La pica de Cerví és una muntanya que resta aïllada de les grans serres del sector nord pallarès, envoltada per cims com la pica de Cerví de Durro i el cap dels Vedats d’Erta, el cap de les Raspes Roies o el pic de Lena, o serres com la serra de Peranera, la serra de la Pala o la serra de Castellnou\ni fa de partió de les valls de Manyanet i la del port d’Erta.\nMolta gent tria l’aparcament de les pistes de Boí-Taüll per fer aquest cim, normalment en una proposta lineal. També hi ha qui puja des d’aquest mateix aparcament a les dues piques, la de Cerví de Durro i la de Cerví. Altres propostes fan la pujada per la vall de Manyanet. Com sempre, tants caps, tants barrets. Nosaltres vam triar una opció de la qual no vam trobar gaires ressenyes i això ens va animar a fer-la, vam anar a aparcar a la cabana del Carant, a Erta, punt accessible per pista de muntanya que uneix els nuclis de Surroca de Bellera i el Pont de Suert. El tram de pista que neix a la banda del Pont de Suert és més aconsellable per fer en turisme, però no la pista que surt de Sentís, ja que el ferm està més deteriorat.\nEl track de la pista de Castellàs a la cabana del Carant es pot descarregar aquí. (amb turisme normal (octubre 2021))\nEl track de la pista de Sentís a la cabana del Carant es pot descarregar aquí. (Amb vehicle SUV o 4×4)\nEn condicions meteorològiques favorables no hi hauria d’haver cap problema per arribar al cim, l’única dificultat ressenyable seria la física, ja que el desnivell a superar és important. També es podria dir que es pot patir un fort cansament mental, ja que a més de dir que gran part del recorregut es fa sense camí, s’ha de fer esment a la baixada per la tartera del vessant nord-oest de la muntanya. Aquesta tartera, si no es té pràctica, pot esgotar més d’un.\nA grans trets cal explicar que el recorregut és un continu pujar, sense treva, al cim. Gairebé 1.200 metres de desnivell, segons el GPS, sense descans, recorrent una carena solcada per turons i crestes que endureixen el fet de caminar. Ja de bon començament, si el GPS no enganya (coincideix molt amb l’altimetria de la cartografia), hem de superar un pendent del 33 % per arribar a la carena (476 metres de desnivell en 1.452 metres de distància), però és que encara per fer el cim ens cal superar 700 metres més amb un pendent mitjà del 22 %.\nInici 0.8492720 42.4307480 00:00:00 00:00:00 1.549 0\nCamí 0.8532211 42.4302290 00:18:52 00:18:52 1.635 494\nBaixar a riera 0.8726240 42.4545479 00:12:27 04:58:39 2.401 5.762\nPunt d’inici: cabana del Carant\nFonts d’aigua: als torrents i rieres\nPendent mitjà de pujada: 26,51%\nTemps aturat: 1 hora 49 minuts\nAltura mínima: 1.531 metres\nPendent mitjà de descens: 21,11%\nAccessibilitat: s’hi arriba amb turisme per pista de terra si es puja per Castellàs*\nTemps caminant: 5 hores 7 minuts\nObstacles: no hi ha camí ni senyalització\nAscens positiu: 1.256 metres\n*La pista que puja per Sentís és de pitjor qualitat i penso que només és apta per a SUVs o tot terrenys (octubre/2021)\nAixí ho vaig viure jo el dia 1 d’octubre de 2021, data de realització del recorregut.\nComencem a caminar unes desenes de metres pista endins, en sentit oest, fins que veiem les aigües del barranc de Comagiters. Deixem la pista i ens fiquem al marge per vorejar la llera i comencem a provar traces de bestiar que ens van fer guanyar metres. Creuen el canal de Puiolo (ICGC) o barranc de Salvescura (ed. Alpina) i ja del que es tracta és de pujar dret amunt a la recerca de la carena. Aquí cadascú és lliure de triar la manera de pujar-hi. Nosaltres vam fer cas del track que portàvem i ho vam fer pel fil de la divisòria d’aigües, amb el canal del Puiolo a la nostra dreta.\nDesprés de molt de patiment (Déu-n’hi-do del pendent) guanyem la carena i ens adonem del que tenim pel davant, una llarga successió de turons que tallen la llarga carena que porta al cim, que nosaltres no veiem per culpa de la boira. El que sí que veiem és el tossal del Clotet, imponent des de la nostra posició, 220 metres més o menys de desnivell més amunt.\nPrimer passem pel tossal de Sarviscué i més endavant ens dona la benvinguda una zona de cresta que es va fent més estreta a mesura que anem avançant. Sense problemes assolim el cim del tossal del Clotet, ja menjat per la boira. Continuem amb la proposta caminant per l’únic lloc que es pot, carena endavant, i ens rep una nova cresta, aquesta més esmolada que l’anterior. Progressem sense problemes, fins que ens trobem amb un lloc al qual no gosem enfilar-nos en veure la cresta infranquejable.\nCap problema. Per la nostra esquerra la muntanya ens regala un vessant que procura un tranquil flanqueig sortejant pedres i pedrots que ens permet tornar a la carena, ja lliure de crestes. Un darrer esforç i ens plantem a una cota prèvia al cim, que dista encara uns 720 metres més al nord-est de la nostra posició. Ja ho tenim, però encara ens falta. Un curt descens a un petit coll, un llarg (a hores d’ara) ascens i a la fi al cim, amb els pulmons a punt d’esclatar.\nAfortunadament la boira ha escampat i tenim la sort de gaudir d’unes vistes magnífiques, malgrat les instal·lacions de les pistes d’esquí. Lluu el sol i ens podem recuperar tranquil·lament fent un mos i comentant tot allò que hem viscut. Fem tot allò que s’acostuma a fer als cims i comencem a pensar en la baixada, per la famosa tartera, baixada que ningú explica amb detall.\nDel que es tracta és de baixar, en primer lloc, a un petit coll que hi ha a llevant del cim. Una baixada forta però que es fa bé, amb calma. Ja al coll, com cadascú ho vegi millor. No hi cap mena de senyalització, només algun rastre de pedres remogudes per la gent que ha passat per allà abans que nosaltres. La baixada la fem sempre en sentit nord-oest, en clara direcció a un estret pas entre roques que sembla que ens portarà problemes. Anem trobant i perdent la traça fins que la pedra es fa més petita i ens permet baixar tal com diuen els que dominen la tècnica, clavant talons i arrossegant pedra pendent avall. Dominem la temptació de girar en sentit oest per apropar-nos a la paret de la muntanya i finalment passem pel mig del pas anteriorment esmentat, sense més problema, ja que el pas és franc amb pendent contínua.\nLa traça comença a fer-se més evident gràcies a la pedra arrossegada i després d’un llarg descens, que s’ha de fer amb tota la cautela del món, trepitgem per fi terreny herbat, i uns metres més endavant, un sender. Ens hi incorporem i caminem gairebé de pla en sentit sud-oest voltant les parets septentrionals de la pica, allò que l’editorial Alpina anomena raspes de Cerví. Més endavant comencem a davallar decididament a la recerca de les aigües del riuet del Port d’Erta (ICGC) o barranc del Port o de la Fogassada (Alpina), evitant la roca del Port, que deixem a la nostra esquerra. Planejant al costat de l’aigua, els vessants van encaixonant el riu i ens anem acostant a allò que sembla una balconada. Ens trobem, segons l’editorial Alpina, a la muntanya de la Fogassada.\nLa traça es va separant del riu i inicia una sostinguda baixada en direcció al tossalet del Prat (ed. Alpina), a on ja ens fem una idea del camí que tenim pel davant. Continuem i fem un gir en sentit sud-est per anar a la recerca del barranc de la Palomera (Alpina) o barranc d’Esterrador (ICGC). Allà ens trobem amb diferents traces, segurament de bestiar, que fem servir per arribar al tossalet de la Palomera o roques d’Aimar, segons quin mapa consultem.\nMés endavant tornem a creuar un barranc i ja de manera més suau acabem al tossalet d’Estarredó (Alpina). Aquí el nostre track ens deia que hauríem de continuar carena avall però l’evident sender que vèiem a la nostra esquerra va guanyar la partida i així ens vam abocar en sentit sud-est fins que vam connectar amb aquest camí, que vam seguir fins que vam connectar de nou amb el camí de pujada.\nAra, en comptes de caure pel mateix camí, continuem pel sender per així travessar el canal del Puiolo i d’aquesta manera, sense deixar ja la traça i saltant de feixa en feixa al final, vam acabar de nou al lloc d’aparcament.


Unes mates molt dolces\nEscrit per Raquel Nuñez\nCreat el 21 Novembre 2018\nPer la Castanyada, els alumnes de 2n d'ESO hem fet panellets a classe de mates!! De coco, de xocolata, de pinyons i d'ametlles. Per fer el massapà i les cobertures, hem calculat amb fraccions les proporcions dels ingredients partint d'un de principal, i ens hem adonat de la importància de ser precisos en els càlculs en rebosteria!! Per grups hem fet murals del procés que decoren els passadissos i ho hem presentat a classe en PowerPoint . Finalment, hem degustat els panellets de tots els grups i l'entrada a la tardor se'ns ha fet un xic més dolça\nTaller Fundació Johan Cruyff a l'institut\nEscrit per Glòria Pau\nCreat el 19 Novembre 2018\nAquesta passada setmana hem tingut el plaer de contar amb la visita de l'Esther Eroles, Coordinadora de projectes de la fundació Johan Cruyff i medallista paralímpica.\nEns ha pogut explicar la seva experiència com a esportista amb discapacitat, la aportació i satisfacció personal que aporta l'esport en la vida diària d'una persona amb discapacitat i, sobretot, que l'esport no té barreres!!!\nEns ha explicat quina és la funció de la Fundació Johan Cruyff i el treball tan interessant que es fa amb persones amb discapacitat, i hem pogut posar en pràctica alguna de les modalitats d'esport adaptat.\nEls alumnes de tercer d'ESO s'han posat per primera vegada en la situació d'una persona amb discapacitat.\nJa fa tres anys que l'Institut Europa es va integrar dintre de la Xarxa de Competències Bàsiques (XCB). Aquesta és una xarxa promoguda pel Departament d'Ensenyament per fomentar l'ús de metodologies globalitzadores dintre de les escoles i instituts públics de Catalunya.\nPer tercer any consecutiu, els membres de la XCB del centre s'han reunit per dissenyar la línia de treball que es seguirà durant el curs 2018/2019.\nAquest any es comença, com sempre, amb molta il·lusió, ja que és l'any que més gent hi participa com a membres de l'equip impulsor, concretament més d'un 25% del claustre. Un altre fet destacat és que pràcticament tots els departaments de l'institut tenen representació a la xarxa.\nLa línia d'actuació per al curs 2018/19 giren entorn de tres pilars fonamentals:\nFormació de l'equip impulsor.\nDisseny d'un model unitari per dissenyar projectes propis de l'Institut Europa.\nDifusió i promoció a la resta del claustre de tot el que s'ha treballat dintre de la XCB.\nUna vegada acordat el què i com s’ha d’actuar, només queda reunir-se i treballar per aconseguir tots els objectius marcats per a aquest curs, els quals, si s'aconsegueixen, tindran una repercussió molt positiva en la qualitat de l'ensenyament del nostre alumnat. Així doncs, ara simplement es tracta d'anar per feina!\nInici del procés: 5 de novembre de 2018.\nConstitució meses: 19 de novembre de 2018\nPublicació provisional de calendari electoral i dels censos d’electors: 5 de novembre de 2018.\nPeríode de reclamacions: 5-8 de novembre de 2018.\nPublicació definitiva dels censos: 9 de novembre de 2018\nTermini de presentació de candidatures: 16 de novembre de 2018.\nActa de constitució del Consell escolar i presa de possessió dels seus membres: abans del 21 de desembre de 2018\nDIES DE VOTACIÓ\nSector de representants de pares i mares: 26 de novembre de 2018, de 12h a 14h i de 16:30h a 18h\nSector de representants del PAS: 26 de novembre, a les 11:30 a Secretaria\nSector de representants del professorat: 28 de novembre, a les 14:00 a la Biblioteca\nSector de representants dels alumnes: 30 de novembre de 2018 a les 10:30 a les aules


Ferienwohnungen Haus Olmarausch Leutasch Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nFerienwohnungen Haus OlmarauschAhrn 204, Lehner, Leutasch, Àustria, 6105 - Veure al mapaExcepcional9,1Basada en18comentarisFerienwohnungen Haus OlmarauschVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 25 fotos\nAl visitar Leutasch, vosté es sentirà com a casa a Ferienwohnungen Haus Olmarausch, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Ferienwohnungen Haus Olmarausch ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, cuina americana a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com esquí, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Ferienwohnungen Haus Olmarausch la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Leutasch.


Preparats per al següent repte | BC Morabanc Andorra (web oficial)\nEl River Andorra MoraBanc ha tornat als entrenaments desprès de la derrota del passat dissabte a Barcelona davant el Barça B. Una derrota d’on s’han extret moltes conclusions i d’on ha de sortir un River MoraBanc disposat a mostrar la seva millor versió al pròxim duel davant el Leyma Natura Corunya.\nEl tècnic, Joan Peñarroya, ha analitzat davant els micròfons dels mitjans de comunicació com ha començat aquesta setmana per als seus homes. El punt d’autocrítica existeix, en un partit que des del final dels 40 minuts ja es va veure que no s’havia afrontat de la forma més correcta, ara bé, també cal destacar el rival: “Està clar que no va ser el nostre millor partit i també està clar que hi ha un rival davant. Fa temps que ens hem oblidat que juguem contra rivals que també tenen el bàsquet i la capacitat de poder guanyar-nos, el que passa és que les 11 victòries ens han fet oblidar que davant nostre hi ha un equip que ens vol guanyar. Partit fluix davant un rival que va jugar un bon bàsquet, i com demostra que la lliga qualsevol equip pot guanyar a tothom. Tot i això, sense estar brillant arribem amb opcions al darrer segon”.\nEn com pot afectar la derrota a l’equip. Peñarroya ho té clar: “Aquests jugadors porten 19 victòries, porten tot l’any anant líders, porten aguantant que es parli més del que pot suposar guanyar que el que suposa el següent partit. Clar que té que veure que portem un mes pensant a veure quan podem celebrar el títol, molts cops els subconscient t’enganya i tots pensàvem que era impossible perdre dissabte, doncs no era impossible. La nostra lliga és la LEB Or i els rivals són els d’aquesta lliga. No hi ha cap lliga que guanyar sigui fàcil i no s’hagi de patir com estem fent nosaltres. El tema mental a l’esport sempre té una importància vital”.\n3 jornades resten per finalitzar la lliga regular, ara bé, no cal mirar més enllà del següent partit, el que ens enfrontarà a La Corunya el proper divendres. Un equip que ja va demostrar a la primera volta que era capaç de dominar al River Andorra MoraBanc: “Partit de la següent jornada sempre és el més important, com ha estat durant tota la temporada. En el que ens hem de centrar és en el nostre joc, en fer bé les nostres coses per jugar davant un rival que fa un bon bàsquet i té jugadors de qualitat. A més, és l’únic equip que ens ha dominat”.\nPeñarroya està segur d’acabar bé la lliga. Això és esport, i sense patir no hi ha recompensa possible: “Això és esport, juguen 14 equips, i estem convençuts que l’acabarem bé la lliga. És important el proper partit, el de Corunya, i tan de bo juguéssim demà. Estic segur que l’equip donarà una bona resposta i amb el Poliesportiu animant ho treure’m endavant”.\nDivendres arriba una nova oportunitat de demostrar el que ha estat durant tota la temporada el River Andorra MoraBanc. S’espera un Poliesportiu d’Andorra ple, animant a un equip que necessita més que mai el seu suport per seguir el camí que vol portar a l’objectiu. La victòria davant La Corunya és, ara per ara, l’únic objectiu i en l’únic que s’ha de pensar.


Pluja d'estiu...: Parlar...\nPublicado por pluja en 16:54\nI tant, parlar les coses sempre va bé, o escriure-les en un blog! Quan expliques a algú el que et passa hi vas pensant, i a poc que l'altre faci les preguntes adients, segur que arribes a conclusions que no pensaves. I això és bo, és clar. Donar massa voltes sobre les coses acaba sent cansat, però donar-ne només unes quantes sol anar bé.\nEl que diu en xexu és cert, donar-hi les voltes més o menys justes és necessari. Els extrems no són bons, ni reprimir-ho i no donar-n'hi cap ni sobreobsessionar-se.\nRespecte el que diu l'article que comentes en el post, realment és fonamental tenir amics. Jo personalment em vaig tancar molt en parella i els dos ens vam tancar en això. No és bo...I si no, tot acaba petant. És bo confiar en un mateix i tenir gent en qui confiar.\n28 de marzo de 2010, 8:01\nEl millor és treure-ho tot i així descarreguem. Espero que estiguis bé, bonica


🥇Feu copiar Learn 2 Trade a eToro GRATIS! Guia 2022 sobre el comerç de còpies\neToro Copy Trading Portfolio by Learn 2 Trade - Seguiu el nostre equip de negociació intern. 2022\nActualitzat: 19 2022 maig\nEl contingut no s'aplica als usuaris dels EUA.\nLa funció Copy Trading disponible a eToro no és gens revolucionària. Tot el que heu de fer és seleccionar un comerciant que us agradi, decidir quant voleu invertir (i ja està), podeu seure i gaudir d’ingressos passius.\nIf només era tan senzill.\nAmb això, volem dir que eToro acull més de 12 milions de comerciants, cosa que fa que sigui difícil separar el blat de la palla. La bona notícia és que el nostre equip de comerciants interns es va unir recentment al fenomen eToro Copy Trading.\nSeguiu llegint per esbrinar com podeu reflectir els nostres comerciants experimentats de manera semblant i obtenir beneficis quan obtenim beneficis.\nNota: Totes les formes de negociació comporten un element de risc. No es garanteix que obtingueu beneficis seguint el nostre equip de comerciants. Per contra, hi ha totes les possibilitats que pugueu patir pèrdues.\nApreneu 2 carteres comercials de còpia comercial a eToro\nCopieu les nostres posicions de compra i venda semblants a eToro\nComerç actiu dels mercats financers de manera passiva\nReflecteix el nostre equip de comerciants interns\nUniu-vos al nostre servei de cartera Copy Trading GRATIS\nCopy Learn 2 Trade a eToro\nQuè és eToro Copy Trading?\nLa funció Copy Trading és una eina molt popular que ofereix el corredor en línia eToro. En poques paraules, us permet "copiar" un comerciant experimentat que utilitza la plataforma eToro. Inicialment, copiarà la seva cartera de manera semblant.\nPer exemple, si el comerciant té el 40% de la seva cartera en accions d’Apple, igual que vosaltres. Si el comerciant en té un 20% or i l’15% en gas natural, com ho faràs tu. A més, i potser el més important, també podeu optar per copiar el comerciant en un curs base.\nÉs a dir, si el comerciant surt d’una posició, igual que tu. Si el mateix comerciant afegeix un nou actiu de la seva cartera, de nou, igual que vosaltres. En teoria, això significa que podeu comerciar activament en línia.\nEn el seu lloc, el comerciant de còpies escollit determinarà quins actius voleu comprar i quan. També determinaran la quantitat de la seva cartera a assignar a cada actiu i, per descomptat, quan es ven. El millor de tot és que eToro us permet utilitzar aquesta funció amb una inversió mínima de només 200 dòlars i no s’apliquen càrrecs addicionals.\nCom funciona eToro Copy Trading\nEl procés de negociació de còpia és relativament senzill. El més difícil és saber seleccionar un comerciant que us generarà beneficis constants. Al cap i a la fi, el rendiment passat mai no és un indicador segur dels resultats futurs.\nTot i això, el procés d'inversió d'extrem a extrem normalment funciona de la manera següent:\nPas 1: trieu un operador de còpies\nEl primer port d'escala serà triar un comerciant per copiar. Tot i que a la plataforma eToro hi ha més de 12 milions d’inversors, no tots els usuaris s’han inscrit al programa Copy Trader. Dit això, encara hi ha milers de comerciants per triar, és a dir, que haureu de fer alguns deures.\nAlgunes de les mètriques que eToro us permet veure sobre el comerciant són:\nActuació històrica: Quan feu clic al perfil d’un eToro Copy Trader, podreu visualitzar bàsicament totes les posicions que l’inversor hagi col·locat. Com a tal, teniu una visió clara del rendiment del comerciant des que es va unir a la plataforma. Això es pot veure mensualment, cosa que és molt útil.\nActius preferits: També podeu veure la classe d’actius preferida sobre la qual li agrada especular al comerciant. Per exemple, mentre que alguns comerciants es mantenen amb les accions, altres es centren més en els forex. Alguns comerciants són més que un Jack of All Trades, ja que cobreixen diverses classes d’actius.\nClassificació del risc: La tecnologia subjacent que alimenta eToro és capaç de generar una qualificació de risc per a tots els operadors de còpia. Això va des de l'1 com a mínim risc, fins a 10. Això us permet mantenir-vos amb els comerciants que reflecteixen el nivell de risc que us sentiu còmode.\nDurada del comerç: eToro també us permet conèixer el nombre mitjà de dies (o hores) que el comerciant manté oberta una posició. Tot i que això pot no semblar una mètrica important, en realitat ho és. Al cap i a la fi, mentre alguns comerciants prenen un dia de negociació or comerç de swing d’altres, estan més interessats en una estratègia a llarg termini.\nActius sota gestió: També podeu veure el nombre d’usuaris d’eToro que actualment copien el comerciant en qüestió. A més, això també us permet saber quants diners té el comerciant sota gestió. En última instància, els millors comerciants de còpies a eToro solen tenir un munt de seguidors.\nCom podeu veure a l’anterior, hi ha moltes mètriques que heu de tenir en compte a l’hora d’escollir un operador de còpia a eToro.\nPas 2: assignar fons\nUn cop hàgiu seleccionat un operador de còpies eToro que us agradi, se us demanarà que assigneu part del saldo del vostre compte. Com s’ha assenyalat anteriorment, ha de ser com a mínim de 200 dòlars.\nA més, també heu de decidir si voleu copiar el comerciant en un curs base, o només copieu la cartera que ells actualment tenir.\nAl nostre entendre, no té gaire sentit optar per aquest últim. Al cap i a la fi, no es beneficiarà de les comandes de compra i venda que el comerciant realitzi, és a dir, que potencialment es perden oportunitats de lucre.\nUn cop confirmeu la inversió, eToro deduirà la xifra corresponent del vostre saldo de caixa. Si encara esteu confós sobre el funcionament de la part de "còpia" del procés, vegem un exemple ràpid.\nSuposem que el vostre operador de còpia escollit té actius en cartera per valor de 100,000 GBP\n25,000 lliures estan en accions d’IBM (25%) i 75,000 lliures en bons ETF (% 75)\nVostè decideix invertir 1,000 lliures esterlines\nAixò significa que 250 £ (25%) de la vostra cartera consistiran en accions d'IBM i 750 £ (75%) en un ETF de bons.\nCom podeu veure, no importa la quantitat de capital que tingueu a la vostra disposició, ja que la vostra cartera de Copy Trading es ponderarà de forma semblant a la del comerciant.\nPas 3: guanyar diners\nQuan es tracta de guanyar diners, la funció eToro Copy Trading no funciona de manera diferent a l’estratègia d’inversió estàndard de bricolatge. En altres paraules, la vostra cartera és simplement una còpia del vostre comerciant escollit. Com a tal, tots els beneficis que obtingui el comerciant (en termes percentuals) es reflectiran en seva cartera.\nSuposem que invertiu 2,000 dòlars en un operador de còpies que es concentri exclusivament en el forex\nEl comerciant destina l'1% de la seva cartera a a GBP / USD ordre de compra: amb palanquejament de 30x\nAl seu torn, això significa que arrisqueu 20 dòlars en el comerç, encara que, amb un apalancament de 30 vegades aplicat\nEl comerciant tanca la seva posició GBP / USD, aconseguint guanys del 0.5%\nLa vostra cartera reflecteix el comerç, és a dir, que vau guanyar un 0.5% de 20 dòlars, que només és de 0.10 dòlars (participació de 20 dòlars x 0.5%)\nTot i això, també heu aplicat un apalancament de 1:30, és a dir, que realment heu guanyat 3 dòlars\nTot i que les xifres anteriors representen un petit retorn, és important recordar que els operadors del dia forex sovint col·loquen dotzenes de posicions al llarg del dia. Com a tal, els rendiments petits es poden sumar molt ràpidament.\nPer tant, ara que ja sabeu com funciona Copy Trading, ara hem de discutir què pot oferir Learn 2 Trade. En primer lloc, el nostre equip de comerciants interns ha estat actiu en la moneda i mercaderia escenari comercial des de fa més de 15 anys\nSom molt coneguts a l’espai del servei de senyal, amb més de 1,000 membres que aprofiten els nostres suggeriments comercials diaris. De fet, el nostre equip té com a objectiu obtenir un percentatge de guanys superior al 76%, motiu pel qual estem experimentant un augment dels registres al compte.\nTot i això, Learn 2 Trade es va unir recentment al programa eToro Copy Trading per un motiu clau: permetre als nostres membres beneficiar-se d’ingressos passius. Al cap i a la fi, tan útils com són els nostres senyals de divises, de productes bàsics i de criptomonedes, encara heu d’actuar segons cada suggeriment.\nA més, i potser el més important, els senyals sovint necessiten actuar-se en el mateix moment en què es reben. Al cap i a la fi, els mercats financers poden avançar a un ritme increïblement ràpid. Al seu torn, això significa que alguns dels nostres membres perden oportunitats de lucre.\nQue - la cartera de Trading Copy 2 Trade Copy!\nEn poques paraules, ara teniu l'oportunitat de reflectir les posicions de compra i venda dels nostres comerciants interns. Si els nostres comerciants compren EUR / USD -com ho faràs tu. Si els nostres comerciants venen AUD / NZD —Un altre cop, com tu.\nPel que fa a la nostra estratègia comercial, funciona de la mateixa manera que els nostres suggeriments de senyal. Per a aquells que no ho saben, això vol dir que acostumem a tenir una relació risc / recompensa d’1: 3.\nEn termes senzills, això significa que, arriscant l’1% del nostre capital, obtindrem guanys del 3%. Per descomptat, això s’aconsegueix introduint ordres de pèrdua i obtenció de beneficis en totes les nostres operacions. Una vegada més, en copiar-nos a eToro (no cal que us preocupeu per les comandes individuals), ja que tot està automatitzat.\nCom copiar Learn 2 Trade GRATU .T\nUs agrada copiar el nostre equip de comerciants interns a través de la plataforma eToro? Si és així, seguiu els passos següents per començar ara mateix.\n1. Obriu un compte amb el nostre enllaç únic\nPer fer rodar la pilota, haureu d’obrir un compte a eToro mitjançant el nostre enllaç únic.\nPodeu anar directament a la pàgina respectiva fent clic a l'enllaç aquí.\nUn cop arribeu al lloc web eToro, comenceu el procés de registre. Per a això caldrà informació personal i de contacte, com ara:\nNúmero fiscal nacional\nTambé haureu de crear un nom d’usuari i una contrasenya segura.\nNota: Si ja teniu un compte a eToro i voleu fer ús del nostre servei gratuït de negociació de còpies, envieu-nos un missatge ràpid i us prepararem.\n2. Fons de dipòsit\nAra se us demanarà que ingresseu diners al vostre compte eToro acabat de crear. L’import mínim amb aquest corredor és de 200 dòlars, que és el mateix mínim per invertir a la nostra cartera de negociació de còpies.\nLes opcions de pagament admeses a eToro inclouen:\nConsell superior: eviteu optar per una transferència bancària, ja que haureu d'esperar uns dies perquè arribin els fons. La resta d’opcions de pagament s’acrediten instantàniament.\n3. Envieu-nos una captura de pantalla per rebre el nostre nom d'usuari d'eToro\nUn cop us hàgiu inscrit amb un compte finançat, haureu de fer una captura de pantalla que mostri el vostre:\nNom d'usuari d'eToro\nQue heu complert el dipòsit mínim de 200 dòlars\nTingueu en compte que no exposarà cap informació confidencial enviant-nos l’anterior. Per contra, tots els noms d’usuari d’eToro són públics. Tanmateix, ens assegurarem que el vostre nom d'usuari no es comparteixi amb ningú i, per tant, la vostra privadesa està 100% protegida.\nUn cop rebem la captura de pantalla necessària, us enviarem un missatge on es detallarà el nostre nom d’usuari exclusiu d’eToro.\n4. Comenceu a copiar Trade 2 Learn\nUn cop hàgiu rebut el nostre nom d’usuari eToro, l’haureu de cercar. A continuació, feu clic al botó "Copia".\nAleshores veureu que apareix un quadre emergent. Aquí heu de:\nIntroduïu l'import que voleu invertir a la nostra cartera de Còpia de Negociació (mínim de 200 $)\nMarqueu la casella per copiar tots els nostres negocis en curs\nUn cop hàgiu confirmat l’anterior, copieu instantàniament la nostra cartera. A continuació, qualsevol posició de compra o venda que realitzem es reflectirà a la vostra cartera personal.\nNota: Podeu cobrar els vostres fons en qualsevol moment quan ens copieu a través d'eToro. De fet, tan aviat com tanquis la posició, els fons es col·locaran al teu compte d'eToro en efectiu i estaran disponibles per a la retirada.\neToro és una plataforma de múltiples actius que ofereix tant invertir en accions i criptoactius, com operar CFDs.\nTingueu en compte que els CFD són instruments complexos i que presenten un alt risc de perdre diners ràpidament a causa del palanquejament. 75% dels comptes d’inversors minoristes perden diners en negociar CFD amb aquest proveïdor. Heu de tenir en compte si enteneu com funcionen els CFD i si us podeu permetre el risc de perdre els vostres diners.\nEl rendiment passat no és una indicació de resultats futurs\nEn quins actius se centrarà Learn 2 Trade?\nTots els llocs comercials a eToro reflecteixen el del nostre servei de senyalització. Això significa que obtindreu l'avantatge addicional d'aprofitar els nostres suggeriments comercials de divises, productes bàsics, criptomonedes i índexs, però de manera passiva. Si es presenta una oportunitat, el nostre equip de comerciants pot decidir accedir a altres classes d’actius, com ara accions.\nQuant cobreu pel vostre servei de Copy Trading?\nNo cobrem res en absolut pel nostre servei de comerç de còpies. L'únic que heu de fer és obrir un compte a eToro a través del nostre enllaç únic i, després, enviar-nos una captura de pantalla que descrigui el vostre nom d'usuari i l'import del dipòsit.\nEls meus fons són segurs a eToro?\nAbsolutament. eToro és un broker molt regulat que ha estat operatiu des de fa més de 13 anys. Té llicències amb la FCA (Regne Unit), ASIC (Austràlia) i CySEC (Xipre / Europa)\nQuant de temps formeu part del programa eToro Copy Trading?\nEns vam unir al programa eToro Copy Trading el setembre de 2021. Durant les primeres setmanes de negociació vam tornar el 5.91%.\nCom puc finançar el meu compte eToro Copy Trading?\neToro accepta diverses formes de pagament. Això inclou targetes de dèbit, targetes de crèdit, carteres electròniques i transferència bancària. El dipòsit mínim és de 200 dòlars.\nQuè passa si ja tinc un compte eToro?\nSi ja teniu un compte eToro, seguiu sent elegibles per al nostre servei gratuït de negociació de còpies. Envieu-nos un missatge i us farem saber com copiar-nos!\nQuin risc assumeix quan cotitza a eToro?\nEl nostre equip de comerciants interns solen seguir la mateixa relació risc / recompensa que el nostre servei de senyal. Això se situa en 1: 3, és a dir, ens arrisquem amb l’1% per obtenir guanys del 3%.


El consell de ministres aprova el reglament que desenvolupa les noves cotitzacions dels autònoms\n3 min. Andorra la Vella 04/09/2019 19:26\n651x366 Eric Jover, ministre portaveu. / ANA Eric Jover, ministre portaveu. / ANA\nEric Jover, ministre portaveu, ha anunciat en la roda de premsa posterior al consell de ministres d'aquest dimecres l'obertura d'un concurs nacional de caràcter urgent per tal de trobar una solució permanent de contenció a la zona de la Portalada on es va produir l'esllavissada el 10 d'agost. Les empreses interessades tindran temps per presentar ofertes fins al 25 de setembre d’aquest any.\nD'altra banda, i tal com ha explicat Jover, a partir d'aquest dijous entrarà en funcionament un control semafòric a la zona. D'aquesta manera i de forma esglaonada es disminuirà la presència d'efectius de cossos de seguretat. Així i tot, des del ministeri d’ Ordenament Territorial consideren convenient mantenir la vigilància de la zona amb presència física en les hores més concorregudes (des de les 7 fins a les 21 hores), sent els bombers el cos que assumirà aquesta tasca.\nDurant la nit, i gràcies a la disminució de circulació s'efectuaran tasques de vigilància de forma discontínua. Els bombers i el Servei de Circulació del comú de Sant Julià de Lòria realitzaran de forma alterna una inspecció cada hora. En cas que les condicions meteorològiques siguin adverses o hi hagi un increment dels indicadors de risc, es recuperaria la presència contínua de vigilants. Tanmateix, el comú reforçarà la il·luminació de la zona del despreniment i eliminarà les restriccions a l’aparcament exterior del Punt de Trobada.\nEl consell de ministres ha aprovat també, a proposta de la CASS, el reglament que desenvolupa la nova cotització dels treballadors per compte propi, un nou sistema que crea tres nous trams de cotització amb l'objectiu de fer el sistema més equitatiu per als treballadors per compte propi i alhora mantenir-ne la sostenibilitat en el temps, tal com ja va explicar l'executiu quan va aprovar el projecte de llei.\nLa base de cotització dels autònoms es calcula aplicant un percentatge determinat al salari mensual mitjà del total d'assalariats de l'any anterior. Fins ara, aquest podia ser del 25%, del 50% i del 75%. Amb el nou projecte de llei s'afegiran el del 62,5%, del 125% i del 137,5%.\nEstructura del ministeri d'Educació\nA proposta de la ministra d’Educació i Ensenyament Superior, Ester Vilarrubla, ha quedat aprovada l' estructuració del ministeri d'Educació, així com el nomenament dels directors de cada un dels departaments. Marc Jover, com a director del departament de Sistemes Educatius i Relacions Internacionals; Maria Teresa Casals, com a directora del departament d’Escola Andorrana i Formació Andorrana, i Marie Pagès, directora del departament d’Inspecció, Qualitat Educativa i Recursos Humans, mentre que el departament de Formació Professional, Formació d’Adults i Innovació Tecnològica serà dirigit per Francesc Xavier Campuzano. Finalment, i com a directora del departament d’Ensenyament Superior, Recerca i Ajuts a l’estudi, s'ha nomenat Meritxell Gallo.\nD'altra banda, durant el consell de ministres s'ha informat també que el ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, ha viatjat aquest dimecres a Turquia per participar en la 88a Fira Internacional d’Esmirna. L'objectiu, fomentar els intercanvis comercials i enfortir els vincles econòmics entre països. També s'ha comunicat que una delegació d’Ordenament Territorial, encapçalada pel ministre Jordi Torres, es desplaçarà el pròxim 9 de setembre a l’ Ospitalet per tal de veure el resultat de les actuacions que s’han fet al corredor d’ allaus H4.


El ple de la Seu acorda millorar l'atenció en salut mental juvenil — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El ple de la Seu acorda millorar l'atenció en salut mental juvenil\nEl Centre Cívic l'Escorxador, seu de l'Oficina Jove de l'Alt Urgell (Foto: arxiu)\nEl ple de l'Ajuntament de la Seu d'Urgell ha aprovat aquest dilluns, per unanimitat, una moció per millorar l'atenció a la salut mental dels joves de la ciutat. La proposta, presentada per la CUP, va rebre el suport de l'equip de govern (Junts i ERC) i de Compromís.\nLa portaveu de la CUP, Xènia Antona, considera que la salut mental del jovent "s'ha vist més afectada que la dels adults durant la pandèmia i el confinament domiciliari". Per això, Antona va proposar que el consistori creï un servei de prevenció i intervenció de salut psicoemocional destinat a aquest col·lectiu, mitjançant l'Oficina Jove. La moció també planteja que s'hi ofereixi un vessant formatiu i sensibilitzador adreçat a les escoles de la Seu. Des de la formació anticapitalista consideren que, arran de la crisi sanitària de la COVID-19, s'han agreujat "dràsticament" els problemes de trastorns mentals a la ciutat, tot i que anteriorment ja existien. Antona indica que l'objectiu principal serà detectar i atendre trastorns lleus, per evitar així que esdevinguin greus.\nPer l'equip de govern, el vicealcalde de la Seu, Francesc Viaplana, va voler matisar que actualment ja existeix un servei de salut mental "i funciona molt bé". En tot cas, Viaplana va assenyalar que "tot es pot millorar" i es va mostrar obert a dialogar amb la CUP per detectar en quins punts cal reforçar l'atenció, com és el cas de l'augment de problemes que afectin gent jove.\nPel grup de Compromís, Carlota Valls va agrair que la CUP portés aquest tema al ple perquè el consideren "importantíssim i que afecta tothom, perquè situacions com depressió i ansietat poden afectar una de cada quatre persones i, per tant, n'hi pot haver casos a qualsevol família". Valls coincideix a dir que la pandèmia ha afectat especialment la salut mental de molts joves, però alhora recorda que "l'OMS adverteix que l'any 2030 serà la causa de discapacitat principal arreu del món, per damunt del càncer i de les malalties cardiovasculars". La regidora entén que això pot tenir "unes conseqüències devastadores per a la felicitat i el benestar de la gent", però també a nivell econòmic, perquè seran motiu de més baixes laborals de llarga durada. En tot cas, Compromís veu més necessari dotar de més recursos els serveis ja existents, en lloc de crear-ne de nous.


Ball de les panderetes | FestaPèdia, la gran enciclopèdia de les Festes de Castelló\nBall de les panderetes\nEnviat per Jbeltran el Dll, 11/29/2010 - 01:50\nEstrena del ball de les panderetes de San Vicente de Piedrahita, en el Pregó de 1954.\nLlibret Gaiata 8, 2014\nLa dansa del pastor va ser incorporada al folklore de la vila de Traiguera, al Baix Maestrat, per la iniciativa del capellà Francesc Pastor, natural de Sorita, de la comarca del Ports. A Traiguera, el grup de l’anomenada Secció Femenina, creat després de la guerra civil, va interpretar aquesta dansa, per primera vegada, el 7 de setembre del 1939, en la processó de la festa major del santuari de la Mare de Déu de la Font de la Salut, patrona de la vila.\nMalgrat la seua presentació en un acte de religiositat popular, la dansa del pastor té un caràcter de ritual laic, i respon a la tipologia que l’etnògraf Vicent Pau Serra i Fortuño va definir com a dansa-ball. En la vila originària, aquesta dansa era coneguda amb les denominacions característiques de gitanetes, cantereres i llauradores.\nUn exemple de dansa-ball.\nAixí doncs, una dansa-ball té una estructura tancada d’elements musicals i moviments coreogràfics. Hi trobem la participació d’un cap de dansa, que en aquest cas representa el pastor, que ordena l’evolució de les dones dansants, que evoquen les terrisseres i llauradores, i que en aquest cas han de sumar catorze joves.\nLes dones ballen en dues fileres, agrupades en llauradores i cantereres, portadores dels típics cànters de Traiguera. El fonament de la indumentària és comuna: faldes de llana, calces blanques, mocador de seda, brusa blanca i espardenyes valencianes de veta. La falda de les cantereres és roja amb la sanefa negra, porten jupetí negre i mantells de Manila. Com marcant un contrast, la falda de les llauradores és blava amb franges blanques, el jupetí és groc i el mocador de seda blanc. El color predominant de les faldes ha caracteritzat les dansants amb els malnoms de les roges i les blaves. S’ha dit que el pastor o cap de dansa, originàriament, vestia amb mocador de cap, a més de dur espardenyes de beta, camisa blanca, faixa roja i armilla negra.\nLes cantereres sostenen com a element emblemàtic una canterella, mentre que les llauradores porten del braç un cistella amb branques d’olivera. A la mà lliure cada dansant du una castanyola. El pastor sosté a la mà un gaiato amb què colpeja el terra mentre marxa pel centre, entre les dues fileres de cantereres i llauradores.\nLa coreografia de la dansa del pastor de Traiguera compta amb dotze parts o seccions. La primera figura rep el nom de «la cadena», que pot ser senzilla o doble, després es mostren les figures conegudes com «la creu», «la eme», «los ponts», «caragol partit», «caragol sencer», «los calvaris», «el ball del pastor» i «les cruseres».\nEn la primera meitat de la dècada dels anys quaranta del segle xx, la dansa del pastor de Traiguera quasi no es va ballar. Justament es va reprendre el 1945, per participar al Pregó de les festes de la Magdalena de Castelló. Posteriorment, s’ha interpretat a València -en un acte a la plaça de bous-, a Vinaròs, a Peníscola o a Benassal, de manera que arriben a la dotzena les poblacions on s’ha vist ballar. Durant els anys quaranta del segle passat, al vi Certamen de coros y danzas, celebrat a Madrid el 1946, la dansa del pastor de Traiguera va rebre un primer premi.\nEn el cas del Pregó de la Magdalena, la dansa del pastor es va oferir el 1951 i el 1952 dins la secció de les comarques, anomenada «terres costerudes» i «contrades», respectivament. Darrere les balladores, hi va desfilar un carro portador de cànters de la població. Cal dir que aquells van ser els dos darrers pregons que va projectar Manuel Segarra Ribés, el fundador de la cavalcada historicofolklòrica castellonenca.\nEls primers joves que van fer el paper del pastor de la dansa van ser Alfons Esteller de Coll Tort i Pere Doménech. Després d’uns anys d’oblit, va ser a l’estiu del 1994 quan es va tornar a interpretar l’anomenat ball de les gitanetes al pregó de les festes de Traiguera. El fruit va ser degut a la iniciativa del grup de «quintes» d’eixe any i a la reina de les festes. Anotem els noms de les recobradores de la tradició: Maite Grañana, Rosabel Mitjavila, Rosa Damaret, Maria Blanca Ballester, Gloria Tàrrega, Raquel Bort, Feli Villalta, Montse Vericat, Núria Puig, Rosanna Pepió, Sònia Segura, Rosa Maria Roca, Anabel Vericat, Yolanda Montroig i Laura Fonollosa.\nLa «invenció» d’un ball d’escola.\nEl successor organitzatiu de Manuel Segarra en el Pregó va ser el periodista i funcionari Gonzalo Puerto Mezquita, autor de diversos articles i llibres sobre les danses de les comarques castellonenques.\nL’interés pel folklore autòcton ja el va manifestar, especialment, al programa de mà del Pregó de l’any 1954, escrit pel mateix Puerto, que era un autèntic compendi descriptiu de les danses presents en la cavalcada d’aquell any. En aquella ocasió va participar, per primera vegada el ball de les panderetes de San Vicente de Piedrahita, una pedania del municipi de Cortes d’Arenós, a l’Alt Millars, al límit amb l’Aragó. Era aquell un cas curiós d’«invenció» d’un ball d’escola, amb estructura tancada de música i passos, creat pel senyor Antonio Baeza, amb l’única intenció que aquella aldea tinguera un lloc entre les danses mostrades al Pregó de la Magdalena. La sort va ser que aquella «creació» lúdica, desvinculada de cap acte del calendari festiu tradicional, va ser immediatament acceptada per tothom, per la bellesa, ritme i elegància dels números coreogràfics. Aquella dansa té realment ritme de galop, és a dir que és un ball de moviment ràpid que consisteix en una sèrie de tocs de pandereta amb les extremitats del cos humà, amb el peu, el genoll, el colze i la mà.\nCal destacar que aquest ball o galop de les panderetes ha estat guardonat en certàmens nacionals i internacionals de folklore, i ha tingut bona difusió entre els esbarts folklòrics de Catalunya. A Castelló pot ser admirat cada any, dins les danses que es mostren a la representació teatral del Betlem de la Pigà, escrit pel poeta Miquel Peris Segarra.\nAquelles agrupacions de dansa de les comarques tenien un nombre limitat d’actuacions en la cavalcada del Pregó, però després de la fi de l’acte es repartien per la ciutat i ballaven als carrers, de manera que contribuïen a la brillantesa de l’ambient festiu de la ciutat de Castelló. Podem dir que balladors, balladores i grups de dansa han aportat al Pregó, any rere any, ritme, melodies i color a la mostra etnològica pública més antiga del País Valencià i de l’Estat Espanyol. Cal que el Pregó continue funcionant com a manifestació de cultura popular per valorar, difondre i promocionar les danses de les comarques castellonenques. No sols podem dir que sense el Pregó moltes d’elles ja haurien desaparegut, sinó que -com en el cas del ball de les panderetes- ni tan sols no s’haurien creat.


Ja es coneix el cartell dels Jocs de Rio, on no hi serà Espanya\nAquest cap de setmana s'han disputat els tres preolímpics que havien de decidir les sis places que quedaven per atorgar pel torneig d'handbol masculí dels Jocs Olímpics de Rio de Janeiro. Espanya se n'ha quedat fora, el primer cop que això passa des del 1976.\nEl bitllet pels Jocs de Rio s’encareix per Espanya\nLa selecció de Manolo Cadenas es jugarà aquest diumenge el passi pels Jocs contra l’amfitriona del preolímpic, Suècia.\nFrança fa història, Espanya sense medalla\nEl Mundial de Qatar ha coronat França com la selecció amb més títols de la història. El combinat gal, liderat per Nicola Karabatic i Thierry Omeyer (els dos a l'equip titular i el porter a més MVP del Mundial), és un dels millors equips de la història i avui ho han demostrat coronant-se campions en un partit en que sempre han dominat. Però, Qatar mai ha llançat la tovallola, i a tres minuts del final ha tingut una pilota per posar-se a un sol gol. No ha entrat i el partit s'ha decidit a favor dels de Claude Onesta que han celebrat un nou títol.\nUn gol de Joan Cañellas posa Espanya a semis\nUn gran partit, espectacular i amb un final emocionant. Després de 60 minuts de tensió, igualtat i bon joc, un gol de Joan Cañellas (segurament un dels jugadors més determinants del món ara mateix) va donar a Espanya l'accés a les semifinals. No hem d'oblidar, però, l'espectacular aportació ofensiva de l'extrem Valero Rivera amb 10 gols en 11 llançaments, en una actuació memorable.\nLa reedició de la final del Mundial 2013, a Quarts!\nEl fet que Dinamarca ensopegués contra Argentina i Alemanya (empatant contra els dos equips) va deixar els danesos segons de grup, amb el que es podien creuar amb Espanya ja als Quarts de Final. I així ha estat. No hi va haver sorpreses i Espanya va superar de manera clara a Tunísia a vuitens (28-20) mentre que Dinamarca va fer el mateix amb Islàndia (30-25). Ara els Quarts de final es presenten amb "morbo", tenint en compte la golejada que que van rebre els danesos al Palau Sant Jordi. De ganes segur que no els n'hi faltaran.\nEls catalans al Mundial de Qatar cap a vuitens\nSense fer un joc espectacular, la selecció espanyola ha resolt amb victòries els quatre primers partits del Mundial de Qatar, classificant-se per la via ràpida per vuitens de final. Això farà que els set jugadors catalans passin a la fase decisiva, segurament com a primers de grup. Això sí Eslovènia no dóna la sorpresa derrotant a la selecció de Manolo Cadenas demà divendres.\nLa primera jornada dels catalans al Mundial de Qatar\nLa campiona del món va començar amb un triomf 38-33 contra Bielorrússia en un partit marcat per l'expulsió del blaugrana Siarhei Rutenka a la primera meitat per un cop a la cara de Viran Morros. Tot i això el matx va estar més igualat del previst, en un partit sense massa encert defensiu dels de Manolo Cadenas. Finalment, Espanya va complir els pronòstics gràcies a un bon final de partit.\ngener 17, 2015\nComença la gran festa de l’handbol mundial\nAvui comença al Qatar el Mundial d’Handbol 2015, sens dubte una de les grans cites esportives d’aquest inici d’any. Ho fa en un país exòtic en el món de l’handbol, però que des de fa uns anys s’ha decidit a fer-se un nom amb el suport del seu conegut potencial econòmic. Per això va fitxar com a seleccionador ni més ni menys que a Valero Rivera, just després que aquest es proclamés campió del món amb la selecció espanyola a Barcelona. D’això en fa just dos anys.\n11 maig 2022 | Lliga Catalana\nCarlos Roig (Sant Vicenç): "Tenim l'excel·lent. Assolir l'ascens seria la matrícula d'hono…\nSergio Rodríguez (Salle Bonanova): "Ens queda gaudir de les fases i pujar a Nacional"


El castell de Montsoriu es reivindica - Diari de Girona\nEl castell de Montsoriu es reivindica\nDemanen ajut a les administracions per reconstruir la capella gòtica destruïda per un tornado i Cultura es compromet a treballar perquè els elements patrimonials afectats pel temporal rebin ajuts\n28·10·19 | 23:17\nEls responsables del castell de Montsoriu demanen ajut a les administracions per a la reconstrucció de la capella gòtica destruïda per un tornado la setmana passada. La capella, situada al pati d'armes, va ser construïda entre el 1347 i 1348 i era un dels projectes de rehabilitació previstos per als propers anys. La força del vent va tombar un dels murs, però encara queden dempeus la paret oest i la sud, que conserven els finestrals.\n«La capella estava pendent d'una actuació integral, però, després de la caiguda del mur necessita una restauració com més immediata millor, i fem una crida a totes les administracions perquè hi contribueixin. Ja estem en converses i segur que arribaran a bon port», deia ahir Salvador Balliu, president del consell comarcal de la Selva, ens propietari del castell.\nLa directora dels serveis territorials de Cultura a Girona, Carme Renedo, va avançar que el govern té previst aprovar avui una primera línia d'ajudes extraordinàries per les afectacions del temporal i que el Departament està treballant perquè també s'hi inclogui el patrimoni afectat.\nEn els darrers vint anys, les obres de restauració del castell han permès recuperar i consolidar els elements sobre els que pivotarà la futura museïtzació del conjunt, com la sala noble, la cuina o el pati d'armes i la galeria porxada.\nEn aquest sentit, està previst que el cos de guàrdia aculli audiovisuals i una exposició sobre el vescomtat de Cabrera i la sala noble, l'espai reservat pels àpats, es convertirà en ua sala per als actes, exposicions itinerants i concerts de petit format, segons va detallar l'antic coordinador de Montsoriu, Joan Carles Codolà.\nTot per fer més entenedora la història del gran castell gòtic català, ubicat entre Arbúcies i Sant Feliu de Buixalleu, i que cada any visiten unes 18.000 persones.


La totalitat de l’ajuntament d’Atzeneta del Maestrat dimiteix en protesta per la no creació d’un centre d’ESO a la població. - VilaWeb\nDimarts 01.10.2002 11:02\nLa totalitat de l’ajuntament d’Atzeneta del Maestrat dimiteix en protesta per la no creació d’un centre d’ESO a la població.\nLa Diputació haurà de nomenar ara una Gestora que administre el municipi fins a les properes eleccions municipals.\nAquesta dimissió ha suposat el final, per ara, d’un seguit de protestes convocades en aquesta població de la comarca de l’Alcalatén, en exigència que els alumnes de primer i segon d’ESO continuen estudiant al poble i no s’hagen de desplaçar diàriament fins al centre existent en la Vall d’Alba. Aquestes protestes, que es van iniciar abans del començament del curs escolar, s’han anat radicalitzant al pas dels dies, havent-se convocat diferents concentracions i manifestacions, i tallant el pas de l’autobús que hauria de traslladar els alumnes fins a la Vall d’Alba. Actualment, cap alumne d’Atzeneta no està assistint a classe. L’alcalde, del PP, i la resta de la corporació, tant populars com socialistes, van amenaçar amb la seus dimissió si no es resolia favorablement el problema, i passat divendres van acomplir les seues amenaces. Tres regidors del PP, que s’havien plantejat no dimitir, per pressions de la direcció provincial del partit, finalment la van presentar també en el Ple.\nAra, la situació queda molt complicada. Segons marca la llei, la Diputació ha de designar una Gestora que administre la població durant els mesos que queden fins les properes eleccions municipals; però tot sembla indicar que l’equip de govern de Carlos Fabra ho tindrà dífícil per tal de poder trobar el nombre suficient de persones disposades a ocupar el càrrec, enfrontant.-se com s’haurien d’enfrontar a una opinió pública local molt radicalitzada sobre aquest tema.


les notes del Pep Molsosa: Setmana de periodisme i comunicació\nDilluns a la laie de Barcelona, sentint el Lluís Bassets (i aprofitant per xerrar amb l'Àngels), amics de Brussel·les, presentant el seu llibre sobre el Bush.\nA La Vanguardia del 3.12 / Cultura, hi ha una bona presentació del llibre. El Lluís explica que en comptes d'afrontar reptes i perills, els neocon els han agreujat, i s'han perdut 8 anys: com al joc de l'OCA, ara tornem a la casella inicial, cal tornar a començar ...\nEs varen dir moltes coses, però la principal, que calen bons periodistes, amb valors i principis ètics, al servei de l'interès general. Davant de la massa d'informació que ens inunda, de les xafarderies, les mentides, els fums, les manipulacions, ... necessitem poder confiar en professionals que vetllin per destriar l'essencial i ens ajudin a digerir el què veiem i sentim, per trobar bons camins.\nL'Antoni Esteve, emprenedor d'iniciatives de comunicació (Lavínia, ...), sopant al Caminetto, dimarts, ens va dibuixar un panorama realista i preocupant del funcionament dels mitjans de comunicació, molt condicionats pels vents dels qui paguen. Tothom sap com funcionen, però ningú reacciona ... tothom s'adapta i juga el joc !\nPerò sembla que hi ha pressions, tensions, moviments de fons que faran canviar aquest panorama més aviat que tard. Crisi general, canvis tecnològics radicals, regulacions mal pensades, deutes mil-milionàries, tot plegat dibuixa un escenari turmentós, i ningú sap massa bé com acabarà ...\nPer acabar la setmana, una "perla" a LaVanguardia d'aquest matí de dissabte constitucional (6):\nJa vaig explicar en una nota que dins del PSC hi ha molts militants que s'inspiren del SUN TZU, expert en l'art de la guerra.\nD'altres comparteixen militància en una institució que fa dos mil.lenis que viu d'aprofitar i explotar les emocions de la gent de bona fe.\nImparables, imbatibles ...\nEtiquetes de comentaris: - Informació i Comunicació


Preocupació pel futur de la marca Grandvalira | Andorra Difusió\nNoticies » Economia 13 de maig, 2017\nEl recurs de Joan Viladomat a la plataforma de Soldeu ha tensat les relacions entre els dos socis que exploten Grandvalira. De fet, hi ha qui tem pel futur de la marca. Una situació que preocupa l'oposició, que ho consideraria una llàstima. Una opinió que també comparteix el cònsol major d'Encamp.\nQue l'accionista majoritari de SAETDE hagi presentat un recurs contra un projecte d'ENSISA, l'altra societat que integra NEVASA, ha tensat el clima dins l'empresa que explota el domini de Grandvalira.\nAlgunes veus, fins i tot, temen pel futur de la marca. El cònsol major del comú d'Encamp, soci minoritari de SAETDE, espera que aquesta situació no s'arribi a produir.\nLa possibilitat que hi hagi en perill el futur conjunt de Grandvalira també preocupa l'oposició, que espera que es pugui reconduir la situació. El president suplent del grup liberal, Jordi Gallardo, destaca el posicionament internacional que té la marca.\nPrecisament el president del grup mixt i conseller del PS, Pere López, creu que cal separar el que és el compliment de la llei de la política comercial que pugui dur Grandvalira.\nPel que fa al recurs de Viladomat, la Comissió Tècnica d'Urbanisme ha d'analitzar-lo dimarts al matí.


Us proposo un petit experiment, que no cal que feu físicament si no voleu; probablement l’encertareu de ple només imaginant el resultat. Sí, ja ho sé, no es gens científic fer-ho així, però és que pot ser un experiment una mica “traumàtic”. Si teniu més d’un fill, proveu-ho amb ells. Si sou docents, també ho podeu provar amb els vostres alumnes. I si només teniu un fill, sempre podeu utilitzar els seus amics (repeteixo, ho podeu fer dins la vostra imaginació!). Proposeu-los un joc molt senzill, el que sigui, prometent-los una recompensa a qui ho faci bé. La gràcia és què el joc sigui prou senzill perquè tots el facin bé. Després, un cop fet, els doneu la recompensa de forma individual, per exemple un caramel (per descomptat la recompensa dependrà de l’edat), de manera que els nens sàpiguen només què els heu donat a ells, però no als seus companys. A uns quants dels participants, però, en comptes d’un caramel els en doneu dos, aleatòriament. I els deixeu fer...\nVeureu que el primer que fan és posar cara de satisfacció però, immediatament, miren què heu donat als seus companys, i ho comparen amb el que els heu donat a ells. Observeu-los bé els ulls, i veureu que als que han rebut dos caramels la cara cara de satisfacció els augmenta, mentre que els que n’han rebut només un... molt probablement posaran cara d’enveja. L’enveja és un sentiment molt humà, pràcticament inevitable, preconscient, i just per això cal conèixer-lo i reconèixer-lo. Inevitable, sí, però educable.\nL'enveja és una emoció desagradable que experimenta una persona que desitja quelcom, sigui material o no, que posseeix una altra. Molts filòsofs han meditat sobre l’origen i les conseqüències de l’enveja. Aristòtil, per exemple, la va definir com “el dolor que ens causa la bona sort dels altres”; Kant, com "la resistència a veure el nostre propi benestar eclipsat pel d'un altre, perquè l'estàndard que utilitzem per mesurar el nostre benestar depèn de la comparació amb el dels altres"; Russell va afirmar que “és una de les causes més potents que impedeixen assolir la felicitat”, una visió que també comparteixen les filosofies derivades de l’hinduisme i el budisme, i el cristianisme l’ha convertida en un pecat capital.\nL’enveja neix per comparació\nFa uns mesos es va fer un treball científic molt similar a l’experiment que us he proposat. Es va fer un seguiment de l’activitat neural a un grup de voluntaris al moment de rebre una recompensa econòmica, que va ser diferent en cadascun d’ells. Inicialment, a tots se’ls va activar una zona del cervell anomenada nucli estriat ventral, que està implicada en el sistema neuronal de recompensa i que fa que s’alliberin neurotransmissors que generen sensació de plaer. Tanmateix, quan van comparar els seus guanys amb els dels altres, als que havien guanyat més se’ls va incrementar molt l’activitat d’aquesta zona del cervell, i en cas contrari els va disminuir: els mecanismes de comparació social s’havien posat en marxa. La conclusió dels experimentadors va ser que “el sentiment de recompensa s’activa no només pel fet de rebre un guany, sinó que ho fa amb molta més intensitat quan comparem aquest guany amb el dels altres”.\nA més, als que havien guanyat menys també se’ls va activar una altra zona del cervell anomenada escorça cingulada anterior dorsal, que connecta les regions motores, cognitives i afectives del cervell i que es relaciona, precisament, amb la generació de sentiments d’enveja. Per al cervell és molt important saber on ens trobem en relació amb els altres; per això li interessen els valors relatius molt més que els absoluts, la qual cosa afavoreix que el sentiment de recompensa sigui superior quan hom té més que els altres, malgrat tothom en tingui molt poc, que quan hom té molt però n’hi ha que encara en tenen més. No a tothom, però, se li activa amb la mateixa intensitat, la qual cosa justifica que hi hagi persones més envejoses que d’altres. Sigui com sigui, a més d’afectar el sistema de recompensa del cervell, aquestes comparacions condicionen la imatge que construïm de nosaltres mateixos, un fet que en els infants i adolescents és de cabdal importància, i que contribuirà a molts dels seus comportaments futurs. La enveja s’encén sola dins el cervell, i per tant és inevitable, però com deia al principi és educable. Després en parlaré, perquè la història encara no acaba aquí.\nL’enveja disminueix l’empatia\nCuriosament, en aquest treball que comento, similar a l’experiment que us he proposat al començament del post, també es va veure que, en aquesta situació d’enveja per comparació social, disminueix l’activitat d’una tercera zona del cervell anomenada escorça prefrontal ventromedial, que contribueix a l’empatia. Per això quan sentim enveja podem fer coses cap els altres, especialment cap els subjectes envejats, que difícilment faríem en altres situacions.\nArribats a aquest punt us proposo de continuar amb l’experiment inicial. Un cop hagueu vist la cada de satisfacció o alternativament d’enveja dels infants amb què ho hagueu fet (o que hagueu imaginat), renyeu per qualsevol altre motiu als que els hagueu donat els dos caramels (per això deia al principi que pot ser un experiment una mica traumàtic). Imagineu quina cara faran els infants que estaven envejosos per haver rebut un sol caramel en veure la dissort dels que n’havien rebut dos?\nEls investigadors de l’experiment científic real van fer exactament el mateix, però adaptat a adults, fent creure als que havien guanyat menys que els subjectes d’enveja havien patit una desgràcia just després de rebre la recompensa. Sense poder-ho evitar, de manera preconscient, a tots ells se’ls va activar novament el nucli estriat ventral, que com he dit genera sentiments de satisfacció. Dit d’una altra manera, no van poder evitar, encara que fos momentàniament, notar satisfacció per la dissort de l’altre!\nEs pot educar l’enveja?\nNo és senzill treballar amb reaccions preconscients com aquestes, perquè el nostre cervell, com el dels infants, activa aquests mecanismes de forma automàtica. Per tant, si la pregunta és si podem evitar l’enveja, la resposta és no. Hi ha persones que, pel motiu que sigui, són més envejoses que d’altres. N’hi ha que pràcticament no ho són gens, i tot sovint la intensitat d’aquest sentiment depèn de cada situació concreta. Tanmateix, el que sí podem fer és conèixer i reconèixer aquest sentiment, haver-hi pensat i haver-lo explorat conscientment i racionalment, de manera que quan el notem siguem capaços de reconduir-lo i canalitzar-lo, per evitar que s’interposi en les nostres actuacions. De cara als infants i adolescents això vol dir parlar-ne amb ells, fer-los notar la sensació desagradable de l’enveja de manera conscient, per exemple amb un experiment com el que us proposo, perquè el racionalitzin i, de manera conscient, vagin aprenent a reconèixer-lo quan se’ls produeixi de manera sobtada, per qualsevol situació de la vida quotidiana, i a reconduir-lo. Dominar-lo abans no els domini. Tot això sense oblidar que una de les eines més efectives d’aprenentatge és per imitació. Els nostres fills faran molt més fàcilment allò que ens vegin fer a nosaltres.\nEl proper post: Meditació per als infants? Com la meditació pot modular físicament el cervell –i no només l’activitat mental.\nLa importància d’aprendre a perdonar


Com potenciar la intel·ligència col·lectiva en el teu equip – CCIS Formació\nCom potenciar la intel·ligència col·lectiva en el teu equip\nEl 21 i 22 d’octubre de 9:30h a 13:30h i de 15h a 19h. Durada: 16 hores.\nLa intel·ligència col·lectiva és la capacitat que tenen els éssers vius de treballar en equip i ser més eficients i efectius a l’hora de resoldre problemes complexos. És un flux col·lectiu, basat en la comunicació, que crea una plataforma comuna a través de la qual aquesta intel·ligència es pot expressar, inspirant la creativitat, la innovació, fomentant compromís i benestar, i promovent resultats.\nAquest taller ofereix una nova mirada de treballar en equip, equilibrant l’eix persones i tasques, productivitat i felicitat, i dona eines molt pràctiques perquè qualsevol persona membre o líder d’un equip petit o gran, les pugui aplicar fàcilment. Integra models de darrera generació (Dragon Dreaming, The Leadership Circle, Facilitació Ecosistèmica, etc.), que conviden a repensar amb eficàcia com les persones volen treballar juntes en les organitzacions i assolir els millors resultats possibles.\nDirigit a: Líders júnior i sènior, directors, caps d’àrea, responsables de botiga, i treballadors que vulguin contribuir a empoderar persones i equips perquè aprenguin a treballar junts de manera que siguin capaços de resoldre reptes presents i futurs més eficaçment.\nObjectius: Ser conscients de la importància de la intel·ligència col·lectiva dels equips. Aprendre com fomentar-la des de la posició de cadascú, a través d’eines i\ndinàmiques específiques. Aprendre a dissenyar la xarxa comunicativa més eficient\nentre les persones per aconseguir, de manera sostinguda, compromís, benestar i\nQuè és la intel·ligència col·lectiva.\nElements que creen la consciència col·lectiva i la mentalitat col·laborativa.\nCom crear les regles de funcionament intern que empoderin persones i equip.\nCom crear i compartir el propòsit de l’equip.\nEines per crear fluxos de comunicació eficients.\nCom fer un PADE: pla de desenvolupament de l’equip.\nEines col·laboratives de seguiment i de celebració de resultats.\nConclusions i aprenentatges sobre com fomentar la intel·ligència col·lectiva.


Lluitar contra la pobresa al món – FÒRUM.ad\nOn: 18/10/19 5:17\nA ningú se li escapa que el Món està ple de pobres, de famolencs, de desarrelats que malviuen en la misèria. Clamen les ànimes sensibles i fins i tot, les que no ho semblarien tant per la ineludible, l’obligatòria eradicació de la pobresa, i de tot el que converteixen a tants milions d’éssers humans a una mena de rebuig de les societats amb més recursos. Lluitar per la Igualtat així, amb majúscules de tots, i combatre tot allò que incideix en engrandir els abismes entre rics i pobres necessitats.\nActualment les cadenes de producció alimentària elaboren suficient menjar per nodrir a tots els habitants del planeta, però la fam continua augmentant en algunes parts del món i més de 820 milions de persones pateixen desnutrició crònica.\nEl ràpid creixement econòmic i l’augment de la productivitat agrícola durant les últimes dues dècades van reduir a la meitat el nombre de persones que no reben prou aliments, i fins i tot en regions com Àsia Central i Oriental ia Amèrica Llatina i el Carib es van aconseguir grans avenços en l’eradicació de la fam extrem. No obstant això, aquesta situació es produeix en un context en què la població mundial augmenta en gairebé dos mil milions de persones.\nDe la mateixa el problema de la fam: particularment a Àfrica i Amèrica del Sud, on hi ha noves dades que ens indiquen que la subnutrició i la greu inseguretat alimentària estan en augment.\nPosem com a exemple l’Àfrica subsahariana on el nombre de persones la seva nodrides va créixer d’uns 195,000,000-237,000,000. La desnutrició causa gairebé la meitat de les morts de nens menors de cinc anys a la regió, uns 3,1 milions de nens a l’any.\nAmb aquestes perspectives aconseguir l’objectiu de Fam Zero previst per a l’any 2030, és a dir, garantir que ningú pateixi fam en cap lloc del món, segueix sent un enorme desafiament.\nA més, per si fos poc, les causes de l’augment de la fam figuren la degradació del medi ambient i les sequeres, les dues afectades pel canvi climàtic, així com els conflictes.\nLa manca en l’agricultura també representa un motiu addicional de preocupació, i se la considera responsable de les dietes que restringeixen l’accés als aliments, amb la consegüent persistència de la malnutrició i la pobresa: la producció agrícola actual gira al voltant de sol 12 cultius, i al voltant de 60 per cent de totes les calories consumides provenen de només quatre d’ells, l’arròs, el blat, el blat de moro i la soja, tot i la riquesa de productes alimentaris a tot el món.\nPerò malgrat tots aquests aspectes negatius, la bona notícia és que la innovació i la tecnologia per millorar una àmplia gamma de desafiaments en la producció d’aliments s’estan fent servir en tot el món.\nEscoltem i prestem atenció a les veus de les persones que viuen en la pobresa. Comprometem-nos a respectar i defensar els drets humans de totes les persones i a posar fi a la humiliació i l’exclusió social que les persones que viuen en la pobresa s’enfronten cada dia promovent la seva participació en les iniciatives mundials dirigides a posar fi a la pobresa extrema d’una vegada per totes.\nEl món és molt gran i, a major quantitat de gent, majors són les desigualtats socials. Perquè uns pocs visquin bé, molts altres han d’estar pitjor, aquesta és una frase que s’ha repetit cada vegada més en l’últim segle. Però aquest no és l’objectiu. Per això, i per recordar-nos que cada dia cal seguir lluitant per trencar aquestes barreres.\nPrevious Post: Dia molt ennuvolat\nNext Post: L’iPhone 11 remou el mercat


FC Barcelona - Catgas Energia Santa Coloma: Sense sort al derbi (2-2)\nEls d’Andreu Plaza sumen un punt en el retorn de la LNFS en aquest 2018, en un partit apassionant i que ha comptat amb moltes ocasions. Tolrà i Ferrao, els golejadors blaugrana\nEl FC Barcelona Lassa de futbol sala ha començat el 2018 amb un empat. Ho ha fet en el derbi català contra el Catgas Energia Santa Coloma, al Palau, en un partit d’alt voltatge (2-2). Perquè s’han vist moltes ocasions, especialment des del bàndol blaugrana –tres pilotes al pal incloses-, però finalment el repartiment de punts ha estat una realitat.\nS’ha avançat el Catgas Energia Santa Coloma, amb un gol de David Álvarez quan només s’havia jugat un minut de joc (0-1, min 1), i encara amb l’homenatge als exblaugrana Cristian i Ari Santos, ara a l’equip visitant, a la retina dels 3.397 espectadors. Però, amb la pressió alta, els d’Andreu Plaza han buscat l’empat, i l’han trobat mitjançant un gol de Tolrà després d’una passada de Joselito (1-1, min 7).\nUn resultat que, tot i que el Barça ha intentat moure en diverses ocasions, finalment han estat els d’Óscar Redondo els que han pogut canviar. I ho han fet sobre la botzina del descans, amb una passada al segon pal de Pablo del Moral que ha rematat Ximbinha per superar Juanjo (1-2, min 19).\nMalgrat el resultat, el Barça no ha baixat els braços. Ho han intentat i han sortit amb ganes a la represa, però la defensa i un Cristian providencial ho han posat difícil. Ferrao sí que ha pogut marcar, en una jugada d’estratègia (2-2, min 33), però el gol de la victòria s’ha resistit. El Catgas ha patit, especialment quan Dyego ha estavellat la pilota contra el travesser (min 37), però finalment el derbi català del futbol sala ha acabat en taules.


BDBH - 13 ABRIL 2018 | Nova Ràdio LloretNova Ràdio Lloret\nBDBH – 13 ABRIL 2018\nAvui expliquem que queden pocs dies per apuntar-se al Cycling Weekend, l’esdeveniment que portarà craks del ciclisme fins a Lloret com Indurain. El Lloret Cycling Weekend és el nom que rep el gran cap de setmana temàtic sobre ciclisme que se celebrarà a finals d’abril a la destinació.\nL’esdeveniment, que té per objectiu consolidar la destinació en aquest àmbit esportiu, comptarà amb la presència d’un seguit d’esportistes d’elit.\nLa més destacada serà el Gran Fondo Lloret Costa Brava, una marxa cicloturista que ja compta amb 450 inscrits.\nEntrevista a Elizabeth Keegan, gerent de Lloret Turisme, que explica les activitats de caire esportiu que hi ha previstes a Lloret de Mar en els pròxims dies.\nEntrevista a Meritxell Casacuberta, del Banc de Sang i Teixits de Girona, perquè aquest divendres hi ha jornada de donació de sang a Lloret. Es fa una crida als veïns perquè facin la seva aportació i ajudin, així, a millorar les reserves a hospitals i centres sanitaris. La recollida es fa al teatre municipal en horari de matí, de les 10 a la dues, i a la tarda, de 4 a 9.\nRepassem actes destacats del cap de setmana i a la segona part tots els partits i competicions esportives d’aquests dies a Lloret.\nDestaquem que aquest matí els alumnes de la Immaculada Concepció presenten els seus treballs de recerca i ens farem ressò de l’estada a Ginebra de tres estudiants de l’institut-escola de Lloret.\nRecordem que aquest cap de setmana hi ha teatre i música amb el Casal de la Gent Gran i que els Teoria del Qua s’acomiaden del seu públic, després de 4 anys en actiu. Rememorarem els motius.\nBDBH – 12 ABRIL 2018


La Fira del Comerç a la Mar d'Almenara serà del 19 al 22 de juliol\nLes empreses interessades tenen fins al 8 de juny per a inscriure's\nL'Ajuntament d'Almenara ja ha començat a treballar en una nova edició de la Fira del Comerç a la Mar que es desenvoluparà en el Passeig Marítim de la Platja Casablanca d'Almenara entre el dijous 19 i el diumenge 22 de juliol. En aquests moments, segons ha explicat el regidor de Turisme i Comerç, Joan Pau Roig, "s'estan realitzant tots els tràmits per a muntar la fira i un dels primers és conèixer de primera mà quants comerços, associacions i empreses es van a instal·lar" per açò "la inscripció dels llocs estarà oberta fins al pròxim 8 de juny". Una vegada coneguts quants expositors inicialment pot haver-hi es realitzarà el dia 12 de juny una primera reunió tècnica i informativa sobre la fira.\nEl regidor ha assenyalat que "a més de tot el que s'està concretant en aquests moments o en les reunions amb els comerços, entitats i associacions que participen en la fira, destaquem que enguany hi haurà una important aposta per l'infantil, doncs la jornada del diumenge 22 estarà dedicada als més xicotets i xicotetes" encara que "també hi haurà activitats per a ells en altres jornades de la fira". També "tindrem enguany un concert de música de jazz en directe i com no les desfilades habituals de moda i pentinats d'aquesta fira".\nJoan Pau Roig ha animat a comerços, entitats i associacions a que participen en la Fira del Comerç a la Mar d'Almenara, que explicarà com sempre amb un entorn privilegiat com és el Passeig Marítim de la Platja Casablanca.


Concentració contra l'explotació que mata: CIDAC culpable de la mort d'en Xavi - La Haine\n07/05/2021 :: Països Catalans\nConcentració contra l'explotació que mata: CIDAC culpable de la mort d'en Xavi\nDijous 13 de Maig a les 16:30 a la Carretera de Sant Joan Despí, 101 de Cornellà de Llobregat.\nEl proper dijous 13 de maig a les 16:30 h. familiars i amics conjuntament amb la CGT del Baix Llobregat i la plataforma Baix Llobregat Combatiu que aglutina diverses organitzacions socials de la comarca, han convocat una concentració a les portes de l'empresa CIDAC de Cornellà on va morir en accident laboral el noi de 19 anys Xavi Cayuela Camilo.\nLa intenció d'aquesta concentració és donar a conèixer la precarietat en què des de fa anys està immersa la plantilla d'aquesta empresa on una nul·la gestió en matèries de prevenció de riscos ha desembocat en la mort de Xavi.\nTorns de treball de fins a 14 hores, instal·lacions semi derruïdes, maquinària obsoleta amb els sistemes de seguretat bloquejats o inexistents, rosegadors campant pels vestidors, són algunes de les deficiències que ens han explicat els treballadors de l'empresa.


5 PARCS NACIONALS A ESPANYA QUE HAURIES DE VISITAR (PART 2) - Serendippias\nBrowse: Home / 5 PARCS NACIONALS A ESPANYA QUE HAURIES DE VISITAR (PART 2)\nAdmin / agost 5, 2021 / Leave a comment / Nòmades\nEspanya té actualment 15 parcs nacionals, de 5 d’aquests ja us en vam parlar a l’article “5 Parcs Nacionals a Espanya que has de visitar”. I ja tenim el cuquet d’explicar-vos-en més, així doncs en aquest post us volem parlar d’uns altres 5 magnífics parcs nacionals que podeu visitar.\nCom ja us vam comentar, la declaració de parc nacional indica que són àrees de gran diversitat natural, tant de flora com de fauna. És a dir, es podrien considerar com les millors mostres del patrimoni natural espanyol.\nEl primer parc en aconseguir aquesta declaració va ser el de Picos de Europa el 1918. I des de llavors se n’hi han anat sumant molts altres. Avui continuem amb uns altres 5 parcs nacionals espanyols que també us recomanem visitar si teniu l’oportunitat.\nParcs Nacionals a Espanya\n1- Caldera de Taburiente (Illa de La Palma)\nLa Caldera de Taburiente la trobem a la preciosa illa de La Palma (Canàries). Es pot considerar com una de les majors atraccions de l’anomenada “Isla Bonita”. Se li diu així perquè té aspecte de “caldera”, es caracteritza per ser un enorme circ de 8 kilòmetres de diàmetre i desnivells de fins a 2000 metres d’alçada amb nombroses erupcions volcàniques. Una meravella de la natura que cal visitar com a mínim un cop a la vida.\nAquest Parc Nacional va ser declarat l’any 1973. És un dels ecosistemes aquàtics més importants d’Espanya. Es troba als termes municipals de Daimiel i Villarrubia de los Ojos (Ciudad Real).\nL’aiguamoll es forma gràcies al desbordament dels rius Guadiana i Cigüela. A aquest ecosistema se’l denomina “lleres fluvials”.\n3- Islas Atlánticas (Galícia)\nComprèn les illes gallegues d’Ons, Cíes, Sálvora i Cortegada. Van ser declarades parc nacional l’any 2002, com una de les millors mostres dels ecosistemes propis de les costes i fons marins atlàntics espanyols.\nPer poder visitar les Cíes i la illa d’Ons cal fer una reserva prèvia ja que hi ha un nombre limitat de visites diàries.\nHem d’anar fins a Extremadura, concretament a la província de Cáceres, per veure l’espectacular parc nacional de Monfragüe. Travessat pels rius Tajo i Tiétar, és una de les zones més representatives i millor conservades de bosc i bardissa mediterrània, així com també de deveses, penyals i masses d’aigua. Parada obligatòria se la mereixen el mirador del Castillo i el Salto del Gitano.\nAllí s’hi troba el cim més alt de la Península Ibèrica: Mulhacén (3.482 metres). Va ser declarat parc nacional l’any 1999. La seva climatologia i les diferents alçades han facilitat que al seu interior hi creixin un gran nombre d’espècies de plantes. Aquestes condicions també han fet possible una gran varietat i riquesa de fauna.\nUn lloc ideal pels amants de l’esquí, el muntanyisme, el senderisme o la pesca.\nJa heu visitat algun/s d’aquests parcs nacionals? Què us han semblat?\nEtiquetes: parcs nacionals\n← 6 MANERES D’EVITAR ESTAFES QUAN VIATGEM\n5 SÈRIES D’AMOR A NETFLIX IDEALS PER A ROMÀNTICS →


Qui som?EquipPatronat IL3Lloguer d'espaisEquipaments IL3Projecci� InternacionalTreballa amb nosaltresContacta IL3\tCultivar l'univers emocional en expansi� per construir millors organitzacions.\nMitjan�ant la comprensi� de com s'estructura i interacciona el complex univers de les emocions humanes, el director del postgrau en Intel�lig�ncia Emocional, Rafael Bisquerra, el divulgador Eduard Punset i l'estudi PalauGea, han elaborat un mapa gr�fic de 307 emocions amb la intenci� d'ajudar a canviar din�miques a l'interior de l'empresa i en l'�mbit personal.\nLa clau rau en anar contra corrent de la pr�pia naturalesa humana centrada en les emocions negatives.\nQuantes emocions som capa�os d'escriure en tres minuts? I si tingu�ssim temps il·limitat, quantes en podr�em identificar? Quantes s�n les emocions realment existents? Amb aquest aparent simple desafiament, el professor Rafael Bisquerra va obrir la sessi� dedicada a l'Univers de les Emocions organitzada pel M�ster en Intel·lig�ncia Emocional en les Organitzacions i Coaching en l'Entorn Laboral de l'Institut de Formaci� Cont�nua de la Universitat de Barcelona, l'IL3-UB.\nMentre que en el primer minut els m�s de 120 participants aconseguien embastar un substantiu emocional rere l'altre, a mesura que avan�ava el temps, aquests s'anaven esgotant. Finalment, la mitjana d'emocions identificades va ser entre 13 i 17 emocions, lluny de les 307 identificades pel projecte “L'univers de les emocions”, una iniciativa realitzada en col·laboraci� amb Rafael Bisquerra, el divulgador Eduard Punset i l'estudi PalauGea.\n“Les emocions existeixen per ajudar a adaptar-nos a l'entorn. Totes s�n necess�ries: no n’hi ha de bones o dolentes, simplement s�n positives si provoquen benestar o negatives si poden portar-nos a un estat de malestar”, ha advertit Bisquerra. Sota aquesta premissa, el mapa organitza les emocions en forma de gal�xies: 3 negatives, situades a la part inferior de la composici�, i tres positives a la part superior, totes envoltades d'altres emocions directament relacionades amb la principal. Aquests ecosistemes conviuen, a m�s, amb cinc cometes: emocions capaces de pert�nyer a una o una altra gal�xia segons el context en qu� se situ�n.\nGal�xies, constel·lacions i llei de la gravetat\nAmb una hipersensibilitat humana a all� negatiu, la por es considera la primera de les emocions. La segona �s reacci� directa de la primera: la ira. La tercera, com a conseq��ncia de les dues anteriors, correspon a la tristesa. Al voltant de cadascuna hi ha altres emocions, les que gravitant al voltant de l'emoci� principal conformen una gal�xia. I aquestes tres gal�xies s�n una constel·laci� que, fent un s�mil amb les lleis de l'astronomia, s�n capaces d'atrapar qualsevol �sser hum� en la seva for�a gravitacional provocant-li malestar.\nAl contrari es troba la constel·laci� positiva que s'inaugura amb l'alegria, la quarta de les emocions i l'�ltima de les considerades b�siques. A continuaci� i en cinqu� lloc li segueix l'amor, una emoci� que, tal com explica Bisquerra, “per viure-la �s imprescindible cultivar-la”. �s el que ell anomena “gal�xies en expansi�”, emocions que s'han de treballar i que per experimentar-les obliguen l'�sser hum� a anar en contra de la seva pr�pia naturalesa, m�s tendent a provar les negatives ja que estan directament relacionades amb la seva capacitat de superviv�ncia. La felicitat �s l'�ltima de les emocions positives, considerada tamb� en expansi�.\nExisteixen altres emocions fora d'aquestes gal�xies que es passegen com cometes: poden pert�nyer indistintament a una o l’altra segons el context i, generalment, en el seu vessant negatiu afloren de manera natural i en el positiu s�n complexes de construir. Exemples en s�n la sorpresa o la passi�.\nComplementen aquest particular univers les gal�xies de les emocions socials aquelles que es construeixen amb les altres, com ara la vergonya, una experi�ncia que sentim quan experimentem por de ser jutjats pels altres; les emocions est�tiques que ens apropen a l'amor i la felicitat, per� que �s imprescindible educar-les; i altres microgalaxias irregulars com el f�stic o l'ansietat, abans relacionades amb comportaments de superviv�ncia –el f�stic per protegir-se d’aliments en mal estat, l'ansietat com una derivaci� de la por considerada un mecanisme d'alerta davant un perill imminent– per� avui allunyades del seu origen i en constant evoluci� segons el context.\nL'aplicabilitat de l’“Univers de les emocions” en l'entorn laboral i personal rau en la comprensi� que es t� de cadascuna de les forces que es generen entre gal�xies i en la capacitat de cada persona per impulsar les situades a la part superior del mapa, les positives. “L'univers en expansi�, que es relaciona amb actituds i valors, �s fonamental treballar-lo. La clau est� en ser capa�os de passar de les emocions naturals, les negatives, a les del nivell superior per construir societats, empreses i organitzacions amb intel·lig�ncia emocional”, va afirmar Bisquerra. En aquest sentit, malgrat que �s incert quina �s l'emoci� m�s preponderant a l'empresa –“dep�n de molts factors: de les emocions col·lectives, del contagi emocional, de la cultura corporativa”– el que s� �s un fet �s que �s possible canviar les din�miques emocionals a l'empresa apostant de forma decidida per l'univers en expansi�.


Un cop més, el TC decideix · Tribuna.cat\nDivendres, 15 de juliol del 2011 | 15:38\nUn cop més, el TC decideix\nTrias, Fernandez Díaz, Barcelona, Regidor, TC, TSJC\nL'alcalde Xavier Trias no es mostrava sorprès aquest matí després de saber, per la premsa, que finalment el TC ha atorgat el novè regidor al Partit Popular en detriment del seu grup municipal.\nBall de regidors.\nEl TC ha atorgat el novè regidor al PP en detriment de CiU.\nL'escalada de recursos judicials entre els dos partits ha acabat perjudicant el grup de CiU, que ha vist com el TC ha validat els 57 vots nuls que la formació d'Alberto Fernández Díaz considerava correctes. Trias ha insinuat a Catalunya Ràdio i l'agència Efe que la decisió del TC ha estat favorable al PP per la parcialitat política del tribunal ja que "hi ha dos blocs, uns d'un sector, uns altres de l'altre, i els que estem al mig, doncs a palmar". El procés que ha seguit la disputa del regidor entre CiU i PP després del 22 de maig ha estat ple de sorpreses, recursos i contra recursos. Inicialment la Junta Electoral Central donà la raó a CiU: els més de 100 vots que el PP volia considerar vàlids contenien creus, que marcaven candidats com si fossin les eleccions al Senat i, fins i tot, incloïen propaganda electoral. No obstant això, el PP va presentar un recurs al TSJC per mirar de recuperar les poques dotzenes de vots que els separaven del novè regidor.\nL' alt tribunal català va donar la raó als populars, i va validar 57 vots (en necessitaven 56), però poc després el mateix tribunal publicà una resolució que aclaria que tres vots no eren vàlids ja que tenien guixades o altres incidències. Val a dir que els 54 vots considerats vàlids pel TSJC van ser acceptats perquè un acord de la Junta Electoral Central del passat 27 de gener va establir que les paperetes amb candidats marcats es considerarien vàlides. Malgrat tot, tres vots dels 57 en litigi no reunien els criteris suficients i el regidor passava a mans de la formació de Trias.\nAra, però, la decisió del TC, que serà notificada a les parts durant el dia d'avui, valida tots els 57 vots del PP, és a dir, un més dels que Míriam Casanova (PP) necessitava per desbancar Elena Turalló (CiU) del consistori barceloní i esdevenir la novena regidora dels populars. Així, amb la decisió del TC, el PP consolida el seu millor resultat de la història al cap i casal. Segons Trias, però, el ball de regidors no afectaria la composició del Govern local ja que el cartipàs fou dissenyat comptant que finalment tindrien catorze regidors.\nUn cop més és el TC qui decideix sobre l'agenda política catalana. Tot i el caràcter anecdòtic, fins a cert punt, de la decisió del tribunal, convé tenir present que fou el mateix Constitucional que, amb la sentència de l'Estatut, modificà el Títol III i impedí que el TSJC quedés com a darrera instància judicial a Catalunya. I vet aquí que la decisió sobre el regidor de la ciutat comtal és un bon exemple de les conseqüències de la sentència: el TC decideix.\nCarme Forcadell ha declarat avui davant el TSJC acompanyada per milers de ciutadans i multitud de personalitats


Pineda vol rescindir el contracte amb la constructora de la biblioteca i acabar amb empreses locals | Diari Maresme\nPineda vol rescindir el contracte amb la constructora de la biblioteca i acabar amb empreses locals\nPer Redacció , a Política 3 de nov. de 2008\nL’Ajuntament de Pineda de Mar ha iniciat els tràmits per rescindir el contracte amb l’empresa Tiferca S.L. per inactivitat i per l’incompliment dels terminis de construcció de la nova biblioteca municipal. Ara, el consistori pinedenc vol que empreses locals finalitzin les obres pendents.\nTiferca va iniciar les obres el 29 de novembre de 2006 i el primer termini establert va ser el mes de maig de 2008. Passada aquesta data, l’empresa adjudicatària va sol·licitar cap a finals de juliol una nova prolongació fins a principis d’octubre, un termini que tampoc ha complert. Davant d’aquesta situació, l’Alcalde de Pineda, Xavier Amor (PSC), d’acord amb la resta de portaveus municipals, ha decidit notificar a Tiferca la seva voluntat per liquidar el contracte.\nAquest afer es troba ara en el període de 10 dies naturals en el que l’empresa adjudicatària pot presentar al·legacions. Tot i així, en l’actual marc econòmic, el consistori no amaga la seva voluntat que l’obra s’acabi finalment amb la participació del major nombre d’empreses locals possibles.\nActualment, les obres tenen pendent d’executar la urbanització exterior, els tancaments, instal·lacions de subministrament, paviment interior i acabats interiors. Segons els càlculs municipals, l’execució d’aquestes obres finals podrien tenir un pressupost aproximat d’un milió d’euros, dels 3,7 milions inicials.


Acció Raval demana la dimissió del director artístic del Liceu\nAcció Raval demana la dimissió del director artístic del Liceu pel “discurs reaccionari”\nL'entitat també reclama que els 740.000 euros de les portes de Plensa s'inverteixin en la gent del barri que viu "un infern"\nSílvia Gutiérrez | dimarts, 17 de maig del 2022, a les 19.54\nLes polèmiques paraules del director artístic del Liceu, Víctor García de Gomar, sobre la funció de les portes de Jaume Plensa per al vestíbul del teatre continuen aixecant polseguera. Acció Raval n’ha exigit la dimissió en un comunicat públic en què també reclamen que els 740.000 euros de les portes de Plensa s’inverteixin en la gent del barri que viu “un infern”.\nGomar va dir que un dels propòsits de les portes és tancar el vestíbul a “l’infern” de prostitució, drogues i sensellarisme, en contrast amb “el paradís” interior del Liceu. Unes paraules que ell mateix després va qualificar de “d’inexplicable errada personal” i per les quals va demanar disculpes. Tot i això, però, Acció Raval considera que el director artístic del gran teatre “va arremetre contra la gent del carrer, els ionquis, les putes i els pobres” en un discurs, diuen, “reaccionari”.\nL’entitat retreu a l’equipament que viu “d’esquena als problemes i les desigualtats del barri“. També carrega contra la “natura classista de l’elit burgesa que habita el Liceu”.\nEns fa mal que pensin així, que sentin així, que s’expressin així i que ens tractin així. Però ens fa encara més mal que ho diguin obertament i que tot quedi en unes “desafortunades” declaracions”\nGomar es disculpa: “Una inexplicable errada personal”\nL’endemà mateix, el director artístic del Liceu va dir a Twitter que les seves expressions “no van ser íntegrament recollides” i va demanar disculpes per si va ofendre algú. Gomar també va subratllar que l’art té la funció de fer reflexionar sobre “un món que necessita molts ajustaments per ser més just”, i també va subratllar que la Rambla el millor exemple de diversitat i convivència.\nUns dies després també va explicitar les disculpes en un acte públic al Liceu. Gomar va reconeixer que les seves manifestacions havien estat “desafortunades” i ho va circumsciure a una “inexplicable errada personal”.\nTambé va assegurar que les ‘Constel·lacions’ de Plensa “tenen com a missió embellir la façana del teatre, i per extensió la Rambla i Barcelona”, i ha afegit que és una proposta artística “que apel·la a la convivència i la diversitat”.\nL’artista també s’encarrega de l’escenografia i del vestuari de l’estrena mundial de ‘Macbeth’, el febrer del 2023


El Cardenal Sistach participa en la plenària del Tribunal Suprem de la Signatura Apostòlica - Arquebisbat de Barcelona\nEl Cardenal Sistach participa en la plenària del Tribunal Suprem de la Signatura Apostòlica\nEn aquesta, es tracten temes de relacions de família i nul·litats matrimonials El Cardenal Arquebisbe de Barcelona, Dr. Lluís Martínez Sistach, ha viatjat a Roma on s’ha reunit, aquest dijous al matí, en la plenària del Tribunal Suprem de la Signatura Apostòlica. El Cardenal Sistach és un dels vint membres que participen en aquesta plenària, [...]\nEn aquesta, es tracten temes de relacions de família i nul·litats matrimonials\nEl Cardenal Arquebisbe de Barcelona, Dr. Lluís Martínez Sistach, ha viatjat a Roma on s’ha reunit, aquest dijous al matí, en la plenària del Tribunal Suprem de la Signatura Apostòlica. El Cardenal Sistach és un dels vint membres que participen en aquesta plenària, que tracta sobre relacions de família i nul·litats matrimonials. Els seus membres seran rebuts en audiència privada pel Papa Francesc per tal que expliquin les conclusions a les que han arribat.\nQuè és el Tribunal Suprem de la Signatura Apostòlica?\nSegons l’article 121 de la Constitució Apostòlica Pastor Bonus, aquest dicasteri de la Cúria Romana, “a més d’exercir la funció de Tribunal Suprem, vetlla per a que s’administri rectament justícia en l’Església”.


El concurs fotogràfic digital «2015-2035: reinventem la UOC» té per objectiu triar les imatges que il·lustraran el calendari corporatiu de la UOC (any 2016), calendari que fem per a tots i entre tots.\nEs prioritzarà que entre les trenta fotografies seleccionades n’hi hagi una xifra equitativa entre les que retraten el passat de la UOC i les que imaginen el futur de la Universitat.\nLes dotze fotografies seleccionades rebran aquest premi: una entrada doble per a una obra de teatre que, preferentment, es representi en un teatre de Barcelona. Tanmateix si algun dels guanyadors viu lluny de Barcelona, es tindran en compte altres possibilitats. L’obra o obres triades estan per determinar.\nTermini obert d’enviament de fotografies: del 21 d’octubre al 12 de novembre de 2015.\nPreselecció de les trenta fotografies finalistes: es farà saber per mitjà d’una notícia publicada a la pàgina d’inici el 13 de novembre de 2015, aproximadament.\nDel 16 al 26 de novembre de 2015, tothom qui vulgui podrà votar les dotze millors fotografies.\nEl 27 de novembre de 2015 es comunicaran els noms dels dotze guanyadors.\nLa persona que concursa cedeix de manera indefinida i sense cap contraprestació econòmica tots els drets sobre les imatges objecte d’aquest concurs per al seu desenvolupament.\nTambé n’autoritza expressament la publicació al calendari UOC 2016, al vídeo col·laboratiu sobre els 20 anys de la UOC o altres publicacions que la UOC pugui fer, independentment que sigui la persona guanyadora o no.\nAixí mateix, la persona concursant certifica que té el consentiment de cadascuna de les persones que puguin aparèixer en les imatges, especialment la dels pares o tutors dels menors d’edat, i que aquestes persones han estat prèviament informades de les bases i conseqüències que comporta la participació en aquest concurs.\nDe conformitat amb la Llei orgànica 15/1999, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que totes les dades personals i imatges que ens proporcioneu seran tractades amb absoluta confidencialitat i seran incorporades als nostres fitxers de tractament de dades amb la finalitat de gestionar el desenvolupament d’aquest concurs. Les dades seran tractades internament i únicament seran cedides en els casos previstos legalment i per a la publicació de les imatges en els calendaris i publicacions de la UOC per a l’any 2016.


“Cal un pla estratègic per atraure nous inversors”\nParticipa al webinar de l’Empresa Familiar sobre els efectes de la Covid-19 a l’economia. És el director general de l’empresa del Grup Pharos. És enginyer industrial i també s’ha diplomat en Estadística per l’IES. Diplomat en Direcció Comercial i té el Màster en Màrqueting per EADA.\nActualitzada 18/06/2020 a les 06:45\nQuin és l’objectiu del webinar en què participa demà sobre la Covid-19 en l’economia andorrana i europea?\nParlaré dels reptes als quals s'enfronten totes les empreses post- Covid-19. Tractaré la necessitat del canvi de la mirada estratègica en el sentit de passar de la projectiva a la prospectiva.\nExisteixen dues formes d'enfrontar-se a un procés de reflexió estratègica. La clàssica seria analitzar el passat de l'empresa i el present, i a partir d’aquí fer diagnòstics i projectes del present al futur. D’això se’n diu projectiva estratègica, projectar el present cap al futur. Quan els mercats han estat més o menys previsibles i tens temps per adaptar-te als canvis, això ens funciona més o menys. En la forma prospectiva, el futur és el punt de partida. Un cop he identificat en quin futur hauré de competir, encamino el meu present cap allà.\nI això com ho traslladem a Andorra i les seves empreses?\nÉs un país petit, però amb algunes empreses que no són tan petites. Si una empresa dedica avui un 20% a pensar en el demà, suposarà el 80% dels ingressos en el futur. Totes les empreses han de pensar en un futur molt immediat i que no tindrà res a veure amb el passat i el present, com més aviat sapiguem en quin futur haurem de competir, serà millor per agafar avantatge. Més enllà d’Andorra, puc dir que hi haurà canvis en l’àmbit geoestratègic.\nA què es refereix amb aquests canvis geoestratègics?\nEls grans jugadors geoeconòmics són els Estats Units, Xina i Europa. En canvi, en àmbit geoestratègic tenim dos grans actors: Estats Units i Rússia i un que cada vegada és més potent, la Xina.\nI Europa on queda en aquest punt geoestratègic?\nEuropa en l’àmbit geoestratègic és un nan. I el seu futur, igual que a escala mundial, dependrà moltíssim de com es posicioni Rússia. Durant molts anys hem cregut que els nostres socis eren els Estats Units, però amb la política de Donald Trump, on Amèrica és el primer, crec que Europa ha quedat molt desemparada. D’aquesta manera, es necessita un aliat geoestratègic si vol seguir sent algú al món. Falta veure si Rússia es posiciona cap a Xina o Europa, fet que suposaria tenir equilibris o desequilibris.\nCom li pot afectar tot això al Principat?\nLa situació que hi havia abans de la Covid-19 d'incertesa i un increment de la inseguretat; totes aquestes coses que passen al món acaben beneficiant Andorra perquè és un país segur i hi existeix poca incertesa. També és cert que ha d'acabar planificant un pla estratègic de país. El país té molta dependència del turisme, de tot el que és retail i també del que era el món financer. Cal que hi hagi un pla per ser capaç d'atraure nous inversors i el talent.\nAhhhhh!! Ara ho entenc tot! Per això s'ha fitxat al Sr. Toni Garcia. Tot forma part del pla estratègic per atraure inversors. Segur que comptarà amb l'aval d'algú tan preparat com el Sr. Uarte. Claro, claro... he vist la llum. Per fi!\nI un cop atrets, hauran de passar un periple d'un any i mig de paperassa a govern i espera de mesos a un notari que els vulgui atendre. No anem bé. De frases boniques repetitives no es tira endavant.