El món s'acabà a la UIB\nXavier Graset i el seu equip feren el programa de Catalunya Ràdio en directe a la Sala Magna del Guillem Cifre\nSandra Martínez | 18 març 1999\nCada migdia 180.000 persones escolten el programa El món s'acaba que fa Xavier Graset a Catalunya Ràdio. Ahir en foren uns quants més. Almenys quatre-cents més, els estudiants que ompliren de gom a gom la Sala Magna de l'edifici Guillem Cifre de Colonya de la UIB, on el periodista i el seu equip feren el programa en directe. Era un auditori entregat que s'ho passà d'allò més bé amb les bromes de Graset que, sornaguer, va saber treure punta a l'entrevista amb el rector de la UIB, Llorenç Huguet, que li seguí la corda. Així, a una pregunta totalment capciosa, Huguet confessà que «alguna vegada» havia consultat les pàgines de Playboy i Penthouse d'Internet. No cal dir que el «pecadet» va ser rebut amb una bona colla de mambelletes. L'ovació més espectacular fou, però, quan a les queixes pels problemes d'acessos a la Universitat, Graset li demanà: «Què passa, el seu germà no li fa cas?».\n«Què bonic és estudiar el que sigui!» exclamava el periodista poc abans d'entrevistar els músics d'Antònia Font. Ells també confessaren, a les preguntes malintencionades de Graset, que en veritat mai no havien tocat en públic i que, fins i tot, ni les cançons d'aquest primer disc no les havien tocades ells.\nEntre publicitat i col·laboradors habituals, el temps es tirà al damunt d'El món s'acaba i només hi hagué cinc minuts per a Josep Hernández i José Maria Parra, coordinador i alumne guardonat del Màster d'Animació per Ordinador de la UIB. Però ni això va ser un problema. Fora ja d'antena, i per agrair-los la paciència, Graset els entrevistà un parell de minuts més.


Antaviana 4.0: 21 M Dia Mundial de la poesia: La força de la poesia/la força dels éssers humans\nDes del dia que neix la poesia, se sap que de tots els gèneres és el que té una força i una singularitat especials, perquè en pocs versos es poden expressar idees dels temes universals que els grecs i els romans ja van immortalitzar, i que els poetes de la tradició i els actuals han reelaborat en les seves obres. Per exemple, en el període malanomenat "Decadència" la poesia va ser un dels gèneres que va impedir que la llengua i la literatura catalanes fossin enterrats. Durant el període del Romanticisme, i amb la ressaca dels fets de la Revolució francesa, la poesia fou un element per reivindicar la individualitat del jo poètic, així com també de la cultura popular i també de la soledat del jo davant d'una societat en constant transformació. Durant el segle XX, es van succeir diferents moviments que semblen oposats però que alhora són complementaris: el Modernisme, el Noucentisme, el Postsimbolisme, i en cadascun els intel·lectuals i crítics van reelaborar la definició sobre què és poesia a través dels versos i de les característiques de cada corrent i autor. Durant la postguerra, la poesia, en casos com el de Pere Quart o Espriu, va servir per crear una poesia de caire realista en relació amb el context històric que van patir, generant una mena de memòria històrica mitjançant l'harmonia sil·làbica i la perfecció de les formes. Un altre cas és Vinyoli que va utilitzar l'anomenat gènere per cercar veritats absolutes a través de diferents indagacions formals i temàtiques dins d'una trajectòria poètica excel·lentíssima. I és ben cert, que la poesia és un gènere amb força i que mostra al seu torn la força dels éssers humans, ja que a través del ritme i de la rima els poetes han tractat temes com l'amor, la mort, la injustícia, la manca de llibertat individual... i ens han trasmès reflexions i ens han fet reflexionar sobre aquests temes que formen part del nostre entorn real. Ara som en un període de conflictes socials diversos arreu del món; països com Líbia, o Japó són en un punt d'inflexió, i ben segur que algun dia naixeran poetes que reflexionaran sobre aquests instants en què la fortalesa i la unió humanes són fonamentals. No hi ha vida sense poesia, ni hi ha poesia sense vida.\non de març 19, 2011\nEtiquetes de comentaris: Dia Mundial de la poesia 2011


El mes de febrer ha estat fred i molt plujós a les comarques gironines - Diari de Girona\nEl mes de febrer ha estat fred i molt plujós a les comarques gironines\nLes anomalies de temperatura van ser iguals o superiors als -3 graus en gairebé tota la província · Les precipitacions van superar la mitjana habitual amb un intens episodi de neu la darrera setmana · Els valors d'irradiació solar van estar per sota dels normals, sobretot a l'Alt Empordà\ne.don 06.03.2018 | 10:42\nA dues setmanes de l'inici de la primavera, i entrant ja en una dinàmica més pròpia d'aquesta estació, és el moment de fer balanç del febrer, un mes que va ser d'allò més intens amb el fred i la pluja com a principals protagonistes.\nLa meteorologia va estar marcada per una gran ondulació del corrent en jet als nivells mitjans de la troposfera. Aquesta configuració va afavorir una circulació meridional amb desplaçament de les masses d'aire del nord al sud. D'aquesta manera, el mes va ser fred, i en general plujós: les pertorbacions atlàntiques o les retrògrades (procedents de l'interior d'Europa) s'aprofundien quan arribaven a la Mediterrània, i inestabilitzaven el vessant oriental de la península Ibèrica.\nEl període analitzat s'ha de qualificar de termomètricament fred en l'àmbit de tot Catalunya i molt fred al Pirineu, punts més elevats del Prepirineu i també a la serra del Port. La situació és conseqüència de la circulació meridional que va dominar tot el febrer amb un desplaçament de masses d'aire fred del nord al sud.\nEls valors d'anomalia negativa (diferències de la temperatura mitjana mensual de febrer respecte de la mitjana climàtica mensual del mes de febrer pel període de referència 1961-1990) van ser iguals o inferiors als -3 graus a la província. L'Alt Empordà va ser el lloc on menys es va notar, ja que van registrar tan sols una diferència de -1 grau, un cas similar al del Baix Empordà i proper també a la situació de la Selva. En el cas del Gironès, el Pla de l'Estany i la Garrotxa va rondar els -2.\nFinalment hi ha un tercer grup on els termòmetres van baixar encara més, i van deixar anomalies superiors als 3 graus negatius. Malniu (-3º), Núria (-3,2º) o Puigcerdà (-3,9º), en són alguns dels exemples més destacats.\nEl febrer s'ha de qualificar, en general, com molt plujós en tot Catalunya. Generalment, és un dels mesos més secs de l'any, amb mitjanes climàtiques de precipitació mensual inferiors a 50 mm a gran part del país i fins i tot per sota de 30 mm en alguns casos.\nEls totals mensuals de precipitació de més de 50 mm que s'han enregistrat, i fins i tot dels 200 mm a les parts més elevades del Pirineu, superen amb escreix les modestes mitjanes climàtiques del mes de febrer. En el cas de les comarques gironines -en sintonia amb la resta de llocs- els episodis més destacats van tenir lloc la darrera setmana (entre el 26 i 28 de febrer), quan es van registrar nevades a cotes molt baixes. La Cerdanya, la Garrotxa, la Selva i el Ripollès van ser on el percentatge de precipitació acumulada va ser major, seguides del Pla de l'Estany, el Gironès i amb l'Alt i el Baix Empordà a la cua.\nMenys irradiació solar\nPel que fa als valors d'irradiació solar global, aquests han estat per sota dels normals a la major part del país, però especialment als punts del litoral, prelitoral i en aquelles parts més elevades del Pirineu occidental. La nuvolositat associada a les diferents pertorbacions que van afectar Catalunya expliquen aquests valors negatius d'anomalia.\nLes mitjanes contra les quals es comparen les dades del mes en curs s'han elaborat a partir de les dades de les estacions dels últims 10 anys (en el període comprès entre el 2007 i el 2016) i determinen que la comarca més afectada a la demarcació de Girona va ser la Selva, i la que menys, l'Alt Empordà. La resta van registrar valors força similars.


Divendres, Febrer 6, 2015 - 14:30\nTot preparat per a la "XV Marxa a Peu de Cabanes"\nMés de 400 inscrits prendran l'eixida des de la plaça Els Hostals\nEls cabanyts es preparen per a celebrar dissabte que ve, 7 de febrer, la tradicional Marxa a Peu que arriba a la seua XV edició. Es tracta d'una de les proves esportives més populars de la localitat i està organitzada pel Club Running Cabanes.\nSerà a les 9.00 hores quan els més de 400 inscrits prendran l'eixida des de la plaça Els Hostals. Recorreran un traçat de 22,6 quilòmetres, que transcorrerà pels bells paratges del terme i per llocs tan singulars com el riu Fontanelles o la senda del Pou la Bóta.\nL'alcaldessa de Cabanes, Estrella Borrás, ha felicitat hui als organitzadors de l'esdeveniment i ha animat a la participació. “És molt important la labor que realitza el Club Running en el nostre municipi, per això, tots hem de participar de forma activa, ens només els aficionats a l'esport, sinó també els familiars i acompanyants”, hi ha assenyalat Borrás.\nLa Marxa compta amb el patrocine d'un gran nombre d'empreses locals i la col·laboració del consistori. A més, enguany, la Regidoria de Turisme també ha volgut sumar-se a la competició i repartirà material tècnic entre els assistents. L'edil de l'àrea, Lucia García, ha explicat que “gràcies a la carrera de muntanya es reunixen moltíssims visitants a Cabanes. És una bona oportunitat per a donar a conéixer el nostre patrimoni i, per això, recolzarem sempre este tipus d'iniciatives”.\nIII Caminada no competitiva: paral·lelament a la Marxa a Peu, se celebrarà la III Caminada no competitiva de Cabanes de 13km. Una bona opció per a aquelles persones que vullguen disfrutar del senderisme en un dia tan especial, però sense classificació. Esta alternativa ha respost amb escreix les expectatives amb més de 80 inscrits fins al moment.


És per això que vam decidir que els autocars de la Garriga (que sortiran el mateix dia 11, a les 13:30 h, des de davant del Caprabo) vagin a la ciutat comtal: per garantir una assistència massiva a la manifestació principal. Tot i això, hi ha un bon nombre de garriguencs que aniran, pels seus mitjans, a Berga, on gaudiran d'un fet únic i històric. Bon viatge per als guerrers que al seu poble són fidels...\nEls tiquets pels autocars es poden aconseguir als comerços Can Baldich, Valldoriola, L'Artesà, El Racó de la Txus i La Vienesa i s'estan venent a un ritme inferior al d'anys anteriors, però cal tenir en compte la gent que ha dit que anirà a Berga i la que anirà a Barcelona a passar el dia i ens diuen que ho faran pels seus propis mitjans. Hom preveu menys col·lapse en el transport públic i, per tant, sembla poc arriscat agafar-lo. A més, no hi ha amenaça de vaga de Renfe, com l'any passat. Recordeu inscriure'us al web oficial un cop tingueu decidit que assistiu a la Diada!\nL'ANC la Garriga serem demà dissabte dia 3 a la plaça de Can Dachs durant tota la jornada, així com diumenge a la tarda, amb una parada on també s'hi podran adquirir tiquets. Alhora, seguim regalant estelades, tant a les nostres parades com a les botigues on es venen els tiquets, doncs el poble ha de rentar la cara a les ensenyes que hi ha penjades, que el sol les ha estat maltractant tot l'any i no llueixen prou! Malauradament, però, no podem vendre samarretes oficials, tot i que es poden trobar a alguns supermercats Esclat - Bonpreu de poblacions properes com Lliçà o Centelles.\nA aquestes alçades, el més normal és que ja se sàpiga en què consisteix l'11 de Setembre d'enguany organitzat per l'ANC, però per si algú encara no ho té clar, pot consultar la guia completa que han elaborat els companys de Vilaweb en aquest enllaç.


TAC12 TV - El PSC demana a ERC que retiri la moció sobre els trens a la ciutat de Tarragona\nEl PSC demana a ERC que retiri la moció sobre els trens a la ciutat de Tarragona\nDivendres, 09 Març 2018 17:05\nRenunciar als trens de llarga distància seria la pèrdua definitiva per Tarragona, diu l'equip de Govern de l'Ajuntament que demana a ERC que retiri la moció que reclama l'increment de trens regionals per fer front als pronòstics de pèrdua de connexió de llarg recorregut. El grup municipal del PSC aposta per l'acord de territori que ja s'ha començat a dibuixar, per aconseguir la construcció del bypass que permeti l'arribada de l'alta velocitat a la ciutat.\nL'equip de Govern rebutja definitivament la proposta d'Esquerra que s'ha de debatre al proper Ple Municipal, i que preveu demanar un augment de freqüències de trens regionals a la ciutat de Tarragona quan, a causa del corredor del mediterrani, es perdin les connexions de llarga distància en detriment de l'estació del Camp de Tarragona. Des del PSC insistiran en la construcció del bypass que es preveu al Pla Territorial del Camp de Tarragona per permetre el desviament dels trens d'alta velocitat fins la mateixa ciutat, com passa a Lleida o Saragossa.\nPer això han començat les negociacions per establir un acord de territori que acabi amb la pèrdua de connexió ferroviària i compleixi les demandes de tots els municipis i pols econòmics. Entre d'altres aspectes, Tarragona també reclama que no es desmantelli la línia Vandellós-Cambrils-Salou i s'aprofiti pel futur projecte del tramvia del Camp de Tarragona.\nMés en aquesta secció: « Álvaro Vázquez entra a la llista de Granada Tarragona saneja els comptes municipals dos anys abans del previst »


En Comú Podem insisteix al Parlament i porta a la Comissió Europea l’aparició de les esferes de plàstic a La Pineda - Podem Catalunya\nLa diputada Yolanda López torna a instar el Govern a actuar davant la seva inacció l’aparició de pèl·lets a les platges tarragonines, mentre que l’eurodiputat Ernest Urtasun eleva a la Comissió Europea una problemàtica que es va repetir la passada setmana\nEl 19 de desembre, la platja de La Pineda va aparèixer plena d’incomptables pilotes de microplàstics, després de dies de pluja i vent. En Comú Podem, de la mà de la diputada tarragonina Yolanda López, porta fent seguiment dels episodis d’aparició dels denominats pèl·lets des del gener del 2019. En aquest, ECP va demanar a la Conselleria de Medi Ambient que estudiés la repercussió mediambiental i el grau de toxicitat de les boles de polietilè que van aparèixer a la Platja de la Pineda. El Departament de Territori i Medi Ambient es va comprometre a realitzar les tasques necessàries per esclarir els fets i adoptar les mesures pertinents. Dos anys després, però, es repeteix la història i el conseller Damià Calvet continua sense prendre cap actuació.\nParal·lelament, el grup parlamentari d’En Comú Podem i la diputada Yolanda López han treballat amb entitats ecologistes del territori i internacionals. Aquestes entitats han denunciat i investigat en reiterades ocasions l’aparició dels pèl·lets i els danys que poden portar a les costes tarragonines i els greus perjudicis que tenen per la fauna marina. Un recent estudi de contaminació marítima de l’entitat Surfrider Foundation constata que el cas de les platges Tarragonines és el més greu d’Europa.\nDavant la inacció del Govern, Catalunya En Comú Podem va tornar a registrar preguntes al Parlament el passat 3 de desembre, poc més de dues setmanes abans de la darrera aparició de pèl·lets a la costa. Es va demanar informació sobre la data de començament de les labors per conèixer l’origen d’aquest incident i si aquestes han donat resultat per aclarir si l’origen dels microplàstics va ser successos al mar o d’abocaments produïts a la costa al voltant del port. També es va preguntar les consultes realitzades al Port de Tarragona i les respostes obtingudes.\nEls microplàstics han tornat a la costa tarragonina, sense que el Govern hagi aclarit les accions realitzades per aclarir el seu origen i sense aportar cap solució. El 22 de desembre acabarà aquesta legislatura i es dissoldrà el Parlament. Mentrestant, el Govern i el conseller Damià Calvet, continuaran mirant cap a un altre costat i sense solucionar aquest greu problema. Per això, En Comú Podem ha elevat la problemàtica a la Comissió Europea a través de l’eurodiputat Ernest Urtasun, per tractar de trobar solucions a aquesta perillosa problemàtica.


La jornada es va desenvolupar en diferents espais del sud de la ciutat (places de Picasso, Termes i Rogelio Soto i al parc Central) on van enregistrar escenes del vídeoclip que il·lustrarà la cançò. El rap pretén reivindicar la diversitat com un valor afegit de la societat, trencant tòpics i estigmes.\nPer a la seva creació, es compta amb Nel·lo C (Oriol Carcolse), compositor, músic, cantant i productor sabadellenc. Nel·lo C es distingeix a les seves lletres pel compromís social i la reivindicació de valors i els drets civils. El raper local va participat també en la filmació del clip aquest cap de setmana.\nNo és la primera incursió en el món de l’audiovisual dels membres del Consell. Un dels projectes del curs passat va ser precisament la confecció d’un petit vídeo contra la discriminació del col·lectiu LGTBI, en el marc del programa municipal “Ventilem armaris”.\nLa trobada de diumenge va servir, també, per treballar altres aspectes com la participació dels infants i adolescents en el desenvolupament de la capitalitat cultural de Sabadell al 2024.\nTags: Cicles de vida, Consell d'Infants, Infància


EVEREST VESTUARI PROFESSIONAL – UBC\nEtiquetes: Vestuari professional\nA Everest vestim i calcem al professional des de l’any 1990.\nSom una botiga especialitzada en vestuari i calçat laboral.\nDentistes, cambrers, jardiners, farmacèutics, cuiners, guixaires, mecànics, treballadors via pública, perruquers, infermers, electricistes, entrenadors, pastissers, forestals, recepcionistes, centres de jardineria, pintors, xefs, fontaners, mestres, fisioterapeutes, obrers, dependents, metges, cuidadors, personal de manteniment, etc… són els nostres clients. Som una petita empresa familiar que pretenem establir una relació de confiança amb els nostres clients, de manera que no només ens vegin com la seva empresa proveïdora de vestuari, sinó també com un assessor comercial en qui recolzar-se i confiar en qualsevol escenari. Creiem en les relacions de llarg termini i és per això que per a nosaltres la comunicació és primordial satisfent als nostres clients amb un alt nivell d’exigència en termes de qualitat en el vestir. Per això invertim temps en el contacte dels millors proveïdors a nivell nacional i internacional i així lliurar preus competitius als nostres clients.\nDisposem d’un ampli estoc de peces de vestir confeccionades amb la més alta tecnologia en qualitat, disseny, brodats i estampats. Lliurant creacions còmodes, pràctiques i funcionals. Fent un vestir confortable i elegant. Teixits i acabats de qualitat amb la imatge personalitzada de la seva empresa. El nostre objectiu, la seva comoditat en el treball.\nLa nostra experiència de gairebé trenta anys en el món del vestuari laboral i la nostra dedicació exclusivament a la venda d’uniformes i vestuari d’imatge en general, ens ha proporcionat un Know – How que ens ha permès ser un referent en el nostre sector a Tarragona. La nostra empresa, amb llarga experiència en el sector del vestuari professional, té com a objectiu atendre les propostes dels nostres clients, proporcionar un vestuari ajustat a les seves necessitats i alhora aportar una imatge corporativa unificada de qualitat. Així mateix i per cobrir les exigències del mercat, disposem d’un ampli assortiment de peces d’estoc per donar un servei ràpid als nostres clients. La nostra major satisfacció, és l’alt grau de fidelitat i augment constant en el nombre dels nostres clients.


Jaume Ferrer - El sistema de control de les empreses que ens ve de la Xina (i no només de les empreses) | NacióDigital\nper Jaume Ferrer, 18 de setembre de 2019 a les 10:34 |\nUna vegada demostrat que un bon algoritme com el de Google funciona raonablement bé pels objectius pels quals ha estat dissenyat, organitzar la informació, es tendeix a aplicar l'invent a tota classe de camps possibles. És allò de mirar també cap als cantons. L'algoritme de Google cerca valorar l'expertesa (si en sabeu o no del que toqueu), l'autoritat (si ets reconegut pels altres), i la confiabilitat (quins senyals dones de què ens podem refiar de tu i que no ets un "friki" o un "matat", que no ets un "fora del sistema"). La veritat és a la primera pàgina de resultats, o a les puntuacions de rating mes altes de... El Corporate Social Credit System, que segons un document de la Cambra de Comerç Europea a la Xina, és el sistema de control i monitorització de les empreses que segueix aquest model de pensament i actuació.\nAquest és el pla concebut per usar la tecnologia ja disponible amb l'objectiu de guiar els actors econòmics, les empreses i altres organitzacions en el mercat i definir, de fet, l'accés al mercat. No es tracta tant de definir un model clàssic de què està permès, no permès, legal o il·legal, sinó de captar uns senyals i algorítmicament emetre unes puntuacions que en conjunt defineixen si passa, no passa, passa amb nota, o no cal que tornis mai més... Tot funciona per escales, puntuacions i ponderacions. Com les notes de 0 a 10 de tota la vida. Amb una 4,6 puc passar? I va lligat a sistemes de càstig (denegació de permisos o crèdits) i de recompenses (accés a permisos i crèdits o ajuts). Aquí no hi ha presumpció d'innocència. No és un codi penal inserit en un marc constitucional, s'assembla més als termes d'us que mai es llegeixen i s'accepten sense més.\nEl sistema funciona ja com a programa pilot en diversos territoris i ciutats, entre elles Tianjin i Shengyan al nord, Shanghai i Nanjing a l'est, i Chengdu a l'oest. La idea és estendre'l a tot el país el 2020. Des del 2013 el govern xinès ha publicat més de 350 normatives a nivell nacional i més de 1.000 documents a nivell local. Tot i així, esbrinar quins d'aquests documents i normatives m'afecten i de quina manera no es tasca fàcil, i requereix un treball intens llarg i especialitzat, segurament per part d'un extern (afina el llapis preu/hora d'un consultor expert en normativa xinesa). Per aquesta tasca, una empresa gran està millor preparada que una de petita. Les normes d'un sistema de selecció natural defineixen qui pot triomfar. I mai es podran evitar situacions com la del protagonista del Castell de Kafka, que no sabia ni on parava, què havia fet o què li esperava.\nLa informació captada és de 360 graus al voltant de l'empresa: transferència de dades que fa l'empresa, declaracions diverses, dades de producció, de medi ambient, de R+D, de comerç electrònic, de comerç internacional a través de l'administració duanera, de relacions públiques, nivell de qualitat dels productes, finances i fiscalitat. Un control contínuament actualitzat i millorat. I la informació és captada a través d'inspeccions regulars, inspeccions per mitjans digitals, monitorització en temps real, dades de tercers com ara agències de rating, i fins i tot de vídeovigilància. Això afecta a totes les empreses independentment de la seva forma de propietat, i com a bon sistema de control, també converteix a les empreses en controladores dels seus proveïdors, clients i subcontractats. Participen en el disseny del projecte empreses com Huawei, Tencent, Ali Baba, VisionVera o Taiji Computer, les equivalents als Google i Facebook nostres.\nAquest sistema de control sembla que és la realitat que ens ve (aquesta vegada des de la Xina, com ens va venir la pólvora), i és a la vegada paral·lel i interconnectat amb el sistema de control de les persones. I no és privatiu de la Xina, les empreses de Silicon Valley estan fent el mateix, potser sense tanta publicitat ni programes de televisió o articles de premsa. En Yuval Harari, intel·lectual mediàtic jueu, ens diu que és el model de control total aplicat als Territoris Ocupats, i que l'evolució de la tecnologia actual permet el que és una centralització de dades en poques mans. El que en principi definia el poder era possessió de la terra, després van passar a ser els mitjans de producció, i ara són les dades, el que defineix el poder.


Noticia UPV: Carmina Peiró, Blanca Baixauli i Vicente Ortí geolocalitzen personalitats de referència en múltiples àmbits | Universitat Politècnica de València\nDones en el mapa\nCarmina Peiró, Blanca Baixauli i Vicente Ortí geolocalitzen personalitats de referència en múltiples àmbits\nTres joves graduats per l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Geodèsica, Cartogràfica i Topogràfica de la Universitat Politècnica de València (ETSEGCT-UPV) -Carmina Peiró, Blanca Baixauli i Vicente Ortí- han desenvolupat el projecte "Les dones en el mapa".\nEs tracta d'una nova aplicació que geolocalitza dones destacades de la història de la humanitat, excel·lents en les seues àrees de coneixement respectives. L'aplicació recull dades sobre vertaders referents en camps tan diversos com la informàtica i les telecomunicacions, les ciències biològiques, les belles arts o la política, entre d'altres.\nSegons apunten els seus autors, ja hi ha molts llistats sobre dones que han aconseguit l'èxit o han sigut rellevants en la seua àrea de treball. Aquesta aplicació pretén anar més enllà, i permet geoposicionar-les a fi d'extraure diferents conclusions mitjançant una simple ullada, com per exemple, a quina part del món les dones han destacat més en un camp determinat.\nMitjançant eines de geoprocessos, els tres joves enginyers van extraure les coordenades de les ciutats on han destacat aquestes dones, informació fonamental per a geolocalitzar-les i visualitzar-les en un mapa.\nDe cada dona, se'n genera una fitxa que inclou el nom i cognoms; la data de naixement -i, si s'escau, de defunció-; la ciutat i el país de naixement o residència, o rellevant; i l'àrea de coneixement i la professió. La fitxa es completa amb una breu descripció dels seus èxits, i inclou també una pel·lícula amb l'evolució temporal de la localització de les dones en el mapa, una mena de cronobiografies geolocalitzades.\nAna Anquela, directora de l'ETSEGCT-UPV, afirma que "aquesta eina pot servir de base per a estudis de com, al llarg del temps, la dona ha anat aconseguint protagonisme en la societat. La variable de posició geogràfica enriqueix l'anàlisi de forma exponencial, ja que evidencia els territoris amb un major desenvolupament econòmic i major tolerància social al llarg de la història".\nLa plataforma és oberta, de manera que qualsevol ciutadà hi pot incloure noves dades sobre més dones i geoposicionar-les en el mapa.\n"Amb aquesta aplicació", assenyalen els creadors, "volem homenatjar totes les dones que, malgrat els obstacles que han trobat en el camí, han aconseguit grans avanços en les seues àrees de treball. De dones amb talent, n'hi ha hagut sempre. Una altra cosa és que hagen sigut menyspreades o tapades per l'ombra de l'home. El que fem nosaltres és posar-les en el mapa".


Col·loqui sobre aspectes econòmics en la bretxa de gènere | Intersindical Valenciana\nUn moment de la presentació. Foto de Beatriu Cardona\n13 / 03 / 2019 | Dolors Jimeno\nEixes diferències són problemes estructurals, no culpa de les dones\nLa setmana passada va ser una setmana feminista, farcida d’actes molt interessants. El dia 6, després de l’assemblea preparatòria de la manifestació, vam tenir la satisfacció d’acollir el col·loqui sobre dones i economia. Ens van acompanyar Vanessa Campos i Marcela Jabbaz, totes dues professores doctores de la Universitat de València.\nMarcela va traslladar-nos l’estudi que ha fet sobre la bretxa de gènere a la Comunitat Valenciana. Com a dona feminista, la seua intervenció va estar amerada d’interessantíssimes reflexions sobre les diferències de gènere de tot tipus i va alertar-nos amb una frase ben aclaridora: Eixes diferències són problemes estructurals, no culpa de les dones.\nMarcela Jabbaz Churba és doctora en Sociologia per la Universitat de València, ha estat investigadora del Consejo Nacional de Investigaciones Científicas y Tecnològicas de la Argentina y directora del Centro de Estudios Organizacionales de la Universidad de Buenos Aires. Ha impartit classes de grau i postgrau en diferents universitats de la Argentina. Des de 2002 viu a la Comunitat Valenciana i des de desembre de 2010 és professora del Departament de Sociologia i Antropologia Social de la Universitat de València a l’àrea de Metodologia de la Investigació. I des de 2015 en el Màster en Gènere i Polítiques d’Igualtat de la mateixa universitat. Les seues línies d’investigació i la seua producció científica actual són els estudis de gènere, les polítiques públiques, la interculturalitat i la metodologia de la investigació.\nSobre la bretxa de gènere, acaba de publicar un llibre i un article. El llibre és una prospectiva d’autoria múltiple que es diu: “La societat valenciana en transformació (1975-2025). I l’article en la revista mexicana Convergencia: La brecha salarial de género en las instituciones científicas. Estudio de caso en la Universitat de València.\nActualment està realitzant també investigacions en un projecte europeu de 5 països sobre el tema d’estereotips de gènere juvenils, de l’educació al treball; i una altra, sobre custòdia, visites, pàtria potestat en els processos de separació o divorci.\nA continuació va intervenir Vanessa Campos i Climent, doctora en Economia Social amb menció internacional, Professora Contractada Doctora del Departament de Direcció d’Empreses de la Universitat de València i actualment codirectora el Màster en Estratègia d’Empresa de la mateixa Universitat.\nLa seua recerca i publicacions giren en torn a temes relacionats amb la Sostenibilitat Corporativa i l’Ètica en els negocis, durant el 2018 ha coordinat el primer estudi sobre l’impacte de l’Economia del Bé Comú en el teixit empresarial europeu realitzat per la Càtedra en Economia del Bé Comú de la Universitat de València, els resultats del qual van ser presentats el passat 19 de febrer a Viena. Sobre açò va centrar la seua intervenció en l’acte que estem ressenyant. També ens va parlar del seu pas per l’empresa privada i les diferències amb la universitat.\nAl llarg de la seua carrera com a professora universitària, ha publicant nombrosos articles científics internacionals sobre economia i empresa, així com capítols de llibres, col·laborant també en l’emissió d’informes tècnics per a la Comissió Europea en matèria de mercats agrícoles i estratègies de supervivència de les xicotetes explotacions agràries.\nTanmateix, ha publicat diversos llibres sobre casos d’èxit d’empreses socials valencianes amb l’editorial Vincle que inclouen el cas Consum (2014) i el de Caixa Popular (2015).\nAbans de dedicar-se a la docència universitària va exercir com a directiva en l’empresa privada, desenvolupant activitats en el sector de la consultoria estratègica i la banca. Actualment publica setmanalment al “Valencia Plaza” la columna d’opinió “Acidesa Valenciana” on reflexiona sobre temes d’actualitat relacionats amb l’economia i els negocis en clau valenciana i escrit en la nostra llengua.


El Liceu, el Conservatori i la Fundació Ferrer-Salat acorden promoure oportunitats a joves músics\nLa propera coincidència dels aniversaris del Liceu -els 185 anys que farà el Conservatori al febrer i els 175 del teatre a l'abril- ha propiciat una n\nova mostra de col·laboració entre aquestes dues institucions i la Fundació de Música Ferrer-Salat. Promoure les oportunitats dels joves estudiants del Conservatori al teatre és l'objectiu d'aquest acord que il·lustra que totes les parts coincideixen en la vocació i en la creença de la capacitat que té la música de transformar les persones. N'hem parlat amb Valentí Oviedo, director general del Gran Teatre del Liceu, Maria Serrat, directora del Conservatori del Liceu, i Sergi Ferrer-Salat, president de la Fundació de Música Ferrer-Salat.\nLa propera coincidència dels aniversaris del Liceu -els 185 anys que farà el Conservatori al febrer i els 175 del teatre a l'abril- ha propiciat una nova mostra de col·laboració entre aquestes dues institucions i la Fundació de Música Ferrer-Salat. Promoure les oportunitats dels joves estudiants del Conservatori al teatre és l'objectiu d'aquest acord que il·lustra que totes les parts coincideixen en la vocació i en la creença de la capacitat que té la música de transformar les persones. N'hem parlat amb Valentí Oviedo, director general del Gran Teatre del Liceu, Maria Serrat, directora del Conservatori del Liceu, i Sergi Ferrer-Salat, president de la Fundació de Música Ferrer-Salat.\nL'Alexis Cárdenas Quartet i el pianista Andrés Beeuwsaert, en els 110 anys de la Casa Amèrica\nEl Centre Artesà Tradicionàrius de Barcelona acollirà aquest dijous un concert especial amb el qual se celebrarà el 110è aniversari de la Casa Amèrica\nCatalunya. Un elenc de músics amb orígens al continent americà acostaran el públic a una combinació de sonoritats d'arrel i aromes de jazz. Es tracta d'una actuació encapçalada pel violinista Alexis Cárdenas, que amb el seu quartet s'afegirà a les notes del piano de l'argentí Andrés Beeuwsaert. El quartet de Cárdenas és un projecte relativament jove, creat fa tres anys amb músics veneçolans residents a Europa: mentre el violinista viu ara a París, la resta de músics tenen la seva residència a Madrid, Barcelona i Santander. La formació es completa amb Leo Rondón, intèrpret de quatre; el piano de Johnny Kotock i Mario Capodicasa al contrabaix. Pel que fa a Beeuwsaert, és conegut per ser l'ànima del trio argentí Aca Seca, artesans de l'adaptació de la música d'arrel als temps actuals, i que s'unirà al quartet de Cárdenas.\nEl Centre Artesà Tradicionàrius de Barcelona acollirà aquest dijous un concert especial amb el qual se celebrarà el 110è aniversari de la Casa Amèrica Catalunya. Un elenc de músics amb orígens al continent americà acostaran el públic a una combinació de sonoritats d'arrel i aromes de jazz. Es tracta d'una actuació encapçalada pel violinista Alexis Cárdenas, que amb el seu quartet s'afegirà a les notes del piano de l'argentí Andrés Beeuwsaert. El quartet de Cárdenas és un projecte relativament jove, creat fa tres anys amb músics veneçolans residents a Europa: mentre el violinista viu ara a París, la resta de músics tenen la seva residència a Madrid, Barcelona i Santander. La formació es completa amb Leo Rondón, intèrpret de quatre; el piano de Johnny Kotock i Mario Capodicasa al contrabaix. Pel que fa a Beeuwsaert, és conegut per ser l'ànima del trio argentí Aca Seca, artesans de l'adaptació de la música d'arrel als temps actuals, i que s'unirà al quartet de Cárdenas.\nMariola Membrives amb Masa Kamaguchi actua aquest cap de setmana al Sunset Jazz Club de Girona\nL'artista Mariola Membrives destaca en l'oferta musical que transporta les sonoritats d'arrel a terrenys actuals i a l'exploració. Aquest cap de setma\nna, Girona acollirà un concert de la cantant andalusa, en aquest cas al costat del contrabaixista d'origen japonès Masa Kamaguchi, amb una proposta que contindrà, en part, cançons del primer àlbum de la cantant, titulat "Llorona" i inspirat en una cèlebre llegenda llatinoamericana. El disc naixia d'un espectacle homònim on la veu i el contrabaix eren els protagonistes, i ara, uns quants anys més tard, tornen a trobar-se a l'escenari del Sunset Jazz Club de Girona, amb material que encara no havien posat en escena i que té molts colors i orígens. N'hem parlat amb la mateixa Mariola Membrives.\nL'artista Mariola Membrives destaca en l'oferta musical que transporta les sonoritats d'arrel a terrenys actuals i a l'exploració. Aquest cap de setmana, Girona acollirà un concert de la cantant andalusa, en aquest cas al costat del contrabaixista d'origen japonès Masa Kamaguchi, amb una proposta que contindrà, en part, cançons del primer àlbum de la cantant, titulat "Llorona" i inspirat en una cèlebre llegenda llatinoamericana. El disc naixia d'un espectacle homònim on la veu i el contrabaix eren els protagonistes, i ara, uns quants anys més tard, tornen a trobar-se a l'escenari del Sunset Jazz Club de Girona, amb material que encara no havien posat en escena i que té molts colors i orígens. N'hem parlat amb la mateixa Mariola Membrives.\nEl "Rigoletto" de Verdi torna al Liceu amb el debut escènic a l'estat espanyol de Benjamin Bernheim\nEl coliseu de la Rambla ha programat 15 funcions, entre aquest diumenge i el 19 de desembre, de l'òpera "Rigoletto" de Giuseppe Verdi, amb llibret de\nFrancisco Maria Piave adaptat a partir de l'obra de teatre "Le roi s'amuse", de Victor Hugo. És la segona òpera més representada al Liceu: es va estrenar el 1853 i des d'aleshores se n'han fet 375 representacions. En aquesta ocasió, el coliseu reposa la coproducció amb el Teatro Real que ja es va estrenar el 2009 i que és obra de Monique Wagemakers. La directora d'escena holandesa posa una escenografia minimalista i moderna al servei del dramatisme de l'obra i d'una reflexió sobre l'abús de poder. I per afrontar la partitura verdiana, el Liceu ha reunit un doble repartiment d'artistes on destaca el debut escènic a l'estat espanyol del tenor francès Benjamin Bernheim com a duc de Màntua.\nEl coliseu de la Rambla ha programat 15 funcions, entre aquest diumenge i el 19 de desembre, de l'òpera "Rigoletto" de Giuseppe Verdi, amb llibret de Francisco Maria Piave adaptat a partir de l'obra de teatre "Le roi s'amuse", de Victor Hugo. És la segona òpera més representada al Liceu: es va estrenar el 1853 i des d'aleshores se n'han fet 375 representacions. En aquesta ocasió, el coliseu reposa la coproducció amb el Teatro Real que ja es va estrenar el 2009 i que és obra de Monique Wagemakers. La directora d'escena holandesa posa una escenografia minimalista i moderna al servei del dramatisme de l'obra i d'una reflexió sobre l'abús de poder. I per afrontar la partitura verdiana, el Liceu ha reunit un doble repartiment d'artistes on destaca el debut escènic a l'estat espanyol del tenor francès Benjamin Bernheim com a duc de Màntua.\nEl saxofonista, flautista i compositor Gautama del Campo publica "Salvaje moderado"\nAvui fem un tast de l'últim disc del saxofonista, flautista i compositor Gautama del Campo, músic d'origen andalús del qual diuen, sovint, que ha acon\nseguit crear un pont imaginari entre el flamenc i el jazz. L'última prova d'això és el disc "Salvaje moderado", 12 peces de tall i estructura flamenques amb un estil força personal, que s'adiu amb el títol de l'àlbum. N'hem parlat amb ell mateix.\nAvui fem un tast de l'últim disc del saxofonista, flautista i compositor Gautama del Campo, músic d'origen andalús del qual diuen, sovint, que ha aconseguit crear un pont imaginari entre el flamenc i el jazz. L'última prova d'això és el disc "Salvaje moderado", 12 peces de tall i estructura flamenques amb un estil força personal, que s'adiu amb el títol de l'àlbum. N'hem parlat amb ell mateix.\nEl VEUS, el Cor Jove Amics de la Unió i el Cor de Cambra de Granollers ofereixen "Poemari"\nEl Teatre Auditori de Granollers acollirà aquest diumenge un projecte coral singular que ajunta dalt del mateix escenari el VEUS -Cor Infantil Amics d\ne la Unió-, el Cor Jove Amics de la Unió i el Cor de Cambra de la capital vallesana, amb el pianista Jordi Masó. És el "Poemari", amb un repertori de compositors catalans que musiquen textos de diversos autors a lliure elecció. La idea inicial del projecte era contactar amb un seguit de compositors de música coral per posar en valor la seva feina. N'hem parlat amb Josep Vila Jover, director del Cor Infantil Amics de la Unió, que diumenge compartirà la direcció del concert amb Marta Dosaiguas, directora del Cor Jove Amics de la Unió.\nEl Teatre Auditori de Granollers acollirà aquest diumenge un projecte coral singular que ajunta dalt del mateix escenari el VEUS -Cor Infantil Amics de la Unió-, el Cor Jove Amics de la Unió i el Cor de Cambra de la capital vallesana, amb el pianista Jordi Masó. És el "Poemari", amb un repertori de compositors catalans que musiquen textos de diversos autors a lliure elecció. La idea inicial del projecte era contactar amb un seguit de compositors de música coral per posar en valor la seva feina. N'hem parlat amb Josep Vila Jover, director del Cor Infantil Amics de la Unió, que diumenge compartirà la direcció del concert amb Marta Dosaiguas, directora del Cor Jove Amics de la Unió.\nLa Biblioteca de Catalunya acull la jornada "Pedrellianes a l'acció"\nDemà dijous, a la Biblioteca de Catalunya, tindrà lloc una nova edició de la jornada titulada "Pedrellianes", una iniciativa ideada per aquesta instit\nució ja fa 5 anys, el 2017, l'any en què se celebrava el centenari de la Secció de Música, que va ser impulsada per Felip Pedrell. D'aquí, doncs, el títol escollit. Ara bé, després d'haver nascut com a punt de trobada del sector musical en sentit ampli i de superar l'escull de la pandèmia l'any passat, les Pedrellianes d'enguany prenen un nou caire sota l'epígraf "Pedrellianes a l'acció". Una de les institucions que participarà en aquestes Pedrellianes és la Fundació Manuel Blancafort, que sempre hi havia estat present fins ara i aquest any ho farà de manera activa. N'hem parlat amb Eugènia Serra, directora de la Biblioteca de Catalunya, Rosa Montalt, responsable de la Secció de Música d'aquest mateix centre i amb Manuel Romaní Blancafort, net del compositor Manuel Blancafort.\nDemà dijous, a la Biblioteca de Catalunya, tindrà lloc una nova edició de la jornada titulada "Pedrellianes", una iniciativa ideada per aquesta institució ja fa 5 anys, el 2017, l'any en què se celebrava el centenari de la Secció de Música, que va ser impulsada per Felip Pedrell. D'aquí, doncs, el títol escollit. Ara bé, després d'haver nascut com a punt de trobada del sector musical en sentit ampli i de superar l'escull de la pandèmia l'any passat, les Pedrellianes d'enguany prenen un nou caire sota l'epígraf "Pedrellianes a l'acció". Una de les institucions que participarà en aquestes Pedrellianes és la Fundació Manuel Blancafort, que sempre hi havia estat present fins ara i aquest any ho farà de manera activa. N'hem parlat amb Eugènia Serra, directora de la Biblioteca de Catalunya, Rosa Montalt, responsable de la Secció de Música d'aquest mateix centre i amb Manuel Romaní Blancafort, net del compositor Manuel Blancafort.\nEl Gran Teatre del Liceu acull la 12a edició de la Trobada ROCE\nEs farà de dijous a dissabte d'aquesta setmana i serà la primera jornada presencial d'aquesta trobada de la Xarxa Espanyola d'Organitzadors de Concert\ns Educatius i Socials ( ROCE és la seva sigla en espanyol. N'hem parlat amb Toni Pallès, director del departament musical, educatiu i social del Liceu; Jordina Oriols, responsable del Servei Educatiu Liceu Aprèn, i Silvia Carretero, presidenta de ROCE.\nEs farà de dijous a dissabte d'aquesta setmana i serà la primera jornada presencial d'aquesta trobada de la Xarxa Espanyola d'Organitzadors de Concerts Educatius i Socials ( ROCE és la seva sigla en espanyol. N'hem parlat amb Toni Pallès, director del departament musical, educatiu i social del Liceu; Jordina Oriols, responsable del Servei Educatiu Liceu Aprèn, i Silvia Carretero, presidenta de ROCE.\nConeixem el jove talent musical Camil Arcarazo\nUn dels noms que es repetirà a més d'una agenda musical aquests propers dies és el de Camil Arcarazo, jove músic que ja fa un temps començava a despun\ntar en l'àmbit del jazz i que ara ja és requerit pels programadors. Si, justament ahir, el destacàvem tot parlant del cicle de Vermuts Musicals impulsats des de l'Orfeó Atlàntida, una altra ocasió per veure'l serà dins l'edició del festival Django, de l'Hospitalet de Llobregat, que arrenca aquest divendres. I al desembre, actuarà en format de quartet al Milano Jazz Club, de Barcelona. Una triple excusa, doncs, que ens porta avui a fer un petit perfil d'aquest artista que, com ell mateix ens ha explicat, es va començar a formar musicalment als quatre anys.\nUn dels noms que es repetirà a més d'una agenda musical aquests propers dies és el de Camil Arcarazo, jove músic que ja fa un temps començava a despuntar en l'àmbit del jazz i que ara ja és requerit pels programadors. Si, justament ahir, el destacàvem tot parlant del cicle de Vermuts Musicals impulsats des de l'Orfeó Atlàntida, una altra ocasió per veure'l serà dins l'edició del festival Django, de l'Hospitalet de Llobregat, que arrenca aquest divendres. I al desembre, actuarà en format de quartet al Milano Jazz Club, de Barcelona. Una triple excusa, doncs, que ens porta avui a fer un petit perfil d'aquest artista que, com ell mateix ens ha explicat, es va començar a formar musicalment als quatre anys.\nEl Monestir de Pedralbes acull un homenatge a Montserrat Figueras en els 10 anys de la seva mort\nL'església del Monestir de Pedralbes acollirà demà, a dos quarts de nou del vespre, aquest aquest homenatge, just el dia exacte en què s'escau el desè\naniversari de la defunció de la soprano. Els seus fills, Ferran i Arianna Savall, sobretot, han estat els impulsors d'aquest esdeveniment, a mig camí entre el concert i el recital de poesia. Nascuda a Barcelona el 15 de març de 1942, Montserrat Figueras està considerada la cantant de referència en el camp de la música medieval a barroca. Es va formar a l'entorn d'Ars Musicae i també a Basilea. Al costat de Jordi Savall, va fundar els grups Hespèrion XX, la Capella Reial de Catalunya i Le Concert des Nations, amb els quals va fer nombrosos concerts, així com el segell Alia Vox que va enregistrar més d'una cinquantena de discos, molts d'ells distingits amb premis internacionals. La seva trajectòria la va dur a col·laborar amb nombrosos artistes i músics i diversos d'ells participaran a l'acte de demà. N'hem parlat amb Arianna Savall.\nL'església del Monestir de Pedralbes acollirà demà, a dos quarts de nou del vespre, aquest aquest homenatge, just el dia exacte en què s'escau el desè aniversari de la defunció de la soprano. Els seus fills, Ferran i Arianna Savall, sobretot, han estat els impulsors d'aquest esdeveniment, a mig camí entre el concert i el recital de poesia. Nascuda a Barcelona el 15 de març de 1942, Montserrat Figueras està considerada la cantant de referència en el camp de la música medieval a barroca. Es va formar a l'entorn d'Ars Musicae i també a Basilea. Al costat de Jordi Savall, va fundar els grups Hespèrion XX, la Capella Reial de Catalunya i Le Concert des Nations, amb els quals va fer nombrosos concerts, així com el segell Alia Vox que va enregistrar més d'una cinquantena de discos, molts d'ells distingits amb premis internacionals. La seva trajectòria la va dur a col·laborar amb nombrosos artistes i músics i diversos d'ells participaran a l'acte de demà. N'hem parlat amb Arianna Savall.\nL'Orfeó Atlàntida posa en marxa els Vermuts Musicals Atlàntida per difondre nous talents\nAl barri barceloní d'Hostafrancs s'ubica la seu de l'Orfeó Atlàntida, entitat pràcticament centenària que ha engegat una nova iniciativa dinamitzadora\n: els Vermuts Musicals Atlàntida, concerts a les dotze del migdia de periodicitat mensual per donar a conèixer nous talents musicals del nostre país, que tindran lloc els dissabtes a les instal·lacions de l'institut Joan Pelegrí, vinculat a la Fundació Cultural d'Hostafrancs. La vocació d'aquesta iniciativa és convertir-se en punt de referència de les propostes emergents, donant rendiment a aquestes instal·lacions. N'hem parlat amb Anna Cuatrecasas, responsable dels concerts de l'Orfeó Atlàntida.\nAl barri barceloní d'Hostafrancs s'ubica la seu de l'Orfeó Atlàntida, entitat pràcticament centenària que ha engegat una nova iniciativa dinamitzadora: els Vermuts Musicals Atlàntida, concerts a les dotze del migdia de periodicitat mensual per donar a conèixer nous talents musicals del nostre país, que tindran lloc els dissabtes a les instal·lacions de l'institut Joan Pelegrí, vinculat a la Fundació Cultural d'Hostafrancs. La vocació d'aquesta iniciativa és convertir-se en punt de referència de les propostes emergents, donant rendiment a aquestes instal·lacions. N'hem parlat amb Anna Cuatrecasas, responsable dels concerts de l'Orfeó Atlàntida.\nAvui arrenca la 5a edició del Festival "Càntut"\nAvui arrenca la 5ª edició del festival "Càntut", farcit de cançons i de ganes de recuperar l'enorme llegat musical de tradició oral i amb la voluntat\nde compartir-lo amb els músics i el públic en un esperit de celebració popular. El certamen té lloc a Cassà de la Selva i proposa exposicions, concerts i cantades comunitàries i que arriba de farcit d'artistes com Marala, Jaume Arnella, Arnau Obiols, la Companyia Minimíssima, i també noms que han estat decisius en el passat per a la recuperació i la divulgació del llegat sonor popular com Palmira Jaquetti i el folklorista català Joan Tomàs. Per desgranar tota aquesta programació, hem connectat en directe amb el nostre company Quim Rutllant, conductor del programa "Mans", de Catalunya Ràdio, que s'ha desplaçat a Cassà de la Selva.\nAvui arrenca la 5ª edició del festival "Càntut", farcit de cançons i de ganes de recuperar l'enorme llegat musical de tradició oral i amb la voluntat de compartir-lo amb els músics i el públic en un esperit de celebració popular. El certamen té lloc a Cassà de la Selva i proposa exposicions, concerts i cantades comunitàries i que arriba de farcit d'artistes com Marala, Jaume Arnella, Arnau Obiols, la Companyia Minimíssima, i també noms que han estat decisius en el passat per a la recuperació i la divulgació del llegat sonor popular com Palmira Jaquetti i el folklorista català Joan Tomàs. Per desgranar tota aquesta programació, hem connectat en directe amb el nostre company Quim Rutllant, conductor del programa "Mans", de Catalunya Ràdio, que s'ha desplaçat a Cassà de la Selva.\nL'Auditori acull diumenge el 20è Festival de Bandes de Catalunya\nAquest certamen, organitzat per la Federació Catalana de Societats Musicals, el protagonitzaran la Beat Band de l'Associació Musical Symphocat i la So\ncietat Musical del País Valencià a Barcelona "La Valenciana", que oferiran un concert aquest diumenge a L'Auditori. La Federació Catalana de Societats Musicals es va constituir el 1981 a Sant Carles de la Ràpita i, des d'aleshores, organitza anualment el Festival de Bandes de Catalunya. La cita, permet mostrar l'excel·lència de bandes i directors catalans, i n'hem parlat amb Joan Cañagueral, president de la Federació Catalana de Societats Musicals.\nAquest certamen, organitzat per la Federació Catalana de Societats Musicals, el protagonitzaran la Beat Band de l'Associació Musical Symphocat i la Societat Musical del País Valencià a Barcelona "La Valenciana", que oferiran un concert aquest diumenge a L'Auditori. La Federació Catalana de Societats Musicals es va constituir el 1981 a Sant Carles de la Ràpita i, des d'aleshores, organitza anualment el Festival de Bandes de Catalunya. La cita, permet mostrar l'excel·lència de bandes i directors catalans, i n'hem parlat amb Joan Cañagueral, president de la Federació Catalana de Societats Musicals.\nL'OBC estrena "Tres amores oscuros", d'Enric Palomar, a L'Auditori\nL'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya (OBC) estrenarà l'obra "Tres amores oscuros", que va encarregar al compositor Enric Palomar\n, aquest divendres i dissabte, a les 7 del vespre. La composició, que el seu autor defineix com una cantata escènica, té una durada d'uns 40 minuts i unes característiques molt concretes que encaixen amb la temàtica d'aquesta temporada de L'Auditori, el binomi amor-odi. Els dos solistes vocals seran el "cantaor" Pere Martínez i la mezzosoprano Lídia Vinyes-Curtis i els dos pianistes, Marco Mezquida i Carles Marigó. I tot plegat ho dirigirà Josep Caballé, un director que coneix molt bé tant el compositor com la seva obra. N'hem parlat amb el mateix Enric Palomar.\nL'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya (OBC) estrenarà l'obra "Tres amores oscuros", que va encarregar al compositor Enric Palomar, aquest divendres i dissabte, a les 7 del vespre. La composició, que el seu autor defineix com una cantata escènica, té una durada d'uns 40 minuts i unes característiques molt concretes que encaixen amb la temàtica d'aquesta temporada de L'Auditori, el binomi amor-odi. Els dos solistes vocals seran el "cantaor" Pere Martínez i la mezzosoprano Lídia Vinyes-Curtis i els dos pianistes, Marco Mezquida i Carles Marigó. I tot plegat ho dirigirà Josep Caballé, un director que coneix molt bé tant el compositor com la seva obra. N'hem parlat amb el mateix Enric Palomar.


Juan, campiona d’Espanya universitària | Sense Límits Aventura\nHome » CRONIQUES TRIATLO » Juan, campiona d’Espanya universitària\nL’equip de la Universidad de Alicante, tercer per equips al Campionat d’Espanya de triatló de Màlaga\nEn homes Lührs i Yonah, de la UA, acaben segon i tercer\nProtagonisme valencià al Campionat d’Espanya de triatló universitari, el CEU, disputat al Rincón de la Victoria, a Màlaga. En dones, el triomf va ser per a Noelia Juan, de la Universitat Politècnica de València (UPV), mentre que en homes Lasse Lührs i Amitai Yonah, els dos de la Universidad de Alicante (UA), van acabar segon i tercer, respectivament. Per equips, la UA va ser tercera.\nNoelia Juan, poderosa\nEn la prova femenina, Noelia Juan va saber regular les forces en la bici per fer el pas cap a la victòria en la carrera a peu final. La natació va ser per a Ana Mariblanca, de la Católica San Antonio, que va eixir de l’aigua amb un minut d’avantatge. Això va ser la seua sentència perquè la bici la va fer tota sola, mentre que per darrere un grup amb Juan entre elles la va acabar caçant i superant en la carrera a peu.\nFinalment, Juan es va imposar amb un temps de 1:00:14, mentre que segona va ser Marta Pintanel, de Saragossa, a 29 segons, i Mariblanca del centre murcià, tercera a 56 segons. En el top10 femení individual va entrar també Andrea Fernández, de la Universidad de Alicante, a 2:40 de Noelia Juan.\nHomes: plata i bronze\nEn homes, el triomf va ser per a Ignacio González, de Màlaga, però el podi el van completar dos triatletes de la Universidad de Alicante. Lasse Lührs va ser segon, a 45 segons del vencedor, mentre que Amitai Yonah va acabar tercer a 1:03. També un altre representant del centre alacantí, Henrik Goesch, va entrar al top10: va ser 8è.\nLa UA, tercers\nPer equips, la classificació atorgava les posicions amb la suma de temps dels dos millors xics i les dues millors xiques de cada universitat. Així, el triomf va ser per a la Universidad Católica San Antonio amb 3:51:07, mentre que segons van ser els representants de Saragossa, amb 3:53:20, i tercers els alacantins de la Universidad de Alicante, amb 4:01:15.\nPel que fa a la resta d’equips de la Comunitat Valenciana, la Universitat Politècnica de València va ser 5ª amb 4:03:51, mentre que la Universitat de València va ser 6ª amb 4:07:12, la Miguel Hernández d’Elx 11ª amb 4:24:53, i la Universitat Jaume I de Castelló, 13ª amb 4:43:34.


L'àlbum de cromos del Carnaval de Solsona ja és a la venda a la ciutat - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'àlbum de cromos del Carnaval de Solsona ja és a la venda a la ciutat\nricard monsó 22.12.2019 | 19:45\nLa pluja va obligar a fer la presentació als baixos de l'ajuntament RICARD MONSÓ\nLa pluja va obligar a fer la presentació als baixos de l'ajuntament\nJa es pot adquirir en diferents establiments de la ciutat l'àlbum de cromos del Carnaval de Solsona. Un fet esperat per molts aficionats a la festa; i no només els més petits, tal com es va poder comprovar en la presentació d'aquesta iniciativa, que va tenir lloc el dissabte passat a la tarda.\nLa pluja va obligar a canviar l'indret previst de la presentació a darrera hora, que era a la plaça del Ruc, pels baixos de l'ajuntament. La proximitat de les dues adreces no va suposar cap inconvenient remarcable per als assistents. Tot i que una part destacada dels presents eren nens i nenes petits acompanyats dels pares, tampoc es van voler perdre la presentació de l'àlbum molts adults aficionats a la festa i als col·leccionadors.\nDe fet, molts solsonins ja van sortir de l'acte amb l'àlbum als dits i moltes ganes d'encetar-lo, ja que es van posar a la venda als mateixos baixos de la casa consistorial immediatament després de la presentació. El preu era de vuit euros, i incloïa l'àlbum i tres sobres amb cromos al seu interior.\nCinquanta anys de Carnaval\nL'acte de dissabte a la tarda s'emmarca dins de les novetats de la festa de l'any vinent, que posen especial atenció a l'aniversari d'or de la festa.\nEn l'edició de l'any 2020 es commemoraran els cinquanta anys de la recuperació de la festa del Carnaval de Solsona per part d'una colla de solsonins que van decidir que era l'hora de plantar cara a una censura que havia suposat la supressió d'aquesta festa a la ciutat des de l'any 1939. La victòria de les tropes de Franco va suposar un canvi en la moral del país que va afectar especialment una festa com el Carnaval, que suposava passió, carnalitat i pecat abans del rigor de la Quaresma; conceptes poc apreciats pel nou règim.\nAixí, a més a més de l'edició d'un àlbum de cromos, la junta de l'Associació de Festes del Carnaval de Solsona (AFCS), en estreta col·laboració amb diferents comparses del Carnaval, ha preparat activitats per fer més lluïda la celebració d'aniversari. Entre aquestes, destaquen la sortida al mercat d'una cervesa pròpia de la festa batejada com La boja; una exposició de fotografies que repassen aquests cinquanta anys en imatges i una altra mostra referent als gegants del Carnaval; la col·locació de domassos commemoratius a les faroles de Solsona durant els dies de la festa; un concert de músiques del Carnaval o bé la inauguració d'un nou element folklòric, L'Espedrera, i el seu cor-responent ballet...\nPel que fa al Carnaval infantil, s'ha creat un concurs per triar la il·lustració d'un díptic on exclusivament s'anunciaran els actes relacionats amb el Carnaval dels més petits. A més a més, hi ha alguns canvis a nivell organitzatiu, com és l'obligatorietat d'inscriure's a la botiga del Carnaval tots els nens i nenes que vulguin participar a les contradanses, el ball de bastons o bé els bufons; tot i que la junta remarca que no és necessari ser soci per apuntar-se.


Resultats per a la cerca "Comensalisme" dins totes les àrees temàtiques\nca comensalisme, n m\nes comensalismo, n m\nfr commensalisme, n m\nen commensalism, n\n<Treball > Organització del treball>\nSituació en què es produeix una relació de competició i alhora de cooperació entre persones que ocupen posicions similars en una estructura de divisió del treball integrada.\nAssociació interespecífica entre un comensal i un hoste, en la qual el comensal en resulta beneficiat mentre que l'hoste no en treu cap profit ni tampoc en surt perjudicat.\n<Gastroenterologia>, <Microbiologia i patologia infecciosa>, <Disciplines de suport > Ciències de la vida>\nAssociació de dues o més espècies on predominen les relacions d'ordre alimentari que beneficien unilateralment algun dels components de l'associació sense que els altres en resultin generalment beneficiats ni perjudicats. Es pot donar entre organismes molt diferents com, per exemple, entre determinats protists de les biotes intestinals de l'home i aquest.\nRelació interespecífica entre dos individus associats en què un d'ells s'aprofita de l'altre sense que aquest n'obtingui cap benefici.


Fórmules de comptabilitat de costos\nAlgunes fórmules de comptabilitat de costos s’han de controlar periòdicament per detectar pujades o baixades en el rendiment d’una organització. Aquests problemes es poden investigar per veure si s’han de prendre mesures correctores, amb la intenció de millorar els beneficis. A continuació, es mostren algunes de les fórmules més importants de comptabilitat de costos:\nPercentatge de vendes netes. Dividiu les vendes netes per les vendes brutes. El resultat hauria de ser proper a 1. Si no, l’empresa perd un percentatge desmesurat de les seves vendes per descomptes, devolucions i bonificacions de vendes.\nEl marge brut. Resteu el cost de béns i serveis de les vendes netes. El resultat en percentatge de les vendes netes hauria de ser bastant coherent d’un període a un altre. Si no, la combinació de productes ha canviat, el departament comercial ha alterat els preus o el cost dels materials o de la mà d’obra ha canviat.\nPunt d'equilibri. Dividiu les despeses fixes totals pel marge de cotització. Aquest càlcul mostra el nivell de vendes que cal assolir per obtenir beneficis de zero. A continuació, la direcció ha de determinar la capacitat de l'organització per assolir aquest nivell mínim de vendes de manera regular; en cas contrari, l’empresa perdrà diners.\nPercentatge de benefici net. Dividiu els beneficis nets per les vendes netes. Compareu el resultat amb el que es va generar cada mes durant els darrers anys. Una tendència constant a la baixa és motiu d’acció, ja que implica que les despeses han augmentat o els marges de vendes han disminuït.\nVariació del preu de venda. Resteu el preu pressupostat del preu real i multipliqueu-lo per les vendes reals per unitat. Si la variància és desfavorable, significa que el preu de venda real era inferior al preu de venda estàndard. Això pot indicar un ús excessiu de descomptes de venda o altres promocions.\nVariació del preu de compra. Resteu el preu de compra pressupostat del preu de compra real i multipliqueu-lo per la quantitat real. Si la variància és desfavorable, pot indicar que l’empresa compra materials a un cost superior al previst.\nVariància del rendiment material. Resteu l'ús de la unitat estàndard de l'ús real de la unitat i multipliqueu-lo pel cost per unitat estàndard. Si la variància és desfavorable, pot haver-hi una quantitat excessiva de ferralla en el procés de producció o deteriorament al magatzem, o una baixa qualitat dels materials que s’adquireixin.\nVariància de la taxa de treball. Resteu la taxa de treball estàndard de la taxa de treball real i multipliqueu-la per les hores reals treballades. Si la variació és desfavorable, l’empresa paga més del que s’esperava per la seva mà d’obra directa, potser perquè s’utilitzen persones de grau superior o perquè un contracte laboral ha augmentat la taxa de treball.\nVariància de l'eficiència laboral. Resteu les hores estàndard de les hores reals incorregudes i multipliqueu-les per la taxa de treball estàndard. Si la variació és desfavorable, els empleats són menys eficients del que s’esperava. Això es podria deure a una mala formació, a la contractació de personal amb menys experiència o a un equipament de producció problemàtic.


Estatuts de les juntes de compensació\n(Desplegament dels articles 117.1, 124, 129 i de la disposició final 4.2 de la Llei 2/2002, de 14 de març, d'urbanisme)\nEls estatuts de les juntes de compensació han d'incloure, almenys, les dades següents:\na) Nom, domicili, objecte i finalitats.\nb) L'ajuntament i, si escau, l'altra administració urbanística actuant, sota la tutela o intervenció dels quals, respectivament, actua la junta de compensació.\nc) Expressió del polígon d'actuació que constitueix el seu àmbit territorial.\ne) Condicions o requisits per incorporar-se a la junta de compensació, que no poden ser més gravosos per a uns propietaris que per a altres. Els cotitulars d'una finca o dret han de designar una única persona per a l'exercici de les seves facultats com a membre de la junta, responent solidàriament davant d'ella de totes les obligacions que derivin de la seva condició. Si no designen cap representant en el termini que s'assenyali per a aquest efecte, el nomenarà l'administració actuant. En cas d'usdefruit la representació correspon al nu propietari.\nQuan les finques pertanyin a menors d'edat o a persones que tinguin limitada la capacitat d'obrar, estaran representats en la junta de compensació pels seus representants legals.\nf) Condicions o requisits perquè els promotors i les empreses urbanitzadores s'incorporin a la junta de compensació, si es preveu expressament la possibilitat de la seva participació. Aquestes empreses estaran representades per una única persona.\ng) Les facultats del concessionari de la gestió urbanística integrada, si escau.\nh) Òrgans de govern i d'administració i, si escau, de gerència, manera de designar-los i facultats de cadascun.\nCom a mínim, s'ha de preveure un òrgan col·legiat de govern del qual formin part tots els membres, un òrgan col·legiat d'administració, un president i un secretari.\ni) Requisits de la convocatòria dels òrgans de govern i d'administració, requisits i forma d'adopció dels acords, quòrum mínim i manera de computarse els vots, amb expressió dels casos en què els vots siguin proporcionals als drets o interessos de cada membre, i d'aquells altres supòsits en què el vot sigui individualitzat.\nj) Drets i obligacions dels seus membres.\nk) Mitjans econòmics i regles per a l'exacció de les aportacions que es puguin acordar amb caràcter ordinari o extraordinari.\nl) Expressió dels recursos que, d'acord amb la Llei d'urbanisme i aquest Reglament, siguin procedents contra els acords de la junta.\nm) Regles sobre la dissolució i liquidació de la junta de compensació.


Despeses anuals a Espanya\nInformació sobre les despeses immobiliàries anuals\nImpost sobre els béns immobles: Es paga anualment. Es calcula a partir del valor cadastral assignat per Hisenda. Recomanem que s'informi de l'IBI d'una propietat abans de la compra, ja que varia segons el municipi.\nImpost sobre la renda: Es paga anualment. Si és propietari d'un immoble, se suposa que en treu beneficis i, per tant, ha de pagar un impost. Sol oscil·lar entre el 0,25% i el 0,5% del valor cadastral (que normalment és molt menor que el valor que apareix a l'escriptura).\nImpost sobre la renda de no residents: S'ha de pagar aquesta versió de l'impost sobre la renda a Espanya en els casos següents:\n1. No resideix a Espanya\n2. Posseeix una propietat a Espanya\n3. La propietat és exclusivament per ús personal i no de lloguer\n4. No està subjecte a cap altre tipus d'impost a Espanya\nEncara que no en tregui cap benefici de la propietat, a Espanya les autoritats reguladores entenen que del fet de tenir una propietat ja en deriva un benefici i per tant s'ha de pagar un impost.\nLa base taxativa de l'IRNR és el 2% del valor cadastral de la propietat o el 1,1%, si el valor cadastral s'ha revisat després de l'1 de gener de 1994. La taxa d'impost: 24% (25% el 2006 i abans). L'impost es paga anualment.\nEl valor cadastral de la propietat és inferior al valor actual. Aquest impost normalment equival a un 0,2% del valor de la propietat.\nImpost sobre el patrimoni: Per l'exercici fiscal de 2012 i 2013 tot aquell que tingui una propietat a Espanya (residents i no residents) ha de pagar un impost sobre el patrimoni que es basa en el valor net dels actius a Espanya després de deduccions, com ara hipoteques.\nAquest impost es paga als governs de les comunitats autònomes.\nL'impost es basa en el valor net de la seva propietat i altres actius que tingui a Espanya (accions, fons bancaris, col·lecció d'art, etc.) amb un mínim exempte de 700 000€ per a no residents i 500 000€ per a residents.\nLa taxa de l'impost funciona en una escala con taxes marginals que oscil·len del 0,2% al 2,5%.\nA més, si dos clients adquireixen la propietat, l'impost sobre el patrimoni es divideix en dos (ex. la compra d'una propietat de 800 000€ per una parella, comptaria com a 400 000€ cadascun i, per tant, l'impost no seria aplicable).


El Nàstic empata amb un Almeria necessitat (2-2) que li priva de sumar tres victòries consecutives - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Nàstic empata amb un Almeria necessitat (2-2) que li priva de sumar tres victòries consecutives\nEl Nàstic no ha pogut sumar tres victòries consecutives davant d'un Almeria necessitat que ha posat una marxa més a la segona part. Morcillo en pròpia, Lolo Reyes i Àlex López per partida doble, un dels quals també en pròpia porta, han estat els autors dels gols.\n05/12/2015 - 22.54\nUna jugada del partit al Nou Estadi (LaLiga)\nL'inici a Tarragona ha estat fulgurant. El partit als de Vicente Moreno se'ls ha posat de cara ben aviat. En dos minuts, una jugada per la banda d'Emaná combinant amb Àlex López ha acabat amb un gol en pròpia porteria de Morcillo. La reacció de l'Almeria ha arribat en una centradaxut per la banda que, després de ser refusada, Lolo Reyes, entrant des del darrere, ha encanonat. El porter Reina no hi ha pogut fer res. Deu minuts més tard, els grana han tornat a posar-se al davant del marcador. Un llançament de falta prop de l'àrea de Palanca ha acabat amb el porter Julián estirant-se i evitant un mal major. El refús, però, ha acabat aprofitat per Àlex López que ha fet el segon.\nEl Nàstic ha pogut sentenciar el partit a l'equador de la segona part, però un providencial Julián ajudat per la defensa han neutralitzat una contra que havia iniciat Emaná. L'Almeria ha dut la iniciativa en el segon temps que és quan Vicente Moreno ha fet debutar Cristian Lobato. El conjunt canari ha rondat tant el gol que l'ha acabat trobant. Al minut 87, un servei de córner ha acabat rematat per Cuéllar i Álex López n'ha desviat la direcció enviant-la a la seva pròpia porteria. La tensió en el conjunt grana s'ha traduït en l'expulsió el seu tècnic que no ha pogut veure com en temps afegit, anul·laven un gol a Àlex López per clar fora de joc. Era l'última oportunitat dels grana d'aconseguir la victòria. L'empat, però, els manté en zona de play-off.


Un total de cinc empreses, segons el lloc web Visual Capitalist, superen actualment el bilió d'euros de valoració - quatre nord-americanes i una d'Aràbia Saudita\nper Alberto Prieto Barcelona. 26 de juliol de 2021 05:30\nTim Cook dirigeix la companyia més gran del món, Apple, valorada en prop de dos bilions d'euros | EP\nJeff Bezos va anar a l'espai. El CEO d'Amazon i mite emprenedor nascut el 1964 a Albuquerque, Nou Mèxic va ser el primer turista espacial de la història de la humanitat. I tant com va volar a sobre el New Shepard, ho va fer sobre el bilió i mig d'euros en què està valorada l'empresa sobre la que governa amb mà de ferro i sense pauses per anar al lavabo. La megacorporació de Seattle és, però, només la quarta companyia més gran del món. El rei dels gegants roman el fill de Jobs i Wozniak, Apple, que encapçala una llista elaborada per Visual Capitalist plagada de tecnològiques i amb una aclaparadora majoria d'empreses nord-americanes.\nLa tecnològica de Cupertino, a data de juny d'aquest mateix any, està valorada en els mercats internacionals en, aproximadament, 1,8 bilions d'euros - bilions en català, milions de milions. El vaixell insignia de l'acumulació de poder de mercat en el sector informàtic lidera cada cop amb menys diferència, però, amb els seus competidors directes: ja hi ha cinc empreses que superen el bilió d'euros de valoració.\nÉs el cas de la petroliera Saudi Aramco. L'empresa, amb seu a Dharam, respira al clatell dels informàtics de Santa Clara amb un valor internacional d'1,6 bilions d'euros, còmodament per sobre de la tercera classificada, Microsoft, que es queda en el bilió i mig. Les altres dues empreses que superen el rubicó dels 12 zeros són, precisament, Amazon, amb 1,4 bilions, i Alphabet Inc, la propietària de Google - tot i que, si fem cas al que va explicar l'economista Jan Eeckhout a la seva entrevista amb VIA Empresa, la de Mountain View no trigarà a fer-se amb el primer lloc.\nLes empreses més grans del món\nLluny del bilió, els sectors que apareixen són més diversos que a les primeres posicions, cooptades per la ultraescalable indústria tecnològica. Entre les nord-americanes apareixen, és cert, Facebook (valorada 730.000 milions d'euros) o Tesla (540.000 milions d'euros); però també empreses com les financeres Berkshire Hathaway o JP Morgan Chase, valorades en 500.000 i 395.000 MEUR respectivament; o la farmacèutica Johnson & Johnson, amb uns 395.000 milions d'euros de valoració.\nEn aquesta part de la taula també comença a aparéixer el gran competidor dels Estats Units, la Xina, que col·loca dues companyies entre les 10 millor valorades: la tecnològica Tencent, que té en cartera empreses com Riot Games, la distribuïdora del videojoc més jugat del món, League of Legends; o el grup AliBaba, propietari d'Aliexpress. Les companyies xineses garanteixen un ascens ràpid, i es van apropant al bilió, amb valoracions de 640.000 i 523.000 milions d'euros respectivament.\nLa tecnologia mana\nSi s'observa la distribució per sectors de les majors companyies del món, queda clara la tendència de les tecnològiques a dominar tots els mercats on es situen. Fins i tot considerant Amazon o Tesla empreses de consum - quelcom dubtós, en tant i que tot i que la tecnologia no és el seu principal producte, són inseparables als seus avenços tècnics - el tecnològic és el sector amb més empreses entre les 100 més valuoses (20); amb més valor total (8,9 bilions); i més percentatge del valor aportat (un 33%).\nLes empreses de consum general - aquí entren, segons els criteris de classificació de Visual Capitalist, Amazon o Walmart - sumen un valor total d'uns 5,7 bilions d'euros, i amb 17 empreses generen el 18% del valor del conjunt de la llista. Si s'amplia el focus, es pot observat com el sector de la salut ocupa un respectable 10% del total, amb una valoració sectoral de 2.8 bilions d'euros. Les financeres, que col·loquen 14 empreses entre les 100 més grans, generen, igual que la salut, un 10% de la valoració complete de les grans empreses mundials.\nL'energètic, amb vuit empreses, l'industrial amb sis i el de consum de productes bàsics, també amb sis, són els següents sectors amb major presència entre les empreses més grans del planeta. Les energètiques s'apropen, però, a salut i finances, amb una valoració total de 2,3 bilions d'euros, mentre que la resta es queden lluny, per sota dels dos bilions. Els sectors de les matèries primeres i les utilitats, de fet, ni s'apropen a les 13 xifres - el primer amb una valoració completa de 250.000 milions d'euros i el segon, amb uns 100.000 milions.


El Museu del Joguet de Catalunya, ara també en xinès - Empordà\nEl Museu del Joguet de Catalunya, ara també en xinès\nEl xinès se suma al català, al castellà, a l'anglès i al francès, i al rus en cas del díptic, com a idioma del museu\nEMPORDA.INFO 03.08.2016 | 17:21\nImatge de l´interior del museu en una exposició de baldufes. ROGER LLEIXA\nA partir d'ara el Museu del Joguet comptarà amb el xinès coma idioma per a la informació del web, de les guies i del díptic. Aquest fet respon a la necessitat d'informar als potencials visitants provinents del gegant asiàtic després d'haver rebut el Top Choice Tourist Attraction 2016, guardó concedit pel prestigiós portal turísitc Lianorg.\nLianorg és el portal líder del sector turísitc asiàtic i elabora una selecció anual de les millors turísitiques de tot el món. El guardó s'atorga a través de les valoracions d'un jurat professional i dels viatgers que han visitat l'atracció l'any anterior.\nL'any 2015 van rebre el guardó el Museu Guggenheim de Bilbao i el Parc Güell.


Andorra la Vella contractarà més de 150 joves per treballar aquest estiu - Altaveu el diari digital d'Andorra\nAndorra la Vella contractarà més de 150 joves per treballar aquest estiu\nLes places eventuals que s’han obert seran per informadors turístics, monitors esportius i de lleure, així com per al Servei de Medi Ambient\n09/03/2022 (11:45 CET)\nEdifici del comú d'Andorra la Vella. Tony Lara / Comú d'Andorra la Vella\nEl comú d’Andorra la Vella ha obert el termini per contractar 155 joves de la parròquia durant a l’estiu. Serà, com és habitual, de forma eventual, i es tracta d’una xifra similar a la dels darrers dos anys, quan es van incrementar les places a causa de les necessitats derivades de la pandèmia. Els llocs de treballs seran per a informadors turístics, monitors d’activitats esportives i de lleure, o per donar suport al Servei de Medi Ambient.\nConcretament, es convoquen 54 places d’informadors turístics i de carrer, 62 de monitors per a les activitats esportives, 23 per als espais de lleure i 6 per al Servei de Joventut, a més de 10 auxiliars per donar suport al Servei de Medi Ambient. Els llocs de treball que ofereix el departament de Promoció Turística i Comercial estan adreçats als joves que vulguin donar a conèixer la parròquia als turistes i atendre les seves necessitats.\nEntre el centenar de places que s’ofereixen en aquest sentit n’hi ha de diferent tipologia. 40 són per ser informadors de carrer, i l’edat exigida per participar és dels 16 als 22 anys. També hi ha un parell de places de responsables de grup, per a joves d’entre 23 i 26 anys. A més, s’ofereixen 10 places d’informadors turístics, una de guia turístic i una altra de guia de muntanya. En aquest cas, cal que els aspirants hagin complert els 18 anys abans de l’inici de la contractació.\nD’altra banda, el departament d’esports ha obert 62 places de monitor d’activitats per dur a terme l’educació dels infants inscrits a les activitats d’estiu del comú. Igualment, el departament de social contractarà 23 places per a monitors de les activitats de lleure que s’organitzen a la Ludoteca de Santa Coloma i al Casal d’infants del Llamp, per als mesos de juliol, agost i principi de setembre. El departament de joventut també ha convocat sis places per cobrir la seva oferta d’estiu. En tots tres casos s’hi poden presentar fins als 25 anys. Finalment, el servei de medi ambient posa a disposició 10 places d’auxiliar, per a nois i noies d’entre 18 i 25 anys.\nLes persones interessades a ocupar una d’aquestes places s’hauran d’adreçar al departament de Recursos Humans del comú d’Andorra la Vella abans de l’1 d’abril.


Botifarra protagonista en el 2n podcast de Fent l'agost | Tresdeu.com\nRedacció | 21 agost 2019\nRedacció - 21 agost 2019\nEn aquesta segona entrega de ‘Fent l’agost’ de Jordi Company i Tresdeu parlem amb Pep Gimeno ‘Botifarra’ al seu concert ‘Botifarra a Banda’ a Guadassuar, la Ribera Alta. Recordeu que podeu escoltar esta nova entrega en la vostra plataforma favorita, ja el teniu disponible en iVoox, Spotify o Apple Podcast.\n‘Fent l’agost’. Poca gent sabrà millor que el socarrat Pep ‘Botifarra’ el significat d’aquesta dita. Bé, d’aquesta, i de totes les dites, refranys i cançonetes del País Valencià. Pep és un emblema per a la nostra llengua, per a la nostra cultura, per a la nostra manera de ser.\nEscoltava el dia d’aquest concert a Guadassuar –entre bromes- a dos amics d’uns trenta anys. L’un li deia a l’altre:\n-De veritat que no has vist mai al ‘Botifarra’? –preguntava el de la samarreta roja.\n-No… l’he sentit nomenar, però no l’he vist mai en directe –responia l’amic amb samarreta blava (els colors de la samarreta, són reals).\n-Doncs fins que no l’escoltes hui, no tindràs el ‘carnet de valencià de veritat’ –rematava el primer.\nI amigues, amics, això és així. ‘Botifarra’ és una persona fonamental per a entendre el que som com a valencians i valencianes. Difícil serà trobar una persona amb tanta informació al cap com ell. Conec a Pep des de ja fa un bon grapat d’anys i cada vegada que ens assentem, té una nova que contar, una ‘batalleta’, una dita, una cançó…\nHavien passat vora quatre anys des de l’última vegada que vaig entrevistar a Pep, però per a ell, no passa el temps: noble, proper i humil des de sempre i per sempre. Pep és un exemple a seguir per qualsevol aspirant a ser bona persona i, per això, ‘de major, vull ser com ell’!\nA Guadassuar, Botifarra va omplir una calorosa nit de Sant Roc de rialles, emocions –la banda i la seua rondalla, també ajudaven- i va repartir orgull valencià a tots els allà presents, també al xicot de la camisa blava, el que no l’havia vist mai. Ara ja podrà dir que és ‘valencià de veritat’.\nBotifarra, Botifarra a Banda, Fent l'agost, Jordi Company, Pep Botifarra, Pep Gimeno 'Botifarra', Podcast


Magnífica acollida a l'estrena del documental "Metamorphosis" - COMPACTO Magnífica acollida a l'estrena del documental "Metamorphosis" - COMPACTO\nEl passat dissabte al vespre els Cinemes Girona de Barcelona van acollir l’estrena de “Metamorphosis”, un documental dirigit per Manuel Pérez i que compta amb la producció de Cornelius Films i COMPACTO. El film retrata el procés de construcció de Barcelona en Comú a través dels ulls de la Laia, una de les moltes persones anònimes que van impulsar la candidatura ciutadana. La sala del cèntric cinema barceloní es va omplir per presenciar l’estrena del documental, que ja havia estat projectat en el marc del Festival de Màlaga i del Docs Barcelona, certamen que el va guardonar amb el Premi del Públic. Entre el assistents a l’estrena de dissabte, també hi eren presents bona part dels mecenes que van finançar l’exitosa campanya de crowdfunding a Verkami.\nDesprés dels efusius aplaudiments dels assistents al final de la projecció, es va celebrar un col·loqui en què va participar Laia Forné, protagonista del film; Manuel Pérez, director de la pel·lícula; i Aritz Cirbián, un dels productors del documental. Durant la xerrada, tot van ser elogis cap a la pel·lícula per part del públic. A més a més, Manuel Pérez va explicar que “aquesta aventura va començar amb la presentació de signatures que va desenbocar en la creació de Barcelona en Comú”. “Vam gravar més de 180 hores i per triar el material ens vam centrar en l’aspecte humà de la Laia”. Per la seva part, Forné va afirmar que va acceptar protagonitzar el documental “perquè coneixia el compromís professional del Manuel Pérez”. Finalment, Aritz Cirbián va explicar que s’està distribuint el documental per tota Espanya “gràcies a l’ajuda de la gent”.\nDe fet, aquest dijous a les 20 hores “Metamorphosis” es projectarà als cinemes Cinesur Málaga Nostrum de Màlaga. El 7 de juliol també es celebraran passis al Cinesur Nervión Plaza de Sevilla i al Cinesur Bahía de Cádiz, tots dos a les 20 hores.\nPer confirmar aquestes projeccions cal que es venguin un mínim d’entrades a través de la plataforma Screenly, i per això us animem a que si hi voleu assistir no trigueu en comprar les vostres entrades i compartir l’esdeveniment entre aquelles persones a qui pugui interessar.


Les joies de Roser Martínez conquereixen el món del cinema - Empordà\nLes joies de Roser Martínez conquereixen el món del cinema\nEl prestigiós Anuario de Joyería Contemporánea 2015-2016 ha situat les seves creacions entre les millors del món\nSÒNIA FUENTES 21.11.2015 | 20:07\nRoser Martínez amb Gemma Cuervo SANTIAGO LADEIRO\nSi la finalitat de l´art és donar cos a l´essència secreta de les coses, les creacions de Roser Martínez compleixen aquest objectiu. L´artista empordanesa és una ànima lliure, creadora i emocional i tot això ho transpira la seva obra. Una de les seves darreres creacions, Lila Lavanda, s´ha fet lloc a la cinquena edició de l´Anuario de Joyería Contemporánea 2015-2016 on figura al costat de 97 artistes internacionals i opta al prestigiós Premi Internacional Arte y Joya. El guanyador serà promocionat per tot el món durant un any. Figurar al catàleg ja és un èxit: l´anuari és el primer de la comunitat d´artistes més actius en la investigació creativa joiera, un vertader laboratori de tendències destinat a la promoció de la joieria contemporània amb una distribució internacional i multitud d´esdeveniments paral·lels.\nL´obra Lila lavanda pertany a la sèrie Naturaleza emergente i és com "un quadre en moviment", segons la seva creadora. "Imma Ponce va desfilar amb aquesta peça al Girona Fashion Day i des de llavors no ha deixat d´obrir-me portes". Sobre Naturaleza Emergente diu: és una col·lecció que va sortir per casualitat: "Vaig passar una mala època, no podia comprar matèria primera de qualitat i vaig posar la meva creativitat al servei de materials com el filferro", creant peces innovadores que ara s´han valorat.\nUn camí d´èxit\nDesprés d´uns anys de treball intens "sóc conscient que ara recullo el que he anat sembrant: he sigut molt perseverant a l´hora de marcar un estil propi, fent coses especials i esperant que algú es fixi i valori el meu disseny". Aquest moment està arribant i pel camí ja ha exposat les seves creacions a París, Barcelona, Madrid o València. També des de fa pocs dies el seu art ha estat reconegut per l´Asociación de Joyas de Autor, de la qual ja és membre.\n"Vull poder viure d´això sense renunciar a fer el que em dicta el cor, que cada peça desprengui energia, que la persona que se la posi la percebi i la valori". Si és cert que les joies busquen les persones, tal com assegura Roser, les seves han trobat excel·lents aliats, sobretot dins el món del teatre i el cinema. Els seus dissenys han vestit artistes de prestigi: des de la figuerenca Àngels Bassas que va lluir-les en l´obra Ciara i Ruth Armas que va desfilar a Peralada amb les seves col·leccions. Des del seu petit taller a Vilacolum, la dissenyadora ha creat peces especials per la bailaora Sara Baras i la cantant Raquel del Rosario. "En comú tenen totes elles la seva força i personalitat, cosa que a mi m´agrada transmetre". La seva darrera incursió en el món del cinema ha consistit en la creació de 15 penjolls Ánfora que se´n van anar recentment cap al Festival de Cine Internacional de Gáldar, destinats als membres del jurat i que van lluir, entre altres, actrius com Thaïs Blumé o l´homenatjada Gemma Cuervo. També ha col·laborat amb artistes de la comarca: el 2009 va exposar a la galeria Dolors Ventós, el 2102 va protagonitzar una desfilada de joies solidàries a Terrades, i també va exposar el 2012 al Mas d´en Dorra; el 2013 va participar en una col·lectiva al Cafè París i l´any passat al Claustre de Peralada.\nTrajectòria de deu anys\nDes que va descobrir el món de la joieria ja fa una dècada de la mà de la dissenyadora i professora Susana Alonso, Roser Martínez ha ampliant coneixements en tècniques alternatives per complementar la joieria. "M´agrada experimentar amb diversitat de materials, reciclar, innovar". Utilitza la plata, el coure, els minerals, el suro, però també teles per aconseguir produccions úniques. De fet ha posat nom a una tècnica personal, ilabemol, que consisteix a barrejar elements i materials senzills. Petits tresors i Arame mostren aquesta manera de fer: cada joia és una combinació de peces que tenen una història al darrere, la qual cosa fa que emanin una sensació especial, que traspuïn sensibilitat i emoció pels quatre costats. També amb la tècnica del goteig amb cera va obrir una nova dimensió creant la primera col·lecció, Arabescos.\nAra es troba en procés de creació de Momentus, que sortirà al mercat el 2016. La venda és a través de la web www.rosermartinez.com, que el desembre reapareixerà renovada, i a través del seu Facebook personal. Per entendre les creacions de Roser Martínez és imprescindible captar l´ànima de cada peça, ja que la seva font d´inspiració més important són les emocions, juntament amb la naturalesa i el mar, destaca. La seva necessitat és crear una col·lecció atemporal, contemporània, original i extraordinàriament personal. Els seus són dissenys, assegura, que s´adrecen a dones com ella, poc convencionals.\nLAnuario de Joyería Contemporánea


Inici > Acords de Govern> 4 de desembre de 2007 > El Govern dóna suport amb 1,8 milions d'euros els Plans Educatius d'Entorn de Badalona, L'Hospitalet, Reus i Terrassa\nEl Govern dóna suport amb 1,8 milions d'euros els Plans Educatius d'Entorn de Badalona, L'Hospitalet, Reus i Terrassa\nLa iniciativa fomenta la cohesió social de l'alumnat coordinant l'acció educativa més enllà de l'horari lectiu\nAmb aquests ja són 71 els municipis que compten amb el seu Pla Educatiu d'Entorn\nA més, el Govern impulsa la construcció d'un pavelló esportiu a Castellbisbal i destina 1,78 milions d'euros a la formació permanent del professorat no universitari\nEl Govern ha aprovat avui les subvencions directes als ajuntaments de Badalona, L'Hospitalet de Llobregat, Reus i Terrassa per al desenvolupament de les activitats incloses als Plans Educatius d'Entorn per al curs 2007-2008.\nAquesta iniciativa és una proposta educativa innovadora per donar una resposta integrada i comunitària a les necessitats educatives dels alumnes de 3 a 18 anys, coordinant i dinamitzant l'acció educativa en els diferents àmbits de la vida dels infants i joves. El Plans pretenen, en últim terme, fomentar la cohesió social de l'alumnat i ajudar-los a assolir l'èxit escolar. S'adrecen a tot l'alumnat, i a tota la comunitat educativa, però amb una especial sensibilitat als sectors socials més desafavorits.\nEl Departament d'Educació té subscrits convenis de col·laboració amb 71 ajuntaments per a promoure activitats relacionades amb la llengua, la interculturalitat i la cohesió social a través dels Plans Educatius d'Entorn. Aquests plans promouen la cooperació entre les escoles i la resta d'entitats que treballen amb nens i joves d'un mateix barri o d'un mateix municipi per tal de garantir que es treballa coordinadament i que s'aprofiten totes les sinèrgies.\nEls Plans Educatius d'Entorn van començar el curs 2004-2005 amb la posada en marxa de 25 d'aquests plans, que acollien 250 centres en total. Actualment, 71 municipis compten amb el seu Pla Educatiu d'Entorn.\n1,1 milions d'euros per a obres escolars\nEl Govern també ha aprovat la concessió d'una subvenció a l'Ajuntament de Castellbisbal per un import de 540.280,93 euros per a la construcció d'un pavelló esportiu annex al CEIP Mare de Déu de Montserrat d'aquest municipi. La dotació es distribueix en dues anualitats, de 66.320,93 euros per l'any 2007 i de 473.960 euros per al 2008. Aquest pavelló esportiu s'utilitzarà a la vegada com a pavelló municipal i com a instal·lació de l'escola.\nD'altra banda, el Govern també ha aprovat la concessió d'una subvenció a l'Ajuntament de Viladecans per un import de 570.651 euros per dur a terme obres de reforma en els següents centres: CEIP Àngela Roca, CEIP Can Palmer, CEIP Germans Amat Targa, CEIP Pau Casals, CEIP Dr. Trueta, CEIP Dr. Vicenç Ferro i CEIP Dr. Fleming.\nInversió d'1,78 milions d'euros per la formació permanent del professorat no universitari\nD'altra banda el Govern ha aprovat avui una partida de 1.781.478 euros per a concedir tres subvencions a la Universitat de Barcelona, a la Universitat Autònoma de Barcelona i a la Universitat Rovira i Virgili en concepte de les activitats de formació permanent de professorat no universitari dutes a terme durant el curs 2006-2007.\nSubvencions a les universitats\nEntre les activitats dutes a terme al llarg del curs 2006-2007, s'inclouen els plans de formació permanent de zona que suposen l'oferta bàsica de cada territori, la formació dels formadors que donen els cursos, la formació del professorat interí, les iniciatives de l'Institut de Ciències de l'Educació, i el Curs d'Adaptació Pedagògica (CAP).


Mesures de prevenció d'incendis forestals | Consell Comarcal del Baix Llobregat\nEnviat 6 Jun, 2005\nLa proximitat de l'estiu i l'alt risc d'incendis en els boscos van portar el divendres a Carmen San Miguel, Delegada del Govern de la Generalitat a Barcelona, a reunir-se en la seu del Consell Comarcal del Baix Llobregat amb representants comarcals dels cossos i serveis vinculats a la prevenció en aquesta matèria.\nLa trobada va servir, entre d'altres qüestions, per oferir un conjunt de recomanacions adreçades a la ciutadania amb l'objectiu d'evitar el perill que l'encesa de focs pot suposar. En aquest sentit, els diferents ajuntaments emetran un ban municipal per informar els seus habitants de les recomanacions i consells a seguir.\nAixí, fins el 15 d'octubre, en els terrenys forestals, i fins a una franja de 500 m. no es permetrà encendre foc sigui quina sigui la finalitat, i, especialment, cremar rostolls, fer focs d'esbarjo o per activitats relacionades amb l'apicultura. També s'ha d'evitar llençar objectes encesos, abocar escombraries i restes vegetals susceptibles d'iniciar un foc, llençar coets, focs d'artifici o similars.\nRespecte de les urbanitzacions situades a menys de 500 metres de terrenys forestals, cal que es disposi d'una zona de seguretat de 25 metres, així com mantenir nets de vegetació seca els vials, zones d'accés, vorals i parcel·les no edificades.\nEls integrants del Cos d'Agents Rurals vetllaran pel seguiment d'aquestes recomanacions. Així mateix, els ajuntaments obriran una borsa d'inscripció per a voluntaris que cooperin en les tasques d'extinció d'incendis forestals, per estar-ne preparats davant las possibilitat de que pugui succeir-ne algun.\nLes persones que descobreixin l'existència o el començament d'un incendi forestal han de donar avís immediat al telèfon 112 o a l'agent més proper que trobi. En tot cas, ha d'intentar extingir-lo amb tota urgència, sempre que la distància i la intensitat del foc ho permeti. Els ajuntaments podran mobilitzar tots els mitjans materials de la seva jurisdicció, restant els seus propietaris obligats a facilitar-ne la seva utilització.\nBaix Llobregat, 6 de juny de 2005


Repòrter: La impunitat d'un jove i el seu avi - Saül Gordillo\nDivendres, 12 de març de 2021 03:00 h\nEl cas del pirata telefònic del Maresme està prenent tints de paroxisme. Les quatre detencions i immediates posades en llibertat del jove conviden a fer una reflexió sobre el tracte judicial donat a Javier M. M. i al seu avi, Josep Maria Piqueras Giralt. En el termini de poc més d'un any han comès o han intentat cometre estafes diverses i han sabotejat els telèfons d'emergència del Maresme i la Selva durant mesos amb el risc que això comporta. La reincidència del clan familiar en les seves malifetes és constant com demostra el fet de les quatre detencions. Primerament el jutge va justificar la seva posada en llibertat per l'edat dels dos acusats, de 17 i 62 anys.\nMalgrat que es pot argumentar que els delictes presumptament comesos pels dos acusats eren de poca quantitat, si ho comparem amb altres delictes econòmics, la reincidència fa que la seva sortida immediata del jutjat resulti si més no xocant, sobretot si tenim en compte que el fiscal demana set anys de presó per una part dels delictes que se'ls imputen, perquè amb el ritme que porten, el sumari sempre estarà incomplet.\nLa decisió del jutge de Vilanova i la Geltrú d'obligar el jove i els seus avis a comparèixer davant el jutjat els dies 1 i 15 de cada mes, sembla que és una mesura encertada i que pot frenar les intencions del jove i l'alarma social que crea amb una gran sensació d'impunitat. D'altra banda. Telefònica s'ha mostrat impotent per impedir les estafes, basades en la falsificació de documents i ingressos bancaris per comprar material. Sembla evident que aquests controls són insuficients per frenar les estafes, i Telefònica hauria d'incrementar els dispositius de seguretat.\n(Editorial de la revista Repòrter, número 59, juny de 1997, pàgina 5.)\nDissabte, 25 set.


Som més que un número | Associació d'Estudiants Progressistes\nSom més que un número\nWritten by aep on 10 Juny, 2019 . Posted in Comunicats, Comunicats, Instituts\nEl 12, 13 i 14 de juny són dates assenyalades als calendaris de moltes estudiants de segon de Batxillerat, un curs completament enfocat al més pur individualisme competitiu. Només s’espera que com a estudiants memoritzem, repetim i mecanitzem el temari. Les PAU són dies d’estrès, pors i inseguretats: ens juguem el nostre futur estudiantil a una nota, a un número definitori de les nostres capacitats construït a través d’un model classificador del coneixement. I aquests números, aquesta classificació sistèmica del nostre futur no és gratuïta, no és igualitària i no és pensada per a totes.\nSi hem superat segon de Batxillerat i decidim fer les Proves d’Accés a la Universitat, ens trobem un primer obstacle: hem de pagar més de 100€ per poder accedir a la convocatòria. Se’ns exigeixen 35’75€ per a tenir dret a l’examen, 59’90€ per a poder realitzar la fase general i 12€ per a la fase específica, i això sense comptar el cost de realitzar les tramitacions de sol·licitud de títol i certificat de notes. Veiem la nostra educació supeditada als recursos econòmics, a la classe social: reproduïm la segregació de les aules dels nostres instituts a les universitats.\nLa mercantilització i elitització comencen des d’un primer moment a marcar la nostra vida universitària. No tenim una igualtat d’oportunitats real, només se’ns exigeix ser les millors per no quedar-nos fora. Aquelles amb més recursos, paguen acadèmies privades, i amb unes notes de tall cada curs més elevades, veiem com moltes estudiants amb menys recursos es veuen expulsades d’aquelles carreres de major prestigi econòmic. Se’ns espera en carreres competitives, carreres sol·licitades en el mercat, mentre se’ns menyspreen de forma sistemàtica Humanitats i Belles Arts, com a elements socialment secundaris. Així, el nostre número definitori es torna una arma de doble fil: ser les millors o ser expulsades, ser relegades.\nRebutgem el model de revàlides imposat. La lluita per una educació pública, de qualitat i gratuïta ens obliga a combatre totes aquelles pràctiques segregadores, competitives i de mercat. Necessitem avançar cap a un model d’accés a la universitat que tingui en compte la formació contínua, que treballi des de la solidaritat i el suport mutu, que fomenti l’esperit crític i la reflexió entre les estudiants.\nNO SOM NI MÀQUINES NI UN PROJECTE DE MERCAT: SOM MÉS QUE UN NÚMERO, SOM ESTUDIANTS CONSCIENTS I CAPACES I EL VOSTRE MODEL ÉS MASSA PETIT PER ENCABIR-NOS A TOTES