 de l'aeroport nacional de Bombai. S'ofereix aparcament privat gratuït.\nTotes les habitacions tenen aire condicionat i TV de pantalla plana. Algunes habitacions també disposen de zona d'estar. El bany és privat. L'OYO Premium MIDC Chakala ofereix WiFi gratuïta a totes les instal·lacions.\nEl centre comercial Phoenix Market City és a 4 km de l'OYO Premium MIDC Chakala i el recinte firal de Bombai, a 4,1 km. L'aeroport internacional de Chhatrapati Shivaji de Bombai es troba a 3 km.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Àpats, begudes i refrigeriservei d'habitacions Serveis i comoditatscaixa fortaneteja en seczona de fumadorsmagatzem d'equipatgeservei de bugaderia Accésascensorrecepció [24 hores]s'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsaire condicionatinsonoritzaciótelevisió de pantalla planaarticles de tocadorneveraTV satèl•lit/cablecalefacciósala d'estarventiladorempolles d'aigua de cortesiaservei de despertador escriptoritelèfon Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantEn efectuar el registre d'entrada, cal presentar un document d'identit vàlid i un comprovant de viatge en curs. En efectuar el registre d'entrada, totes les parelles han de presentar un certificat de matrimoni o un justificant de matrimoni vàlid.\nEn el cas de les reserves a partir de 4 habitacions, l'hotel requereix el pagament d'un dipòsit corresponent al 25% de l'import total de la reserva. Un cop efectuada la reserva, l'hotel us proporcionarà les dades bancàries necessàries per fer el pagament del dipòsit. Tingues en compte que tots els canvis en l'estructura dels impostos a causa de polítiques governamentals tindran com a resultat impostos revisats que s'aplicaran a totes les reserves i es cobraran de manera addicional durant el registre de sortida.Mostrar més


Publicat per Bea Quintana a 9:40\nAlegría Mediterránea 25 de novembre de 2012 a les 4:38\nQuè sabons meravellosos!\nM'agrada la teva línia tan natural.\namb l'amistat i l'alegria,\nBea Quintana 29 d’agost de 2013 a les 2:02\nara he vist el comentari. Sóc molt totxa amb la gestió del blog i ara de casualitat he vist que hi havia un comentari de quasi fa dos anys!!!!! Mare meva, és la meva assignatura pendent.\nGràcies, em sento una aprenent al teu costat, jo sí que estic maravellada amb el teu treball i et felicito. Si mai vaig cap a Cadaqués, m'encantaria coneixe't i parlar una mica amb tu.\nUna abraçada sabonera


La inversió realitzada fa dos anys al Centre Integral de Valorització de Residus del Maresme, gestionat per la UTE TEM per encàrrec del Consorci per al Tractament de Residus Sòlids Urbans del Maresme, ha permès incrementar el percentatge de valorització dels residus en més d'un 42% en un any complet des de la implementació de les obres. L'objectiu de la reforma, que va suposar una inversió d'al voltant d'un milió d'euros, era optimitzar la selecció dels materials i augmentar el percentatge de residus reciclats.\n"Des del començament de les obres, a l'abril de 2017, vam experimentar un augment immediat en el percentatge de valorització dels materials i, durant la resta de l'any, va continuar incrementant fruit de diferents ajustos. En 2018, els resultats de recuperació no han baixat del doble dígit (10%) i hem començat 2019 amb uns percentatges de recuperació de residus superiors al 14% al gener i per sobre del 12% en el primer trimestre, xifres difícils d'aconseguir " , assenyala José Miguel Latasa, director de planta del Centre Integral de Valorització de residus del Maresme. "Actualment, estem treballant ja en la segona versió de la reforma per intentar millorar encara més aquest percentatge de recuperació", afirma Latasa.\nDurant els propers mesos, es durà a terme una modificació que permeti una valoració alternativa del biogàs generat en la biometanització, així com aprofitar la totalitat d'aquest biogàs sense perdre una part per indisponibilitats dels motors de cogeneració, utilitzant-se per a l'escalfament de l'aire primari del procés de la valorització energètica. Això permetrà utilitzar el vapor generat per produir electricitat i no per a l'escalfament, tal i com passava fins ara. D'altra banda, es potenciarà la biometanització davant del compostatge ja sobrecarregat perquè el centre sigui més eficient.\nAquest any, a més, es posarà en marxa la nova línia de recuperació de vidre després del compostatge, que permetrà seleccionar, classificar i recuperar el vidre que continua present en la matèria orgànica al final del seu procés de tractament. Aquesta nova línia de classificació i recuperació recollirà el vidre procedent del procés d'afinat del bioestabilitzat i de l'extracció de pesats de les pulperes de biometanització. Amb aquesta nova implementació, es preveu que la quantitat anual de vidre recuperat sigui de 4.500 tones, amb un augment de l'índex de recuperació del 2% sobre les tones totals d'entrada a planta.\nEl Centre Integral de Valorització de Residus del Maresme, situat a Mataró (Barcelona), és una instal·lació especialitzada en el tractament de residus sòlids urbans i industrials que inclou plantes de selecció, compostatge, metanització i de recuperació energètica. D'aquesta manera, el centre no només recupera materials reciclables, sinó que produeix energia elèctrica procedent de la valorització energètica de materials no reciclables evitant, així, la seva disposició a l’abocador. Actualment, la instal·lació gestiona directament 280.000 tones de residus l'any (més de 41.000 tones d'altres fraccions que són transferides) dels ajuntaments Consorciats del Maresme i d'altres àmbits geogràfics, com el Vallès Oriental, donant servei a gairebé un milió d'habitants.


Ciutat TOTS __BARCELONA__ AVINYONET DEL PENEDES BARCELONA CANYELLES CASTELLET I LA GORNAL CUBELLES GAVÀ LES CABANYES OLERDOLA OLIVELLA SANT MARTI SARROCA SANT PERE DE RIBES SANTA MARGARIDA I ELS MONJOS SITGES TORRELLES DE FOIX VALLROMANES VILAFRANCA DEL PENEDES VILANOVA I LA GELTRU __GERONA__ LA PERA __TARRAGONA__ CALAFELL COMARRUGA CUNIT DELTEBRE EL VENDRELL L ARBOÇ SEGUR DE CALAFELL VILA - RODONA XERTA\nTOTS __BARCELONA__ AVINYONET DEL PENEDES BARCELONA CANYELLES CASTELLET I LA GORNAL CUBELLES GAVÀ LES CABANYES OLERDOLA OLIVELLA SANT MARTI SARROCA SANT PERE DE RIBES SANTA MARGARIDA I ELS MONJOS SITGES TORRELLES DE FOIX VALLROMANES VILAFRANCA DEL PENEDES VILANOVA I LA GELTRU __GERONA__ LA PERA __TARRAGONA__ CALAFELL COMARRUGA CUNIT DELTEBRE EL VENDRELL L ARBOÇ SEGUR DE CALAFELL VILA - RODONA XERTA\nLloguer 774 €/mes\nPis - Vilanova i la Geltru (Piscina) , Superfície Construïda 96m2, 4 Habitacions, 1 Banys.\nPis - Canyelles (Poble (Pla de Canyelles)) , Superfície Construïda 71m2, 8m2, 2 Habitacions, 2 Banys,...\nLocal comercial - Vilanova i la Geltru (Centre) , Superfície Construïda 168m2, Ascensor.\nCasa - Vilanova i la Geltru (La Collada) , Superfície Construïda 150m2, 25m2, 4 Habitacions, 2 Banys.\nOficina - Vilanova i la Geltru (Estacio) , Superfície Construïda 142m2, Ascensor.\nPis - Vilanova i la Geltru (Centre) , Superfície Construïda 78m2, 4 Habitacions, 1 Banys, Ascensor.\nPis - El Vendrell (El tancat) , Superfície Construïda 137m2, 5m2, 3 Habitacions, 1 Banys, Distància...\nPis - Sitges (Els Atmetllers) , Superfície Construïda 80m2, 15m2, 2 Habitacions, 2 Banys, Distància...\nCasa - Olivella (Can Suria) , Superfície Construïda 389m2, 818m2, 350m2, 5 Habitacions, 2...\nPis - Vilanova i la Geltru (M.G.) , Superfície Construïda 67m2, 2 Habitacions, 1 Banys, Ascensor, piscina.


SOMCrevillent: Compromís va conmemorar el passat disabte l'aniversari de la II República\nCompromís va conmemorar el passat disabte l'aniversari de la II República\nEl passat dissabte dia 11 de març va tindre lloc el XII Acte en commemoració de la II República per part del col·lectiu local de Compromís per Crevillent.\nL’acte va començar amb unes paraules de la candidata nº2 de Compromís, Aitana Mas, on va destacar tres dels valors de la República com la justícia, la igualtat i la llibertat. Després, va tindre lloc una conferència de Natalia Mellado Coves on va parlar dels crevillentins i crevillentines que viatjaven a l’Stanbrook dirección a Orà posant l’accent en la situación que van patir una volta a Orà.\nA continuació, Diego Mas Botella realitzà l’homenatge a Vicente Sol. Vicente, crevillentí de naixement, va ser un home destacat al llarg de la II República a nivel de l’Estat. Va ser gobernador de Sevilla, Diputat de Badajoz i finalment, ministre en l’exili vivint en Mèxic i Chile.\nPer a finalitzar l’acte el candidat a l’alcaldia, José Manuel Penalva, va concloure dient que continuarà presentant iniciatives per a recuperar la memòria del nostre poble per dignitat i justicia. A més, va a puntar que el Grup Municipal ha presentat al ple un prec per al reconeixement públic de 7 crevillentins que van ser deportats a camps de concentració nazi per les tropes franquistes.\nEtiquetas: Aitana Mas, Compromís, conmemoració II República, nota de prensa


juliol de 2014 – ESPAI DE COEDUCACIÓ\nLapidació a Síria\nLa lapidació va estar comesa ahir dijous pel grup jihaidista radical Estat Islàmic ( El) a la localitat d’Al Raqa, al nord del país, després de la pregària del vespre. Van considerar la dona culpable d’adulteri, segons ha informat avui l’ Observatori Sirià de DretsHumans .\nA finals de juny, el EI va proclamar uncalifat islàmic a l’Iraq i Síria , després de prendre àmplies zones .\nEn Raqa és el feu principal de l’EI al territori sirià , on aplica una interpretació estricta de la “ xaria“ o llei islàmica i aquest és el primer cop que té lloc aquest càstig al país.\nA la imatge, una dona protesta contra la lapidació.\nAra ( 18 de juliol)\nPosted on 18/07/2014 21/10/2018 Categories Discriminació, Violència de gènereLeave a comment on Lapidació a Síria\nUn any més: “Per uns santfermins lliures d’agressions sexistes”\nAquest és el lema de la campanya de l’ajuntament de Pamplona per frenar els tocaments i les agressions sexuals a noies durant les festes de Sant Fermí. Tot i així s’han tornat a repetir escenes d’homes tocant els pits a les dones, malgrat que l’any passat escenes com aquestes van donar la volta al món i van provocar una gran polèmica sobre el límit entre l’esperit de festa i els abusos a dones.\nPosted on 07/07/2014 21/10/2018 Categories InformacionsLeave a comment on Un any més: “Per uns santfermins lliures d’agressions sexistes”\nNova vexació per a les noies, el “mamading”\nVam poder llegir ahir a la premsa que algunes discoteques de Calvià ( Mallorca) per tal de recaptar diners han posat en pràctica l’intercanvi de copes gratis per fel·lacions.\nFeministes en Acció ha denunciat aquest dijous “la darrera ofensa i humiliació cap a les dones”, la qual que considera “intolerable i indignant” i exigeix a l’Ajuntament de Calvià que ho investigui. Si es confirma, demanen que es clausurin aquests establiments “per atemptar contra la dignitat de les persones”. Feministes en Acció ha anunciat també que presentarà una denúncia a l’Institut Balear de la Dona perquè investigui i prengui les mesures pertinents per eliminar i acabar amb aquestes pràctiques “que humilien i denigren a les dones”.\nAra ( 3 de juliol)\nPosted on 03/07/2014 Categories InformacionsLeave a comment on Nova vexació per a les noies, el “mamading”


Marc Cartes se suma a la campanya #salvemlaficció en defensa de la continuïtat de ‘Com si fos ahir’ - Altaveu el diari digital d'Andorra\nMarc Cartes se suma a la campanya #salvemlaficció en defensa de la continuïtat de ‘Com si fos ahir’\nL’actor andorrà participa en un vídeo on intèrprets i altres treballadors de la producció denuncien els “reiterats aplaçaments” en el retorn dels rodatges i la “vaguetat” de les explicacions de la direcció de TV3\n01/07/2020 (20:51 CET)\nVídeo dels actors i treballadors de la sèrie 'Com si fos ahir'\nEstà en perill la continuïtat de ‘Com si fos ahir’, la sèrie de sobretaula de Televisió de Catalunya fins l’esclat de la crisi del coronavirus? Així ho creuen els seus actors, que han volgut denunciar públicament la situació. Entre ells, l’andorrà Marc Cartes, un dels protagonistes principals. De moment, i davant “els reiterats aplaçaments dels inicis dels rodatges” i la “vaguetat” de les respostes de la direcció de la cadena han decidit moure’s. Per ara, i sota l’etiqueta #salvemlaficció han compartit un vídeo a Youtube.\nEl darrer capítol emès, fins ara, del serial data de l’11 de març. Era el 540 i, en ell, l’Andreu, el personatge de Cartes, li explicava a la seva mare en la ficció (l’actriu Marga Angelat) que tenia el virus de la SIDA. Un altre virus, el de la Covid-19, s’apoderava de l’actualitat i de la graella de TV3 poques hores després. Ja no es veuria cap capítol més. Primer, perquè, lògicament, els esforços de la cadena se centrarien en l’àmbit informatiu. Segon, perquè el confinament impediria rodar-ne de nous.\nAmb la desescalada, i malgrat la nova realitat i com pot afectar aquesta a la gravació de sèries i pel·lícules, els actors esperaven notícies sobre la represa de ‘Com si fos ahir’, però aquestes no arriben, fet que els fa sospitar que “està en perill”. I per això tots ells s’han posat en moviment, entre ells, Cartes.\nEl darrer capítol emès, el 540, es va poder veure l’11 de març; des de llavors, els actors esperen notícies sobre el retorn a les gravacions\nLa primera acció ha estat la gravació d’un vídeo que han compartit a Youtube on revelen el risc que corre, al seu entendre, la sèrie. Apunten que hi ha hagut “reiterats aplaçaments dels inicis dels rodatges” i, a més, lamenten “la vaguetat de les respostes per part de la direcció de TV3”. Temen que la complicada situació econòmica de la cadena -reconeguda pel mateix director, Vicent Sanchís aquest dimecres- pugui cobrar-se el serial entre les seves víctimes.\nEn el vídeo, actors com Cartes però també Angelat, Sílvia Bel, Eduard Farelo, Elena Gadel, Jordi Rico o Olalla Moreno entre molts altres, però també guionistes i representants del comitè d’empresa de TV3 defensen la necessitat de mantenir ‘Com si fos ahir’ a la graella. Posen en relleu que “la responsabilitat de la cadena pública amb la cultura i la ficció demana continguts propis” i entenen que no s’ha de posar en qüestió un model que “ha creat cohesió social, imaginari col·lectiu, entreteniment i punt de vista sobre fets socials” a Catalunya.\nCartes i la resta de participants en la iniciativa adverteixen que, en cas de cancel·lació de la sèrie, “ens hi deixem moltíssims valors associats”, com ara “la normalització lingüística o la consolidació d’una indústria audiovisual catalana” però també “acompanyar les tardes de la gent de manera molt transversal i completament intergeneracional”. A banda, recorden que els resultats d’audiència fins abans de la interrupció provocada pel coronavirus eren “molt bons”. En concret, un 17% de mitjana diària.\nAl vídeo, Cartes remarca que “la televisió pública està obligada a parlar de temes socials”. A la vegada, recorda que “hi ha gent que m’explica que ha après a parlar català seguint aquestes sèries”.


El nou ordre mundial postpandèmia i el paper de la UE - Converses a Catalunya\nEl nou ordre mundial postpandèmia i el paper de la UE\nL’ordre mundial ha anat canviant successivament de naturalesa al llarg de les darreres dècades. A partir de la Segona Guerra Mundial es podia parlar de l’existència d’un ordre mundial bipolar, caracteritzat pel predomini de les dues grans superpotències guanyadores d’aquell conflicte bèl·lic: els Estats Units i la Unió Soviètica (URSS). Una altra manera de definir l’ordre mundial en aquells moments, sobretot a partir de 1947, consistia a parlar de la “guerra freda“ existent entre els dos grans poders, que no va arribar a fer-se calenta per por del que s’anomenava aleshores estratègicament MAD (mutual assured destruction, destrucció mútua assegurada de les dues parts), que provocaria la utilització d’armes nuclears. No obstant i això, es va estar molt a prop d’arribar a una guerra oberta, per exemple l’any 1961 amb la crisi de Berlín o l’any 1962 durant la crisi dels míssils cubans, salvada per Kennedy i Kruschev en el darrer minut.\nL’ordre mundial bipolar es va acabar amb la caiguda del Mur de Berlín l’any 1989 que marca el final del “curt segle XX”, 1914-1989, segons l’historiador Eric Hobsbawm, i la posterior desaparició, per implosió, de l’URSS l’any 1991. Occident va assolir aleshores una gran victòria a escala global. Els grans pilars que sustentaven la civilització occidental -democràcia liberal, economia de mercat, lliure competència, cooperació transnacional, multilateralisme, ordre liberal mundial basat en regles- havien triomfat sobre el comunisme, el totalitarisme i l’economia planificada. El politòleg nord-americà d’origen japonès, Francis Fukuyama, escrivia que aquell gran triomf d’Occident equivalia al “final de la història“. Ho expressava en termes filosòfics hegelians. La història hauria arribat a la seva culminació racional. Democràcia liberal i economia de mercat semblaven dues receptes indiscutibles arreu del món. A partir dels anys 1989 i 1991, només quedava dempeus una única superpotència -els Estats Units d’Amèrica- i la seva hegemonia significava la instauració d’un nou ordre mundial unipolar.\nL’ordre mundial bipolar es va acabar amb la caiguda del Mur de Berlín l’any 1989 que marca el final del “curt segle XX”, 1914-1989, segons l’historiador Eric Hobsbawm, i la posterior desaparició, per implosió, de l’URSS l’any 1991\nPerò el que semblava que havia de durar per temps indefinit va començar a trontollar inesperadament molt aviat, a partir de començaments del segle XXI. Occident, amb els Estats Units al capdavant, no va saber aprofitar la seva gran victòria de 1989. Paradoxalment, va començar a partir d’aleshores un procés de desoccidentalització que encara dura.\nQuatre esdeveniments principals ho expliquen:\n1) Atemptats terroristes islàmics produïts en territori nord-americà l’any 2001, que provoquen l’inici per part dels Estats Units de grans guerres antiterroristes lluny de les seves fronteres (Iraq, Afganistan, etc.) que encara duren i que han suposat enormes despeses militars, estimades en més de sis bilions de dòlars (sis vegades el PIB espanyol).\n2) La Gran Recessió de 2008, comparable amb la Gran Depressió de 1929 que va generar terribles conseqüències econòmiques i socials, auge dels populismes (nazisme, feixisme, comunisme), i va conduir directament a la Segona Guerra Mundial; les dues grans crisis varen tenir per origen els Estats Units.\n3) Triomfs polítics populistes al Regne Unit i als Estats Units l’any 2016, Brexit i elecció de Donald Trump a la presidència dels Estats Units, que significaven el replegament de les dues potències anglosaxones.\n4) Arribada de la pandèmia del coronavirus l’any 2020, amb una resposta occidental menys eficient que la xinesa.\nEls quatre esdeveniments anteriors corren en paral·lel amb tres corrents de fons:\n1) Declivi relatiu de la potència hegemònica, els Estats Units, a causa de problemes interns (polarització política, populisme, problemes racials, desigualtat, immigració) i el gran repte exterior xinès.\n2) Reemergència amb gran força de la Xina (líder mundial tradicional durant mil·lennis, excepte els dos “segles d’humiliació“, XIX i primera meitat del XX), llançada de manera vertiginosa en una carrera cap al lideratge mundial, que la pandèmia ha consolidat (única potència que ha crescut l’any 2020).\n3) Retorn dels vells imperis -Rússia, Índia, Turquia, Iran, etc.- com a potències regionals.\nA la vista dels fenòmens anteriors, els analistes consideren que la pandèmia ha posat fi a l‘ordre mundial unipolar existent a partir de 1989 i assenyalen el començament d’un nou ordre mundial emergent, sobre la naturalesa del qual no coincideixen.\nTres opinions principals són destacables.\nEn primer lloc, alguns analistes creuen que el nou ordre emergent torna a tenir un caràcter bipolar. Consideren que la reemergència de la Xina provoca aquest retorn, figurant la Xina com a potència substitutòria de l’antiga URSS. Aquest nou món bipolar podria conduir o no a una nova guerra freda, segons com es vagin desenvolupant les relacions sinoamericanes, que són de tres tipus: competició (inevitable), cooperació (necessària), enfrontament bèl·lic (evitable). La principal confrontació a evitar és la que es coneix en relacions internacionals com “la maledicció“ o “la síndrome“ de Tucídides, que consisteix a afirmar que quan es dona la coincidència d’una potència hegemònica amb una altra que emergeix amb gran força, la guerra entre les dues és inevitable.\nUn segon grup d’analistes consideren que ens acostem a un ordre mundial de caràcter multipolar. La multipolaritat significaria l’establiment de xarxes de poder amb nodes i seria un ordre general de tipus regional amb líders regionals. El retorn dels vells imperis ho provocaria de manera especial.\nFinalment, un tercer grup d’analistes pensen que la principal característica del nou ordre mundial emergent és el desordre, amb un retorn de la realpolitik i d’una lògica neoimperial que imposarien les dues potències dominants, els Estats Units i la Xina.\nLa Unió Europea ha obert un procés de reflexió sobre el seu paper en el marc d’un nou ordre mundial emergent postpandèmia.\nDe portes endins, considera que el que li convé és ultimar el seu procés d’integració regional començat ja fa més de setanta anys, i acabar de definir el seu tipus d’unió política. Aquest és precisament el propòsit de la Conferència sobre el Futur de la Unió Europea que acaba de començar i té un caràcter participatiu. És oberta a la ciutadania europea, a la que s’invita a expressar les seves propostes de futur. La Conferència s’ha iniciat el 9 de maig d’enguany i tancarà el 9 de maig de 2022 (el 9 de maig és el “Dia d’Europa“).\nDe portes enfora, l’actual Alt Representant de la UE per a Afers Exteriors i Política de Seguretat, Josep Borrell, ha declarat que “la UE ha de trobar urgentment el seu camí en un món de gegants, cada vegada més afectat per trastorns polítics i per polítiques de poder i confrontació; la UE necessita aprendre a utilitzar el llenguatge del poder; per començar necessita que el procés de presa de decisions en matèria internacional abandoni la regla de la unanimitat i adopti la regla de la majoria“. També ha declarat que la UE ha de desenvolupar una “autonomia estratègica“ que permeti cooperar quan sigui possible i actuar unilateralment quan sigui necessari. Borrell diu que a la UE li convé “més autonomia en totes les àrees: militar o de seguretat, energia, digitalització, economia; una autonomia estratègica que aporti més capacitat de lideratge, poder i influència“.\nPer la seva banda, l’antic Alt Representant per a Afers Exteriors i Política de Seguretat, Javier Solana, opina que la UE ha de construir una “confiança estratègica“ amb la Xina i els EUA, i que també cal arribar a una “associació estratègica“ amb Rússia.\nTots dos coincideixen en la necessitat de què la UE es converteixi en un veritable “actor global” i creuen que a la UE li convé que les relacions internacionals no entrin en una lògica neoimperial en la que els països es vegin obligats a decidir si estan de part dels Estats Units o de la Xina. La clau estaria en substituir aquest G-2 en un G-3 en el que Europa estaria al mateix nivell i lideraria iniciatives de cooperació que potències mitjanes com el Japó, Canadà o Austràlia poguessin recolzar. Si no ho fa, algun analista ha escrit que “la UE corre el risc de ser part del menú internacional en lloc de ser un dels seus comensals“.\nEn una conferència pronunciada recentment a Barcelona, l’ex-primer ministre italià, Enrico Letta, també ha avisat que “la UE ha de reaccionar per evitar la seva irrellevància en el nou ordre mundial emergent postpandèmia; si no ho fa, només podrà elegir entre ser una colònia americana o una colònia xinesa“.\nla UE ha de reaccionar per evitar la seva irrellevància en el nou ordre mundial emergent postpandèmia; si no ho fa, només podrà elegir entre ser una colònia americana o una colònia xinesa Click To Tweet


Compromís per Paiporta presenta una moció de suport al dret de mort digna – RiberaTV\nPer Ribera Televisió el 13 Febrer, 2020 No Comment\nCompromís per Paiporta durà al ple ordinari del mes de febrer una moció per impulsar la divulgació dels drets que permeten als ciutadans i a les ciutadanes a afrontar el procés de morir en dignitat segons les seues creences i decisions i reclamar l’elaboració d’una llei d’eutanàsia. D’aprovar-se es tractarà en el primer municipi del País Valencià en donar suport actiu a la despenalització de la mort digna.\n“Morir constitueix l’última etapa de la biografia de cada persona, i així com s’accepta per totes i tots que l’ordenament jurídic ha de procurar que totes les persones gaudisquen d’una vida digna, també ha d’assegurar-se que totes tinguen una mort digna”, assenyala Pep Val, portaveu del grup municipal de Compromís.\n“La proposta compromet a l’Ajuntament de Paiporta a impulsar la divulgació dels drets que permeten als ciutadans i a les ciutadanes a afrontar el procés de morir en dignitat segons les seues creences i decisions i reclamar l’elaboració d’una llei d’eutanàsia”, tal com explica Rafa Gadea, regidor de Benestar Social. Per això es donarà formació de la plantilla municipal sobre els drets de la ciutadania al final de la vida i el Document de Voluntats Anticipades.\nA més, la moció recull el compromís d’una pedagogia cívica, divulgant aquests acords, així com el dret a una mort digna, i impulsar xarrades informatives i activitats en centres assistencials, educatius i culturals dependents de l’Ajuntament, campanyes en els mitjans de comunicació municipal i edició de tríptics, que estaran disponibles en els punts d’informació municipals.\nSegons explica Isabel Martín, alcaldessa de Paiporta, la iniciativa del grup municipal de Compromís comprén “el suport administratiu per a facilitar el tràmit del Document de Voluntats Anticipades, mitjançant la disponibilitat en l’Oficina d’Atenció Ciutadana de l’Ajuntament (UNICA) de la informació necessària per a tramitar el Document de Voluntats Anticipades”.\nPer últim, la Corporació municipal donarà suport a les iniciatives presentades en el Parlament per a regular la despenalització de l’eutanàsia en el Congrés.\nEn coherència amb aquesta línia, Compromís organitza una xerrada sobre ‘Drets sanitaris al final de la vida’ el dijous 20 de febrer a la seua seu de Paiporta. Comptarà amb la participació de la metgessa Carmen Alberich, vicepresidenta de l’associació Dret a Morir Dignament de la Comunitat Valenciana i amb el regidor de Benestar Social, Rafa Gadea.\nCompromís per Paiporta presenta una moció de suport al dret de mort digna added by Ribera Televisió on 13 Febrer, 2020


per Laura Biela - Fotografia: Ajuntament de Lleida dijous, 18 de desembre 2014 - 00:00h\nEls Barrufets s'instal·laran al recinte de les Basses| Laura Biela - Fotografia: Ajuntament de Lleida\nL'antic complex de piscines municipals de les Basses d'Alpicat es convertirà en un parc familiar d'esbarjo dedicat als Barrufets. Aquesta instal·lació, que es convertirà en la primera d'Europa dedicada a aquests personatges, suposarà una inversió de 30 milions d'euros.\nEl públic objectiu seran famílies amb nens d'entre 2 i 12 anys, escoles, esplais i altres organitzacions. El parc es planteja com un espai de trobada atractiu, per compartir estones de lleure, diversió i tranquil·litat, "on valors com l'amor a la natura i el medi ambient, diversió en un ambient sostenible, respecte i tolerància, i optimisme i confiança en el futur tindran un pes molt important". Així ho ha explicat l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, qui acompanyat pel cap de l'oposició, Joan Ramon Zaballos (CiU), i pel regidor de Promoció Econòmica, Rafel Peris, han presentat el projecte. A l'acte també hi ha assistit Véronique Culliford, presidenta i directora executiva de l'empresa International Merchandising, Promotion & Services (IMPS) i filla del dibuixant belga Pierre Culliford 'Peyo', qui va crear els personatges al 1958.\nTot i que aquest parc dedicat als dibuixos blaus només ocuparà nou de les 27 hectàrees d'extensió que hi ha a les Basses. La resta serà de lliure accés. En aquests terrenys s'ubicarà un hotel familiar, la zona de càmping, caravàning i bungalows, un circuit esportiu i la pista d'atletisme, entre d'altres propostes.\nEl paer en cap ha explicat que la Paeria traurà a concurs la concessió a començament de 2015. Ros ja ha avançat que hi ha una quinzena d'empreses privades interessades en formar part del projecte, "però encara no hi ha res tancat". En aquest sentit, ha explicat que estan disposats a negociar amb cada inversor segons els seus interessos. Fins al moment, el que hi ha tancat del projecte, en el que es treballa des de fa tres anys, és un acord entre la Paeria i IMPS, qui gestiona els drets dels personatges.\nEl que ara és necessita són 47 milions d'euros; 30 per finançar el parc familiar i 17, per al conjunt restant de les Basses.\nAbans de dissenyar el projecte, la Paeria va dur a terme un estudi per conèixer les necessitats i interessos de la ciutadania. Entre el 2 i el 21 de juliol es va realitzar una enquesta a 520 famílies amb fills d'entre 2 i 12 anys. Valorant els resultats s'extreu que els Barrufets són els personatges animats més coneguts, amb un índex del 99,9%, per davant d'Scooby Doo (98,5%), Garfield (94,8%), els Picapiedra (93,5%) o Playmobil (88,9%). A més, els Barrufets són les figures més indicades per a un parc infantil segons el 69,9% dels enquestats espanyols, el 58,4% dels francesos, el 79,6% dels russos i el 65,7% dels britànics.\nSegons les primeres previsions, Peris ha explicat que el primer any de funcionament del parc es calcula que generarà uns ingressos directes de set milions d'euros i 7,5 milions d'euros més d'indirectes. El nombre de visitants durant el primer any es preveu que sigui de 330.000, amb un creixement del 5% durant els propers cinc anys.\nA veure, una petita consulta sobre l'enquesta que falca aquesta determinació de fer el 'Barrufalàndia' a Lleida: indiqueu que \_r\_n"Abans de dissenyar el projecte, la Paeria va dur a terme un estudi per conèixer les necessitats i interessos de la ciutadania. (...) es va realitzar una enquesta a 520 famílies amb fills d'entre 2 i 12 anys. (...) els Barrufets són els personatges animats més coneguts, amb un índex del 99,9%, (...) Scooby Doo (98,5%), Garfield (94,8%), els Picapiedra (93,5%) o Playmobil (88,9%)."\_r\_n- Com s'ha d'interpretar aquest resultat???? Sumant els % em fa la fila que ens n'anem a una població de bipolars, o quadripolars!!!!\_r\_nSeguiu amb "A més, els Barrufets són les figures més indicades per a un parc infantil segons el 69,9% dels enquestats espanyols, el 58,4% dels francesos, el 79,6% dels russos i el 65,7% dels britànics."\_r\_n- Entre les dues respostes que reprodueixo, em vé al cap una pregunta capciosa: L'ENQUESTA S'HA FET A FAMÃLIES-etc..., D'ACORD: PERÃ’ ADREÃ‡ADA A LA OPINIÃ“/GUSTOS/INTERÃˆS DELS NENS, O BÃ‰ A CRITERI DELS PARES????\_r\_nNo tinc tres carreres però pensar que els nanos de 2 a 12 anys ara per ara, ni tan sols sàpiguen qui són els Barrufets... O els soni per la pel·li de fa uns anys (ecs!), però puguin establir prioritats entre aquells "Pitufos 3D" i l'ScoobyDoo, els Picapiedra... I JA NO EM VINGUIS AMB "PLAYMOBIL"?!??!?!?!??!?!?


Carnet - Golf a les escoles\nLa Federació Catalana de Golf entrega aquest carnet a tots els nens i nenes que participant en el programa Golf a Les Escoles. Amb aquest carnet l’escola, l’alumne i la seva família podran gaudir de les següents avantatges:\nBaptisme de Golf per l’Escola\nEls nens i nenes participants del programa podran gaudir d’un Baptisme de Golf gratuït amb els professors de l’escola de golf del club que desitgin, amb l’objectiu de què puguin tenir la primera toma de contacte amb l’esport de veritat.\nBaptisme de Golf per les famílies “ Family Day”\nDurant el curs escolar s’ofereix un Baptisme de Golf gratuït per les famílies dels nens i nenes participants del programa, a través d’activitats com: “jornades de portes obertes” o qualsevol altra iniciativa promoguda pel club.\nNomés us heu de posar en contacte amb el club adherit que mes us convingui i presentar el carnet de golf a les escoles.\nEls nens i nenes, així com la seva família, participants del programa poden beneficiar-se de cursos d’iniciació als clubs adherits amb preus especials i avantatjosos.\nPermetrà a l’alumne participar en els campionats interescolars que s’organitzin a les seves localitats.\nLa llicència federativa per a tots aquells nens i nenes participants en el programa, es GRATUÏTA DURANT EL PRIMER ANY. Per fer-te amb la teva llicència federativa de golf, només cal omplir la sol·licitud de llicència, i enviar-la a catgolf@catgolf.com o al fax 93 202 25 40, junt amb la còpia del teu carnet.\nPer ampliar aquesta informació és necessari contactar amb qualsevol club adherit al programa. Per consultar els clubs adherits feu click.


Jean Goujon (Normandia?, c. 1510 - Bolonya, c. 1564-1569), fou un escultor i arquitecte francès. Probablement nascut a Normandia, sembla que hauria visitat Itàlia. De tornada, va treballar primer a la seva terra natal, amb el monument a Louis de Brézé, a la catedral de Rouen, i després va passar a París, on va treballar amb Pierre Lescot. Esdevingué escultor reial el 1547. Les seves obres més notables corresponen a la decoració escultòrica del palau de Louvre, en col·laboració amb Lescot: La font dels innocents (1547-1550), Les cariàtides (1550-1551) i Les al·legories per a la façana del Louvre.\nJean Goujon (Normandia?, c. 1510 - Bolonya, c. 1564-1569), fou un escultor i arquitecte francès. Probablement nascut a Normandia, sembla que hauria visitat Itàlia. De tornada, va treballar primer a la seva terra natal, amb el monument a Louis de Brézé, a la catedral de Rouen, i després va passar a París, on va treballar amb Pierre Lescot. Esdevingué escultor reial el 1547. Les seves obres més notables corresponen a la decoració escultòrica del palau de Louvre, en col·laboració amb Lescot: La font dels innocents (1547-1550), Les cariàtides (1550-1551) i Les al·legories per a la façana del Louvre. Representant del manierisme, les seves figures són estilitzades i sensuals. Una obra atribuïda tradicionalment a aquest autor, la Diana recolzada sobre un cérvol (1549), encomanada per l'amant del rei, Diane de Poitiers per al castell d'Anet, està en qüestió. Alguns estudiosos consideren que en realitat és obra d'un altre escultor contemporani de Goujon, Germain Pilon. S'ignora la data de la mort de Jean Goujon. Una llegenda afirmava que havia estat assassinat a la matança de Sant Bartomeu, però estudis recents han demostrat que va fugir a Itàlia, com molts altres refugiats protestants que van anar a viure a Bolonya. La data de mort se situa entre 1562 i 1567. (ca)\nJean Goujon (Normandia?, c. 1510 - Bolonya, c. 1564-1569), fou un escultor i arquitecte francès. Probablement nascut a Normandia, sembla que hauria visitat Itàlia. De tornada, va treballar primer a la seva terra natal, amb el monument a Louis de Brézé, a la catedral de Rouen, i després va passar a París, on va treballar amb Pierre Lescot. Esdevingué escultor reial el 1547. Les seves obres més notables corresponen a la decoració escultòrica del palau de Louvre, en col·laboració amb Lescot: La font dels innocents (1547-1550), Les cariàtides (1550-1551) i Les al·legories per a la façana del Louvre. (ca)\nJean Goujon (ca)


VisitCaldes: Turisme Caldes de Malavella - Nova edició de la Fira d'oportunitats\nNova edició de la Fira d'oportunitats\nEl proper diumenge 11 de juny Caldes de Malavella celebra una nova edició de la Fira d'oportunitats, un gran mercat solidari i anticrisi obert a tothom que hi vulgui participar pensat per a intercanviar, vendre o regalar objectes de segona mà.\nEl preu de participació per als participants és l'aportació de productes d'alimentació de primera necessitat (conserves, llet, oli, pasta, galetes, ..) que hauran de dipositar a la parada que Càritas tindrà a la Fira. Els aliments recollits seran repartits entre les famílies del municipi que més ho necessitin a través d'aquesta entitat. Animem als Caldencs i a visitant a col·laborar amb la causa dins de les seves possiblitats!\nParal·lelament a la celebració de la Fira d'oportunitats, tindràn lloc les següents activitats:\n10-14h: Fira-mercat dels diumenges. Plaça de l'Antic Ajuntament.\n11h: Visita turística guiada. Preu: 3€. Punt de sortida: Oficina de turisme.\nVisita l'exposició del jaciment paleontològic "Camp dels Ninots", les Termes Romanes, l'església de Sant Esteve i les àbsides romàniques, cases modernistes, el nucli medieval i fonts termals de Caldes de Malavella. A la Font de la Mina, degusta aigua termal a 56º amb un got promocional que t'enduràs de record. La ruta finalitza a la fira- mercat dominical. Sortida des de l'Oficina de Turisme\nFins a les 12h: 24h hores sòniques. Biblioteca municipal.\nAcció que consisteix en una improvisació lliure, oberta i sense jerarquies que dura vint-i-quatre hores. Tothom és convidat a participar-hi amb la seva disciplina (pintura, música, dansa, teatre, poesia…).No hi ha llistes, ni inscripcions, ni requisits. Presentar-se. I deixar-se dur. A càrrec de Marc Egea (Viola de roda i altres instruments) i el rapsoda Oriol Sauleda i tothom qui hi vulgui participar.\nInformació per a participants: Consulteu el fulletó aquí.


Rafael Álvarez El Brujo duu al Condal "Mujeres de Shakespeare" | Barcelona Cultura\nRafael Álvarez El Brujo duu al Condal "Mujeres de Shakespeare"\nL’espectacle és una aproximació al món shakesperià a través de quatre dones d’obres del dramaturg anglès, a partir dels textos del crític Harold Bloom\nRafael Álvarez El Brujo interpretarà entre el 28 d’abril i el 10 de maig l’espectacle Mujeres de Shakespeare. L’obra, ideada per ell mateix fa uns anys, és una reflexió al voltant del teatre shakesperià a partir d’alguns dels personatges femenins que trobem a les pàgines de les seves obres.\nDe la Rosalinda d’Al vostre gust a la Beatriu de Molt soroll per no res, passant per la Catalina de La feréstega domada i la cèlebre Julieta, Rafael Álvarez comença l’espectacle amb un aire poètic i l’acompanya, a mesura que passen els minuts, de comentaris relacionats amb la política i el món contemporani, les diferències socials entre els gèneres avui en dia i altres qüestions, amb to burlesc i desenfadat.\nL’obra té com a punt de partida l’assaig La invención de lo humano, del crític nord-americà Harold Bloom, i la presència d’un violinista, Javier Alejano, afegeix teatralitat i lírica al muntatge, d’aproximadament una hora i quaranta minuts.\nA través de característiques com l’enginy, la determinació i el romanticisme de les dones de Shakespeare, El Brujo posa en escena també una reflexió sobre un canvi d’època i de paradigma de la societat.\nL’actor, sol a l’escenari, parla a més a més de l’enigmàtica dama dels sonets shakesperians i de la concepció que tingué el dramaturg de la consciència femenina, amb tota la seva complexitat i riquesa.\nDia: del 28 d’abril al 10 de maig\nData de publicació: Dijous, 23 Abril 2015


Apartment Nikolozy Batumi Geòrgia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 2.723 allotjaments a Batumi.\nApartment NikolozyApartamentGorgiladze street N114 flat N151, Batumi Centre, Batumi, Geòrgia, 6000 - Veure al mapaApartment NikolozyVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 14 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Batumi, Apartament Nikoloz on Gorgiladze street és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartament Nikoloz on Gorgiladze street, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Batumi, el Apartament Nikoloz on Gorgiladze street és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


L’obra tindrà lloc a la plaça del Mil·lenari, començarà aquest dissabte, 20 de novembre, i durà uns 5 mesos\nAquest dissabte, 20 de novembre, es posaran en marxa les obres que han de fer possible connectar Sabadell amb Sant Quirze del Vallès per mitjà d’una via ciclista interurbana des de la plaça del Mil·lenari fins al límit del terme municipal. L’empresa que durà a terme l’obra és Hercal Diggers, SL, amb un pressupost de 465.291,14 euros i un termini previst de 5 mesos.\nL’Ajuntament adjudica les obres de la plaça de la Fuensanta, al barri de Ca n’Oriac, per un valor de més de 270 mil euros\nEs preveu que l’actuació tingui una durada d’uns 7 mesos\nLa Junta de Govern Local ha adjudicat a TEC RAUL, SL el projecte d’obres que permetrà rehabilitar la plaça de la Fuensanta, al barri de Ca n’Oriac. El pressupost és de 272.468,37 euros i el termini d'execució previst és de 7 mesos. L’Ajuntament preveu que les obres podrien començar abans de l’estiu.\nAprovats dos projectes per instal·lar rampes i millorar l’accessibilitat a Can Rull i Cifuentes\nEls barris de Cifuentes i de Can Rull milloraran l’accessibilitat i la connectivitat entre diferents espais gràcies a dos projectes aprovats avui per la Junta de Govern Local. Amb les actuacions es milloraran les escales i s’instal·laran rampes a quatre recorreguts que enllacen espais situats a diferents nivells, tot eliminant així barreres arquitectòniques. També inclouran noves zones enjardinades. En total, s’invertiran prop de 492.000 €.\nCategories: Ajuntament, Districtes, Espai públic , Parcs i Jardins, Urbanisme i Habitatge\nL’Ajuntament ha invertit aquest estiu prop de 415.000€ per millorar una vintena de centres educatius i fer manteniment als sorrals de les escoles\nCoincidint amb les vacances i aprofitant la reducció d’activitat a les escoles, aquest estiu l’Ajuntament ha portat a terme millores a una vintena de centres educatius de la ciutat i també ha fet manteniment als sorrals de totes les escoles que en tenen. En tot plegat, la inversió ha estat propera als 415.000 euros. A més a més, s’han portat a terme les tasques ordinàries de manteniment (repàs d’instal·lacions elèctriques o de l’aigua, entre altres) que es fan cada estiu al conjunt de centres.\nCategories: Ajuntament, Economia i treball, Educació, Urbanisme i Habitatge


UD Taradell - El Tercera Catalana perd contra el Voltregà després de jugar amb 10 una hora de partit\nPrimera derrota de la temporada a casa de la UD Taradell. Els taradellencs van perdre aquest dissabte a la tarda per 0 a 2 contra el Voltregà, en un partit marcat per les decisions arbitrals i l’expulsió al minut 33 de Pau.\nDurant els primers minuts molta igualtat entre els dos equips. Primera arribada visitant al minut 3 en un xut des de la frontal que va obligar a Genís a enviar la pilota a córner. Al minut 7 primer xut taradellenc, d’Oriol Vila massa fluix a les mans del porter. A partir de llavors cap oportunitat i partit molt equilibrat fins a la mitja hora de joc. Al minut 33 Pau veia la segona targeta groga en una decisió molt rigorosa de l’àrbitre que va posar el nivell molt alt, ja que pràcticament no hi havia hagut faltes i ja era la tercera groga per als taradellencs. Cal destacar que en tot el partit, el Taradell va rebre 7 targetes grogues i el Voltregà ni una.\nTot i la inferioritat al descans s’hi va arribar amb empat a zero i sense patir per part dels taradellencs. Als cinc minuts de la segona part, però, va arribar el 0 a 1 en un canvi de joc cap a la dreta i la següent centrada la rematava a gol un jugador visitant. Sis minuts després en una falta central i diversos rebots i rebutjos fallits Plade Roma no engaltava bé en la primera ocasió per empatar. El Taradell va arriscar donant entrada a Pedrón. Al minut 60 en una centrada on semblava un fora de joc clar de dos jugadors visitants, un d’ells va rematar massa alt, no creient-se que l’àrbitre no xiulés fora de joc.\nI al minut 66 arribava el 0 a 2 i la indignació taradellenca. Un fora de banda claríssim a favor dels taradellencs, l’àrbitre va donar-lo als visitants que van aprofitar per construir la jugada que va acabar amb el segon gol. Protestes airades dels jugadors taradellencs, que es va saldar amb dues grogues. Tres minuts més tard en una falta lateral, Genís fallava en no blocar la pilota fàcilment i un jugador visitant va enviar la pilota per sobre el travesser quan el més fàcil era marcar.\nAl minut 81 el Taradell va tenir l’opció d’entrar en el partit, quan després d’un córner la pilota queia als peus de Plade Roma que va enviar la pilota al travesser.\nSense més temps, el partit va arribar al final i el Taradell es queda amb els 12 punts en sis jornades.\nU.D. Taradell: Genís, Molet (Trabal), Font, Plade Roma, Tisora, Orriols, Pau, Isra (Sala), Plade Puigdesens (Erik), Yaser (Pedrón) i Vila.


Màsters en Finances - página 7 | Emagister\n...les polítiques d'inversions, l'estratègia financera o la gestió de les finances a curt termini, entre altres. Aquest màster, que ha estat seleccionat com... Los mejores profesores: Javier Rovira... Máster en Dirección Financiera otorgado por ESIC Business & Marketing school (Centro acreditado u homologado)...\n...els recursos financers de l'empresa. Es tracta d'una formació de caràcter presencial, dissenyada i impartida pel centre EAE Business School i que es dirigeix...\n...controller de gestió o assessorament. Un dels objectius del Màster en Direcció Financera és dotar a l'alumne del coneixement necessari per dominar les... Los mejores profesores: PROFESORES UEMC...\n...com el control de la despesa i la inversió. Els alumnes del programa aprenen aspectes de l'entorn empresarial de vital importància dins el disseny de...\n...En l'àmbit del món de l'administració i gestió, cal conèixer els diferents camps de la comercialització i administració de productes i serveis financer... Los mejores profesores: Área Profesorado Especializado...\n...de 1500 hores tenir el teu títol oficial a la teva casa. Crida'ns gratis i et proporcionem tota la informació necessària dels nostres Màster o Postgrau Online de Comptabilitat...\n...les masses patrimonials, els índexs i ràtios, proveïdors, clients i cash flow; a més coneixeràs la rendibilitat. PART 1. COMPTABILITAT UNITAT DIDÀCTICA 1...\n...En l'àmbit de l'administració i gestió, cal conèixer els diferents camps d'aquest entorn com les finances, gestió comptable, auditories etc... Los mejores profesores: Área Profesorado Especializado...\n...per desenvolupar aquesta tasca de manera professional. Gràcies a aquest Màster l'alumne coneixerà el procés pel qual realitzar una auditoria financera... Los mejores profesores: Área Profesorado Especializado...\n...sobre aquesta labor, arribant a especialitzar-se en tasques de comptabilitat financera o comptabilitat previsional. - Aportar a l'alumne d'una manera ràpida... Los mejores profesores: Área Profesorado Especializado...\n...estarà disponible a través de la nostra plataforma. Aprofita't dels nostres preus i despunta com un autèntic expert amb el Màster o Postgrau Online Màster... Los mejores profesores: Área Profesorado Especializado...\n...de manera professional en aquest àmbit. Les empreses necessiten diferents estratègies per tenir èxit en el mercat, una d'elles sense dubte seria la d'invertir... Los mejores profesores: Área Profesorado Especializado...\n...Gràcies a la realització d'aquest Màster coneixerà els aspectes fonamentals de la funció de l'assessor financer i comptable, a més de conèixer els productes... Los mejores profesores: Área Profesorado Especializado...\n...necessaris per exercir aquesta funció de manera professional. Analitzar el patrimoni dels comptes anuals.- Realitzar una anàlisi a l'estat del flux d'efectiu... Los mejores profesores: Área Profesorado Especializado...\n...Control de gestió Assignatura 3. Gestió de tresoreria Assignatura 4. Anàlisi i avaluació de balanços Assignatura 5. Comptabilitat fonamental...\n...arribant a realitzar diferents accions dins el marc empresarial. Analitzar el patrimoni dels comptes anuals.- Realitzar una anàlisi a l'estat del flux d'efectiu...\n...amb el Postgrau en gestió Administrativa de les Operacions de Caixa i de Productes i Serveis Financers + Titulació Universitària en Assessor de Banca...\n...formació superior inclosa al catàleg de cursos d'emagister.com. Es tracta d'un postgrau a distància que podràs estudiar des d'on vulguis i seguint els horaris que tu triïs...\n...sense titulació relacionada però que vulguin conèixer els aspectes de tresoreria. Té tres objectius principals: ensenyar-te les funcions pròpies del tresorer...\n...Aquest curs s'imparteix a distància, així que podràs compaginar l'estudi amb els teus horaris i activitats. Amb una durada flexible, en finalitzar amb...


La ministra de Ciència diu que l'assaig clínic de la vacuna Hipra va «molt bé»\nDiana Morant també ha assegurat que si tot avança correctament es podria comercialitzar «a principis de l'any vinent»\nActualitzada 12/09/2021 a les 18:22\nLa ministra de Ciència i Innovació, Diana Morant, ha dit aquest diumenge que en l'assaig clínic de la vacuna contra la covid-19 desenvolupada per la farmacèutica Hipra «aquesta anant tot molt bé» i que, si té bons resultats, podria comercialitzar-se ja «a principis de l'any que ve».\nMorant, que ha visitat la Fira del Llibre de Madrid, ha assenyalat a la premsa que «tenim el 'feedback' que està anant tot molt bé» i ha agregat que hi ha «bastantes esperances, tant a Espanya com a Europa, que sigui una molt bona vacuna».\n«Si tot va bé i l'assaig té bons resultats», Hipra té capacitat per a «començar a produir a l'octubre i estaríem parlant de tenir una vacuna espanyola que ja es podria comercialitzar a principis de l'any que ve».\nNo és només que sigui espanyola i que «per això hem de sentir-nos orgullosos, que també, sinó que a més serà una molt bona vacuna», ha ressenyat.\nLa ministra ha destacat que «està presentant bons resultats» i a més incorpora com a novetat que no necessita conservar-se a temperatures de congelació sinó de nevera, amb el que es podria parlar d'estratègies de logística, a l'hora del seu transport fins als centres de vacunació, diferents a les que tenim ara.\nLa vacuna de Hipra és de proteïna recombinant i ha tingut en compte en el seu disseny les variants alfa i beta del coronavirus, «la delta ha estat posterior», però l'empresa ja ha dit «moltes vegades» que «no li costaria res» recombinar amb noves variants.\nPer tant, ha destacat Morant, també té aquesta característica d'anar adaptant-se, perquè «en definitiva és una recombinació de les proteïnes de cadascuna de les variants», i el disseny ja «contempla la incorporació de variants: pot anar adaptant-se conforme vagin apareixent».\nA més, és de plataforma de proteïna, «cap de les quals ens han injectat és de proteïna, i hi ha bastantes esperances tant a Espanya com a Europa que sigui una molt bona vacuna».\nLa ministra ha recordat que Espanya va fer una aposta per les vacunes, i hi ha «moltes línies de recerca encara obertes» en diferents fases.\nEntre les més avançades ha citat la que desenvolupa l'equip dirigit per Mariano Esteban en el Centre Nacional de Biotecnologia (CNB-CSIC), que «ara mateix està encara en la fase d'aclariments que li ha demanat l'Agència Espanyola del Medicament», abans de passar a la fase clínica.\nComenta el contingut : La ministra de Ciència diu que l'assaig clínic de la vacuna Hipra va «molt bé»


L'Ajuntament, la OPS i la CICAD fan balanç de l'impacte de la covid-19 en el consum de drogues, que ha disminuit entre la joventut pel context de pàndemia\nEmiliano García ha destacat la importància de la col·laboració interinstitucional per al desenvolupament de les polítiques públiques sobre addiccions\n• L'Ajuntament treballa en la prevenció del consum de drogues\nL'Ajuntament de València, juntament amb l'Organització Panamericana de la Salut (OPS) i la Comissió Interamericana per al Control de l'Abús de Drogues de l'Organització d'Estats Americans (CICAD), han fet balanç sobre l'impacte de la pandèmia en les polítiques locals per a la prevenció i el tractament dels trastorns per consum de substàncies.\nEl 26 de juny de 2020, coincidint amb la celebració del Dia Internacional de la Lluita contra l'Ús Indegut i el Tràfic de Drogues, va tindre lloc la primera reunió virtual sobre la covid-19 i el consum de drogues, en la qual experts i gestors es van reunir per a debatre sobre les polítiques locals sobre consum de substàncies en el context de la pandèmia. Un seminari que va suposar una important fita científica per l'elevada representació institucional present.\nUn any després, els mateixos experts s'han reunit per a fer balanç després d'estos mesos. “S'ha conclòs que el consum de substàncies s'ha incrementat com a manera de bregar davant els malestars provocats per la Covid-19, no obstant això, en la franja de la joventut, este consum hauria disminuït, a causa del context de limitació del contacte grupal i de l'accés als espais recreatius”, ha explicat el regidor de Salut, Emiliano García.\nQuant a les polítiques públiques, en la reunió es van destacar “les iniciatives que generen una major integració entre els servicis de salut general i els especialitzats en salut mental i addiccions”. “La pandèmia està deixant aqueixa lliçó molt arrelada de no separar l'atenció a persones amb problemes mentals i de consum de la totalitat dels serveis integrats de salut”, ha indicat.\nA més, ha ressaltat que s'ha identificat “quins són aquells dispositius d'assistència, d'acompanyament o de cura que permeten aprofitar les oportunitats que ens brinden les tecnologies per a l'assistència remota i quins són els seus usos més intel·ligents per a garantir un millor i major accés, continuïtat de cures i qualitat de l'atenció”. Emiliano García ha destacat totes les accions que es van realitzar en matèria de tecnologia des de la regidoria de Salut de l' Ajuntament de València per a “adequar els programes de prevenció de les addiccions als nous mètodes de comunicació i d'aprenentatge que la situació demandava”.\nGarcía ha recordat que “queda encara molt per fer, hem de continuar veient les addiccions des de l'àmbit de la salut pública individual i comunitària, i des de la defensa dels drets humans. Des de les administracions locals, els Ajuntaments, com el de València, tenim l'obligació de continuar informant, formant i atesa la ciutadania per a previndre les addiccions, tant amb substància com sense substància”.\nPer part seua, el secretari executiu de la CICAD, Adam Namm, va assegurar durant la trobada que “ens trobem davant un panorama encoratjador, comptem ja amb més eines per a enfrontar els efectes de la pandèmia i continuem preparant-nos més i millor per a batre les seues conseqüències”. A més, va destacar l'efectivitat de la guia de l'estratègia hemisfèrica sobre drogues i el seu corresponent pla d'acció 2021 a 2025, que delinea un marc d'actuació i accions consensuades pels estats membres per a defensar els drets fonamentals de les persones i famílies afectades per les drogues.\nValència suma quatre platges del sud a la campanya “Platges sense fum”\nL'Ajuntament crea un recurs per a localitzar punts de venda de aliments de l'horta i la mar\nL'Ajuntament posa en marxa una campanya de prevenció del suïcidi\nL'Ajuntament s'unix a la campanya de conscienciació i prevenció de problemes auditius de l’OMS\nL’alcalde afirma que la situació del covid-19 a la ciutat és “clarament millor” però insisteix a “mantindre la tensió i respectar les normes”