La Cotorra de la Vall: El govern del PP de Fabra abans de les eleccions va superar el dèficit permés a tot l'any.\nEl govern del PP de Fabra abans de les eleccions va superar el dèficit permés a tot l'any.\nPopulares: el gran desastre del dèficit\nLes dolentes perspectives electorals per al PP valencià eren palpables mesos abans de les eleccions i el govern d'Alberto Fabra va gastar tot el que podia gastar per a intentar evitar el fracàs.\nEn aquestes circumstàncies, abans de les eleccions del 24 de maig la Generalitat Valenciana va superar el dèficit màxim establit pel Ministeri d'Hisenda i Administracions públiques marcat en un -0.7% del PIB: abans dels comicis autonòmics l'executiu del PP valencià va acumular un dèficit de -749 milions, que suposa un -0,73%, quan encara falta més de la meitat de l'any per a concloure l'exercici.\nL'any 2014 el govern de Fabra sí complia els paràmetres: el dèficit al maig de 2014 era de -252 milions d'euros, que suposava el -0,25% del PIB.\nEl govern del PP de Fabra va empitjor els resultats de 2014: amb un 0'73% som la tercera autonomia que més s'excedeix per darrere d'Extremadura amb un -0,90% i Murcia amb un -0,87% (ambdues no obstant açò milloren les dades de l'any anterior),


Arxius de turisme - FarrÃ©.cat\nQuÃ¨ fer durant les vacances?\nFa un temps vaig proposar tres pÃ gines per si no se sabia on anar de vacances. Aquesta vegada vull parlar sobre quÃ¨ fer quan ja es tÃ© una destinaciÃ³ per les vacances.\nNormalment es vol passejar per la destinaciÃ³ turÃstica escollida i Ã©s per aixÃ² que volia parlar de Bluewalks, una web per recomanar recorreguts a peu per les diferents ciutats. La web estÃ en CatalÃ i estÃ basada en el Google Maps. A mÃ©s, es pot connectar amb el Facebook per tal de no registrar-se de nou, cosa que Ã©s molt d’agraÃ¯r.\nUn cop registrat es poden crear recorreguts nous o es poden guardar recorreguts fets per altres usuaris. He trobat a faltar mÃ©s rutes per Catalunya, perÃ² n’he trobat unes quantes a fer per Barcelona.\nAixÃ que ja sabeu, si no sabeu quÃ¨ fer durant les vacances, podeu fer algunes de les rutes recomanades per bluewalks ;-)\nPublicat el 20 Maig 2009 20 Maig 2009 Autor Oriol FarrÃ©Categories ViatgesEtiquetes turisme, Viatges2 comentaris a QuÃ¨ fer durant les vacances?\nMiravete de la Sierra: El poble al que mai hi passa res\nMiravete de la Sierra Ã©s un petit poble al mig d’enlloc, a la provÃncia de Terol. TÃ© 12 habitants i segons la seva web Ã©s un poble on mai hi passa res. Lo curiÃ³s d’aquest poble Ã©s la seva pÃ gina web, molt mÃ©s currada que moltes webs de moltes ciutats amb molts mÃ©s habitants.\nEn aquesta web es pot fer un recorregut virtual en 3D per tot el poble on es poden conÃ¨ixers tots els racons i els seus habitants. Durant el recorregut es poden anar fent fotografies del paisatge, que desprÃ©s es poden descarregar com a fons de pantalla.\nÃ‰s una web digne de veure i Ã©s admirable tot el quÃ¨ han fet per promocionar el turisme al seu poble! TambÃ© venen rÃ¨pliques dels seus habitants aixÃ com tons pel mÃ²bil i fons de pantalla.\nUs recomano molt fer el recorregut escoltant els comentaris d’en Cristobal, aixÃ² si, feu-ho en un moment que no tingueu res a fer, perquÃ¨ Ã©s una mica llarg. Des de la mateixa web tambÃ© hi ha un joc on es poden munyir les cabres del poble.\nMoltes grÃ cies per l’enllaÃ§, LluÃs! :-)\nPublicat el 16 Setembre 2008 15 Setembre 2008 Autor Oriol FarrÃ©Categories Curiositats, InternetEtiquetes Curiositats, Internet, turisme9 comentaris a Miravete de la Sierra: El poble al que mai hi passa res


Detectats 109 positius per Covid i 90 recuperacions\nTests al gremi de la construcció.\nActualitzada 14/11/2020 a les 06:46\nEl ministeri de Salut va informar ahir en roda de premsa de 109 casos positius en les darreres 24 hores. El nombre total de casos des de l’inici de la pandèmia, doncs, s’eleva a 5.725, dels quals en aquests moments hi ha 975 persones que es troben amb el virus actiu, 19 més que el dia anterior.\nEl ministre portaveu, Eric Jover, va explicar que noranta pacients van rebre l’alta en les últimes hores i que la xifra de recuperats registrada des del març puja a 4.675, mentre que el nombre de víctimes es manté en 75.\nJover va comentar que la taxa de reproducció es manté entre 0,9 i 1, més concretament en 0,96. La xifra estabilitza la pandèmia, però no permet baixar la incidència “ni disminuir els casos actius de forma significativa”, va indicar el ministre.\nPel que fa a la situació al centre sociosanitari El Cedre, ahir van rebre l’alta dos usuaris. D’aquesta manera, a hores d’ara només hi ha una persona que es troba a la planta habilitada per a la Covid.\nQuant a la pressió a l’hospital Nostra Senyora de Meritxell, es mantenen 17 pacients. D’aquests, hi va haver un nou trasllat de planta a la unitat de cures intensives (UCI). Així doncs, ara mateix hi ha vuit ingressats a planta i nou a cures intensives, dels quals set estan amb ventilació mecànica.\nPel que fa a la pressió sobre el sistema escolar, les aules sota vigilància activa augmenten en sis. Així, en aquests moments la xifra arriba a 55 aules.


Diari Infantil-Primària: El projecte de P5 sobre l'esquelet\nEl projecte de P5 sobre l'esquelet\nEls nens i nenes de P5 estant fent un projecte sobre l'esquelet. Per fer-ho primer van pensar que volien saber sobre ell, després es van dedicar a buscar un munt d'informació sobre el cos humà per saber com són els ossos, per què ens serveixen, quines formes tenen...\nAra que porten uns dies treballant-lo estan molt i molt contents de tot el que han après i saben. Per aquest motiu ens han volgut explicar-ho.\nMireu-los que contents que estan amb el seu projecte de l'Esquelet!\nPublicat per Diari Infantil Primària a 11:31


Jaume Domínguez renuncia a ser regidor als Pallaresos i conseller comarcal ‘per motius personals’ | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nJaume Domínguez renuncia a ser regidor als Pallaresos i conseller comarcal ‘per motius personals’\nJaume Domínguez, durant la passada campanya electoral. Foto: Tarragona21\nEl fins ara regidor socialista als Pallaresos, Jaume Domínguez, ha presentat aquest matí la seva renúncia a l’acta de regidor per motius personals. Així mateix, Jaume Domínguez també ha presentat la seva renúncia com a membre del grup del PSC al Consell Comarcal del Tarragonès.\nJaume Domínguez addueix que “després d’aquests dies festius, i un cop meditada aquesta decisió amb la meva família, he cregut oportú aprofitar l’inici de l’any per presentar la meva renúncia als càrrecs públics que havia assumit.”\nCal recordar que Jaume Domínguez feia quasi 10 anys que era regidor als Pallaresos i 6 anys conseller al Consell Comarcal. Així mateix, el fins ara regidor va encapçalar la candidatura socialista a les darreres eleccions municipals als Pallaresos guanyant els comicis.\nEn aquest sentit, Jaume Domínguez ha volgut “agrair molt especialment la confiança depositada en la meva persona per tants i tants pallaresencs i pallaresenques, fet que va propiciar que guanyés dues eleccions municipals consecutives. Malgrat això, els pactes postelectorals van impedir que pogués governar durant aquest mandat municipal.”\n“Tot i això, marxo de la política amb la satisfacció de la bona feina feta i amb la convicció personal d’haver deixat un poble millor del que em vaig trobar quan vaig entrar en la política municipal, i amb els comptes de l’Ajuntament sanejats.”\nEntre aquesta acció de Govern Jaume Domínguez ha destacat l’impuls als serveis socials municipals, la cohesió urbana i social del municipi, la construcció de nous equipaments municipals i la lluita contra l’atur.\n“Tot i que ara deixo les meves responsabilitats polítiques continuaré compromès amb el nostre estimat poble i estaré, com sempre he fet, a disposició dels veïns i veïnes en tot allò que els pugui ajudar. La renúncia de càrrecs públics no comporta una abdicació dels meus compromisos morals. Això mai!”, ha emfatitzat Jaume Domínguez.\n20/05/2018 Els Pallaresos decideix acabar amb la ‘guerra de pintades’ per evitar ‘comportaments violents’\n06/10/2017 L’alcalde dels Pallaresos envia a la bugaderia les banderes espanyola i europea de l’Ajuntament perquè ‘estan tacades de sang’


El Govern dona el vistiplau al nou model d'i... - Govern.cat\nEl Govern dona el vistiplau al nou model d'informe d'avaluació a partir de les competències bàsiques als alumnes de primària\nquery_builder 30 maig 2017 15:49\nEl Govern fixarà data i pregunta després d'escoltar tots els actors polítics, socials i econòmics favorables al referèndum\n"Treballar per competències bàsiques vol dir que hem d'habilitar que els nostres alumnes no només tinguin els coneixements sinó les destreses i habilitats per resoldre les situacions amb què es trobin, és a dir, no només coneixements teòrics sinó coneixements pràctics en diversos entorns", ha explicat la consellera d'Ensenyament, Meritxell Ruiz, durant la roda de premsa posterior a la reunió del Govern.\nEn aquesta línia, l'avaluació ja no ha de ser només "qualificativa" sinó que ha de ser "formativa": "Ha de servir per millorar i saber en quin moment de l'aprenentatge estan els els alumnes i perquè ells mateixos aprenguin dels seus errors", ha detallat Ruiz, que ha destacat el "canvi profund" que suposa aquest nou model d'aprenentatge competencial. Una transformació, ha assegurat ,que “respon a l'aposta que fa Europa i que Catalunya assumeix com a propia”.\nEl Govern té una "voluntat clara i ferma d'anunciar data i pregunta del referèndum" i ho farà "després d'escoltar tots els agents polítics, socials i econòmics favorables" a la consulta. La consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Neus Munté, ha assegurat a preguntes dels mitjans de comunicació que aquest anunci es produirà en breu, un cop escoltades les propostes i opinions d'espais com el del Pacte Nacional pel Referèndum, de les entitats sobiranistes i dels agents socials i econòmics, entre altres.\nMunté ha emmarcat en aquesta voluntat d'escoltar les propostes dels agents favorables el referèndum la reunió celebrada ahir al Palau de la Generalitat, a la qual van assistir representants de Junts pel sí, PDeCat, CUP, Podem, Moviment d’Esquerres – MES i Demòcrates.\nUn dia després de la reunió, la portaveu del Govern ha fet una crida a "mantenir la màxima transversalitat, unitat i suports en tot el que té a veure amb el referèndum. El nostre interès i la nostra voluntat seria que hi poguessin ser totes les formacions polítiques i espais favorables al referèndum", ha assegurat Munte, en al·lusió a l'absència de representants dels Comuns a la trobada.\n"Ens hagués agradat que l'espai dels Comuns hi hagués assistit", ha lamentat Munté. "No entenem perquè no van assistir a una reunió convocada pel president Puigdemont, sabent com sabien que no era una reunió per fixar data i pregunta sinó per compartir opinions i escoltar-nos en relació amb els diferents esdeveniments de les darreres setmanes".\n"Una oportunitat fantàstica per escoltar els seus plantejaments i els de les altres formacions es va donar ahir a la tarda. La convocatòria del president era aquesta i no pas cap altra", ha recordat.\nMunté ha demanat als Comuns que manifestin "si volen ser dins la majoria i si volen continuar remant per facilitar que la gent pugui decidir votant". "El Govern no té cap problema amb els Comuns, però sí que discrepem enormement de la seva absència. Ens agradaria molt que l'espai dels Comuns continués acompanyant aquesta demanda que és majoritària a Catalunya", ha afegit.\nLa consellera i portaveu ha recordat que aquestes darreres setmanes s'han produït "esdeveniments no menors", en referència a la negativa "clara i contundent" de l'Estat espanyol a la crida formal del Govern per iniciar les negociacions de cara a un referèndum pactat.\n"Nosaltres hem posat tot l'esforç, hem posat tota la carn a la graella per aconseguir fer el referèndum de manera pactada, com a Escòcia". "Allà on es pot parlar, allà on es pot dialogar, nosaltres hi anem", ha afirmat la portaveu. Però davant d'aquesta "demanda totalment legítima i democràtica", ha dit Munté, "qui es nega de manera sistemàtica i rotunda a parlar d'això és el Govern de l'Estat".\nEn aquest sentit, la portaveu ha assegurat que el suport de Pedro Sánchez a Mariano Rajoy en la negativa a pactar el referèndum "no suposa cap sorpresa". "Sempre que hi ha opció que a Catalunya els ciutadans puguin decidir el seu futur, la posició del PSOE és fer costat al PP per impedir aquesta veu. Va passar amb l'Estatut, amb la consulta del 9-N i torna a succeir ara davant del referèndum".\nEl Govern subscriu un conveni amb l’ONCE i la seva Fundació per treballar conjuntament per la inclusió social de les persones amb discapacitat\nEl Govern també ha aprovat avui la subscripció d’un conveni marc de col·laboració entre la Generalitat de Catalunya, l’ONCE, la Fundació ONCE per a la Cooperació i Inclusió Social de Persones amb Discapacitat (Fundació ONCE), la Fundació ONCE per a l’Atenció de Persones amb Sordceguesa (FOAPS) i la Asociación para el Empleo y la Formación de Personas con Discapacidad (FSC Inserta).\nL’objectiu del conveni és "treballar conjuntament per la inclusió social en matèries com la inserció laboral estable i de qualitat de les persones amb discapacitat", segons ha destacat la consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Neus Munté.\nL'acord també persegueix el desenvolupament i la difusió de l’accessibilitat universal i el disseny per a tothom; l’educació; la responsabilitat social; la innovació; així com la cooperació transversal en aquells afers que les parts estimin convenients per a l’interès del col·lectiu de persones amb discapacitat.\nEl Govern inicia els tràmits per presentar un recurs d’inconstitucionalitat en matèria d’ajudes laborals\nEn el capítol de la conflictivitat institucional, el Govern ha aprovat sol·licitar al Consell de Garanties Estatutàries el dictamen preceptiu previ per a la interposició d’un recurs d’inconstitucionalitat amb relació al Reial decret llei 7/2017, de 28 d'abril, pel qual es prorroga i modifica el Programa d'Activació per a l'Ocupació per impulsar mesures per tal d’intensificar l’evolució positiva de l’economia i l’ocupació.\nEl recurs d’inconstitucionalitat es refereix específicament als apartats 3, 4 i 5 de l’article únic del Reial decret, així com a la Disposició final 1a. Des del Govern es considera que aquests articles envaeixen competències pròpies incloses a l’Estatut d’autonomia de Catalunya pel que fa a la tramitació i atorgament d’aquests ajuts destinats a persones aturades de llarga durada i que compleixin una sèrie de requisits.\nEl Govern autoritza el traspàs de diversos trams de carreteres entre la Generalitat, la Diputació de Tarragona i l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès\nD’altra banda, el Govern ha autoritzat avui la subscripció d’un conveni entre el Departament de Territori i Sostenibilitat, la Diputació de Tarragona i l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès (Baix Penedès) per al canvi de titularitat de diversos trams de les carreteres T-240 i TP-2402 i de la carretera de l’Albornar i l’execució d’una rotonda a la C-51. Aquest acord respon a la voluntat de conformar un nou eix viari comarcal entre el Baix i l’Alt Penedès de connexió entre la C-51 i l’AP-2 i d’accés a la Bisbal del Penedès sense necessitat d’una nova infraestructura i evitant el pas dels vehicles per l’interior del nucli urbà.\nFinalment, el Govern ha aprovat concedir una subvenció de 717.000 euros al Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya en el seu 50è aniversari.\nFoto de la roda de premsa. Autor: Jordi Bedmar 484\nFoto de la reunió del Govern. Autor: Rubén Moreno 833\n30 maig 2017 15:59\n30 maig 2017 16:00\nEl Govern concedeix una subvenció de 717.000 euros al Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya en el seu 50è aniversari\n30 maig 2017 16:06\nEl Govern inicia els tràmits per presentar un recurs d'inconstitucionalitat en matèria d'ajudes laborals\nEl Govern subscriu un conveni amb l'ONCE i la seva Fundació per treballar conjuntament per la inclusió social de les persones amb discapacitat\n30 maig 2017 16:01


El Tricentenari fa un pas més endavant | Barcelona Cultura\nEl Tricentenari fa un pas més endavant\nEl tinent d'alcalde de Cultura, Jaume Ciurana, i el comissari del Tricentenari BCN, Toni Soler, han presentat la programació que es farà fins setembre del 2014\nDesprés de quatre mesos d'activitats, la celebració del Tricentenari a la ciutat fa un pas endavant i continua amb els actes organitzats, incorporant espais, temàtiques i propostes que permetin a tots els ciutadans sentir-se a prop d’aquesta commemoració històrica.\nL’esperit d’allò que significa la unió d’un poble el podrem gaudir amb el mosaic que Joan Fontcuberta ens deixarà a la plaça d’Isidre Nonell. Serà un fotomosaic digitalitzat creat a partir de les imatges que totes aquelles persones que hi vulguin participar facin arribar a l’artista i que simbolitzin què significa per a elles el concepte “Viure lliure”.\nEntre els actes més destacables d’aquesta nova etapa podem trobar “Ciutat oberta. Debat de Barcelona”, un cicle de conferències al CCCB que comptarà amb la participació d’Erri de Luca, Evgeny Morozov, Bruce Begout, Josep Maria Benet i Jornet, Marta Segarra, Rafael Chirbes, Richard Sennett i Kamila Shamsie, entre d’altres, i que ens presentaran la ciutat oberta com a un espai on és possible imaginar altres maneres de viure junts.\nContinuant en l’àmbit de les trobades, El Born Centre Cultural serà l’escenari de “D.O. Europa” en què Monica Terribas moderarà un cicle de xerrades que reuneix pensadors i intel·lectuals de prestigi internacional. Zygmunt Bauman, Aleksandra Kania, Susan George, Sakia Sassen, Sami Naïr i Orhan Pamuk, entre d’altres, ens ajudaran a reflexionar sobre la identitat d’Europa i ser europeu, què significa i què implica formar-ne part.\nCoincidint amb el Festival Grec d’enguany, el Tricentenari s’afegeix als actes amb una gran obra: "M.U.R.S. 1714-2014". Per primera vegada després de molts anys, els 6 directors de La Fura dels Baus crearan un espectacle de gran format i de vocació internacional ambientat als murs del Castell de Montjuïc. El setge viscut amb ulls contemporanis, un gran regal a la ciutat en un lloc emblemàtic com aquest. A més a més, per a aquesta ocasió, s’han creat unes app’s que contribuiran a que l’experiència no ens mantingui com a simples espectadors sinó que es presenti com una experiència que es pot viure i capaç d’emocionar.\nI no podem deixar passar “BCN RE.SET. Circuit d’arquitectura efímera al carrer”. Dins els actes de commemoració del Tricentenari BCN, alguns arquitectes reconeguts en l’àmbit europeu estan convidats per a crear cadascun d'ells una proposta d’arquitectura efímera que no es podrà gaudir de manera permanent. Així, alguns dels espais emblemàtics de Barcelona canviaran el seu aspecte i cridaran a una reflexió sobre conceptes com identitat, llibertat i democràcia.\nAquests actes que us presentem són només un tast de tot el que el Tricentenari ens oferirà fins el mes de setembre a la ciutat de Barcelona, que serà clausurat amb el Piromusical de la Mercè combinant foc, projeccions audiovisuals i elements escènics sota la direcció de Lluís Danès. Segons ell mateix ha explicat, s’ha escollit el Piromusical per recórrer a la pólvora com a element, ara no, destructor, sinó creador de llum i festa.\nTal com expressa Toni Soler, comissari del Tricentenari BCN, “(...) esperem que el Tricentenari deixi una empremta positiva a la ciutat. Que satisfaci el dret dels ciutadans a conèixer el seu passat; i que ens doni arguments per debatre, entre tots, quin futur volem”.


perdiu | Records de Terrassa\nEn Ricard Font ens diu: “Tinc un record gastronòmic de Terrassa que era la Terregada, que en castellà en diuen Asadura. Jo l’anava a menjar per esmorzar a ca l’Emilia a costat de la Plaça. El menjar consistia en sang, pulmons etc. i també menuts de gallina, guisat una mica picantó. No sé si avui dia encara en fan i si algú en sap d’algun lloc m’agradaria saber-ho, ja que hi aniria no solament per recordar sinó perquè ho considero un art culinari, ja que amb ingredients relativament barats s’obté una bona menja.”\nResposta: Sembla ser que anys enrera, a Terrassa, el menú de diari que se servia en la majoria de bars i fondes per a treballadors, ja fossin pagesos, carreters, manyans, llauners o filadors (entre molts altres oficis) era un plat de Terregada acompanyat de força pa. Sembla que el nom se li va possar per la semblança de color amb la terregada de carbó, molt utilitzada per encendre els brasers de les cases en aquells anys.\nLa preparació d’aquest plat tenia algunes variants, però si fem cas a una senyora que ja té 86 anys I que no ha volgut que sortís reflectit el seu nom, era més o menys així: primer es sofregeix la sang, que tenia de ser de vedella, amb les freixures o menuts (en referència a les entranyes que es vulguin fer servir i que normalment consistien en pulmons – també anomenats perdiu -, cor o fetge), s’hi afegia una mica de sal i es retirava del foc.\nAquest era el moment de preparar el sofregit amb oli, ceba i tomàquet , per poder-ho barrejar tot mentre ho deixàvem coure a foc molt lent. Es rectificava de sal i quan ja estava cuit del tot s’hi afegia la picada d’ametlles i es deixava coure un parell de minuts més. A l’hora de servir la tarregada s’hi podia escampar pel d’amunt allioli a voluntat, tot i que també es servia sense aquest condiment. (podem comprovar en la recepte que ilustre aquest record que el que ens indica és molt similar).\nUn lloc on feien una excel·lent terregada era a l’Hostal del Fum i segons ens explica una antiga clienta ella recorda que els diumenges anava a buscar-hi una taifa plena, per emportar-se-la a l’hort per dinar. Segons diu el Jaume de l’Hostal del Fum ja fa anys que no serveixen aquest plat, ja que no el demanava ningú. Un altre lloc on es va servir terregada fins fa poc va ser a can Bondia.\nDarrera noticia: El passat dia 22 d’abril del 2010 es va presentar la botifarra de tarregada a la nostra ciutat de la mà d’en Xavier Casanovas.\nL’amic Font es diu: Al Rabal cap al carrer de la Goleta on hi ha l’entrada i sortida de l’aparcament que en dèiem el carrer del gel ja que allà sota hi havia una fabrica de gel, teníem un bar menjador, ca l’Emilia.\nJo hi anava algun dia a esmorzar el plat típic de la cuina terrassenca la tarregada feta amb sang de vedella, freixura oli, ceba,tomàquet, picada d’ametlles, all, oli i sal.\nAvui dia no sabria on anar-ne a menjar, si algú ho sap que ho digui.\nEtiquetes: ca l'Emilia, can Bondia, hostal del fum, la terregada, perdiu, ricard font, Xavier Casanovas


Consell Pastoral per cloure el curs | Bisbat de Lleida\nLa sessió va començar amb la lectura de l'acta de la reunió anterior. A continuació, el Bisbe Salvador va informar de la situació de la parròquia de Sant Andreu i els passos que es faran en les setmanes vinents. Va recordar que la parròquia reconvertirà el seu projecte pastoral cap a l'atenció a les confraries de Setmana Santa i a la tasca solidària del Voluntariat Vicencià (AIC).\nA la reunió es va fer balanç de l'Assemblea Diocesana celebrada el passat mes de maig. Els delegats i arxiprestes presents van destacar la qualitat de la ponència del cardenal de Barcelona, Juan José Omella i la riquesa del treball en grups posteriors.\nA continuació, el Bisbe Salvador va anunciar que un dels objectius del curs 2018-2019, tercer de l'actual pla pastoral, serà millorar la coordinació entre les delegacions, parròquies i arxiprestats, posant de relleu la importància de la formació, especialment en l'IREL.\nPer acabar es va anunciar la jornada de l'enviament que tindrà lloc a la Catedral de Lleida el proper 13 de setembre.


Dos detinguts i dos policies ferits en la manifestació a València contra la condemna als líders independentistes | Valencia Extra\nSe sancionarà a les persones que han encoratjat a una contramanifestación ultradretana no comunicada, assegura Delegació de Govern\nDues persones han sigut detingudes en la manifestació convocada aquesta vesprada a València contra la sentència dels líders del Procés independentista català. A més, dos agents de la Policia que han resultat ferits amb contusions han sigut traslladats a un centre hospitalari i el seu estat no revist gravetat, han informat Europa Press fonts de la Delegació del Govern en la Comunitat Valenciana.\nLes mateixes fonts han afegit que, d’altra banda, se sancionarà a les persones que han anomenat a través de les xarxes socials a assistir a una contramanifestació ultradretana en resposta a la de suport al Procés, ja que es tracta d’una acció que no havia sigut comunicada.\nEl col·lectiu Solidàries contra la repressió havia convocat per a aquesta vesprada en la Plaça Els Pinazo, en ple centre de la capital valenciana, una concentració per a denunciar el que qualifiquen de “repressió de l’Estat i la Generalitat de Catalunya”.\nAllí s’han reunit per a mostrar el seu suport a la “revolta popular catalana”, tal com es llegia en pancartes que s’han exhibit al costat d’algunes estelades.\nEn resposta a aquesta convocatòria, els Grups de Defensa de València havien animat a “prendre la plaça abans que ells si no vols que a València passe demà el que està passant a Catalunya”. També l’organització d’extrema dreta Espanya 2000 havia cridat a acudir amb un missatge en xarxes del seu president, José Luis Roberto, en el qual afirmava: “Jo estaré aquesta vesprada plantant cara al separatisme. I tu?”.\nAixò ha fet que coincidiren els dos grups, la qual cosa ha obligat la Policia Nacional a formar un cordó de seguretat per a evitar incidents. També s’ha desplaçat fins al lloc el delegat del Govern, Juan Carlos Fulgencio.\nEls ultradretans portaven ensenyes d’Espanya i una bandera de la Falange i cridaven consignes com a “Unitat nacional” o “Viva Espanya”, al que els han respost els altres manifestants amb càntics com “Vosaltres, feixistes, sou els terroristes” (Vosaltres, feixistes, sou els terroristes)”.\nUna vegada la contraprotesta s’ha dissolt, part dels manifestants a favor dels líders independentistes han continuat la marxa pel carrer Colón, Xàtiva i Plaza San Agustín. Quan la Policia els ha instat que ocuparen un sol carril de la calçada, han començat a registrar-se moments de tensió i incidents, com a espentes i insults.\nPer exemple, a l’altura d’un cèntric pàrquing, la Policia ha reduït a un jove que ha saltat sobre l’esquena d’un agent que estava subjectant en el sòl a un altre manifestant. A més, alguns joves han intentat tallar la carretera amb tanques i bolcar contenidors.


Vols barats de València a Chicago des de 523 € a Iberia\tSi t'agraden les altures, no esperis a agafar un dels nostres vols barats a Chicago. Coneguda com la 'ciutat del vent' pels seus torbs, és cèlebre per ser el bressol mundial dels gratacels. L'edifici…\nNecessitem que ens indiquis les dates concretes del viatge per poder mostrar-te els preus per a aquest trajecte. Vols barats de València a Chicago (CHI) de València a Chicago València-Chicago, EUA On et portem?\tSi l'origen i la destinació són a Espanya, se't mostrarà l'opció de "família nombrosa". Si, a més, esculls com a origen o destinació algun punt de les Illes Canàries, les Illes Balears o Melilla, se't mostrarà l'opció de "resident" en alguna d'aquestes regions. I, si el vol és entre Madrid i Barcelona, s'activarà l'enllaç de "Buscar Pont Aeri".\nVols barats València-Milwaukee Vols barats a Amèrica del Nord\nConsulta l’oferta de vols de València a Chicago i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de València a Chicago. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de València a Chicago fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Menú de Nadal 2019 - Biblioteca Virtual\nTres cuiners amb estrella i una estrella de cuinera. Amb aquest equip és impossible no deixar bocabadats a família i amics. Et proposem un menú principal equilibrat i festiu, amb propostes adaptades a totes les butxaques.\nEt desitgem un Nadal ben saborós i ple d'èxits culinaris!\nCarles Gaig: Ostres amb encurtit de Mango\nAlbert Adrià: Tàrtar de tomàquet\nVíctor Quintillà: Canelons d'alvocat i bou de mar\nAda Parellada: Butifarra amb gambes\nVíctor Quintillà: Coulant d'avellana\nUn mango Madur, que afegirem a la Salseta.\nPer la salseta:\nSalsa d’Òstres (el seu suc)\nVinagre d’arròs o de Sidra\nAgafem les Ostres, serveixen la Gallega, la Francesa, totes son Bones.\nBarrejarem tots els Ingredients de la Salsa en una tasseta perquè quedin emulsionats.\nS’obren les ostres 3 hores abans, i es separen de la closca.\nTallarem el Mango a dauets petits i ho afegirem a la Salseta.\nTòmaquet de pera (350 gr)\nNèctar de tomàquet (25gr) (Travol)\nMostassa de Dijon (12 gr)\nSalsa Perrins (8 gr)\nSalsa Xili habanero "la extra" (0´7 gr)\nSalsa HP (Brown sauce) (3 gr)\nSal fina (3 gr)\nOrenga seca (0´3 gr)\nAlfàbrega picada (3 gr)\nLàmines de pa\n20 llesques de pa sard (Gutiattu)\nTàperes (5 gr)\nSakura mix (12 brots)\nAlfàbrega (4 fulles)\nOli d'oliva verge extra (15 gr) verge extra\nPebre negre (cullerada sopera)\nA. Pelar els tomàquets i tallar a filets. Escórrer i rebutjar el suc.\nB. Picar la polpa a daus de 2 mm sense que sigui un puré, i deixar-lo reposar sobre un colador perquè perdi l'excés d'aigua. S'obtindran 200 gr de daus de tomàquet escorregut.\nC. Barrejar el nèctar de tomàquet, la mostassa de Dijon, la salsa Perrins, la salsa Xili habanero, la salsa HP, la sal, l'orenga seca i l'alfàbrega.\nD. Afegir el tomàquet a la barreja anterior, moure suaument sense trencar en excés els daus de tomàquet i deixar escórrer en un colador durant 1 hora. Corregir de sal si fos necessari i després reservar tapat a la nevera.\nÉs molt important provar el tàrtar cada vegada que es realitza ja que el tomàquet és tan artesanal que no sempre té la mateixa acidesa o dolçor.\nE. Estendre les làmines de pa entre dues reixetes de forn. Coure el pa a 150ºC durant 6 minuts fins que estigui daurat per ambdós costats. Deixar refredar i guardar en un recipient hermètic.\nF. Seleccionar cinc ramells de cada germinat. Seleccionar les fulles d'alfàbrega. Escórrer i guardar les tàperes\nDisposar 50 gr de tàrtar de tomàquet al centre d'un plat i estendre de forma circular amb un diàmetre de 16 cm.\nAmanir el tàrtar amb una mica de pebre.\nPosar un filet d'oli d'oliva verge al voltant del tàrtar.\nDisposar 3 tàperes sobre el tàrtar i sobre aquestes dues fulles de germinat de sakura morada i verda.\nTallar un full d'alfàbrega en tires fines i repartir uniformement sobre el tàrtar.\nBou de mar (1,2 kg)\nAlvocats (2 unitats)\nSuccedani de caviar (20 gr)\nEscalunya picada (1 unitat)\nMostassa (1 punta)\nA: Preparar el bou de mar:\nBullir el bou de mar amb aigua salada durant 7 minuts.\nRefrescar amb aigua i gel.\nTallar el bou de mar i treure tota la carn.\nAmanir amb l'escalunya, la mostassa i oli d'oliva. Reservar.\nB: Salsa de caviar:\nFer la nata semi muntada i afegir la meitat del caviar.\nC: Preparar el caneló:\nFer làmines d'alvocat molt fines i anar-les posant una sobre l'altra fins aconseguir una làmina de pasta.\nOmplir amb el bou de mar i tancar.\nCol·locar el caneló de bou de mar, posar una mica de caviar a sobre i posar-hi la amb la nata i el caviar.\nMalvasia seca del Garraf\nAprofitament de les gambes senceres que farem servir per fer el fumet; aquí s'aprofita tot!\nUn raig d’anís sec\n250 ml de fumet vermell (brou de peix fet amb alguna gambeta)\nOli d’oliva, sal, pebre, sucre i aigua\nComencem preparant un brou. Pelem les gambes i reservem els cossos. En una cassola posem els caps i les pells de les gambes amb un bon raig d’oli i un parell de grans d’all tallats de qualsevol manera. Fem coure a foc alt un parell de minuts. Afegim una ceba tallada de qualsevol manera i ho deixem coure uns deu minuts a foc baix. Afegim un tomàquet tallat també de qualsevol manera amb un polsim de sucre i les herbes aromàtiques: una fulla de llorer i una branca de romaní. Deixem coure el conjunt ,a foc baix, deu minuts més. Cobrim amb aigua i deixem coure vint minuts més, també a foc lent. Passem pel xino prement bé i reservem el brou.\nFem una picada amb una galeta, les avellanes, un raig d’anís sec i el julivert i la reservem.\nEn una altra cassola amb un bon raig d’oli, enrossim les botifarres tallades a daus i les reservem. En la mateixa cassola, sofregim a foc lent durant set o vuit minuts l’altra ceba que haurem picat. Afegim un tomàquet ratllat amb una mica de sucre i deixem que cogui també set o vuit minuts. Posem una cullerada de farina i ho coem tot. Afegim les botifarres i ho cobrim amb el brou de gambes. Fem coure tot deu minuts. Quan manqui un minut per acabar la cocció, afegim els cossos de les gambes que teníem pelats. Afegim també al nostre guisat la picada que teníem reservada i coem un parell de minuts més. Barregem tot bé i ho servim.\nRovell d'ou (8 unitats)\nClara d'ou (1 unitat)\nSucre (80 gr)\nMantega (120 gr)\nPasta d'avellana torrada (120 gr)\nConfitura d'albercoc (50 gr)\nGelat de fruita de la passió (200 gr)\nFarina (80 gr)\nFarina d'ametlla (80 gr)\nMantega congelada a daus (80 gr)\nA: Preparar el crumble:\nCongelar 80 grams de mantega tallada a daus.\nBarrejar 80 grams de farina, 80 grams de farina d'ametlla, 80 grams de sucre i la mantega. Triturar amb un robot de cuina. Posar el crumble en una safata de forn i coure a 180 graus durant 7 minuts. Reservar.\nB: Preparar el coulant:\nMuntar els rovells amb el sucre amb un robot de cuina.\nDesfer la mantega i afegir a la pasta d'avellana.\nAfegir la barreja de mantega i pasta d'avellana a sobre dels rovells muntats.\nAfegir una clara d'ou.\nC: Preparar la salsa d'albercoc barrejant la confitura amb l'aigua.\nCoure el coulant en un motllo encamisat durant 7 minuts a 190 graus.\nPosar en un plat, decorar amb la salsa d'albercoc, el crumble i posar una cullerada de gelat a sobre del crumble.\nVi dolç blanc del Montsant\nData de creació: 12/12/2019 Data de modificació: 13/12/2019\nVíctor Quintillà Imbernon\nVíctor Quintillà Imbernon (Santa Coloma de Gramenet, 17 de juny de 1976) juntament amb la seva dona, la cap de sala i...\n"El nostre ofici, un esforç diari i continuat, és un compendi de sabor i gent, converses i productes, aromes i riures,...\nLa filosifia de treball d'en Carles es basa en la fusió de la cuina d'avantguarda i de mercat i ha estat guardonat amb...\n(Hospitalet de Llobregat, 1969). Cuiner i reboster català, germà del prestigiós cuiner Ferran Adrià, que és qui l'hi...


Enuig del SEP perquè se sent el «col·lectiu oblidat» per Descarrega - El Periòdic d'Andorra\nEnuig del SEP perquè se sent el «col·lectiu oblidat» per Descarrega\nEl sindicat de professors insisteix que cal aturar el desplegament de la llei fins que hi hagi un nou Govern\nPublicat el Dilluns, 25 de març de 2019 | 03:15 h\n33 Vaga de funcionaris contra la Llei de la funció pública. | MARICEL BLANCH\nEl SEP va rebre amb enuig la plantada de la ministra en funcions de Funció Pública i Reforma de l’Administració, Eva Descarrega, per explicar la reforma de la Funció Pública i va reiterar que se sent el «col·lectiu oblidat».\nTrist. Així es va mostrar a divendres a Facebook el sindicat. I és que, Descarrega, va decidir convocar les sessions informatives per als treballadors de l’Administració general un divendres entre les 9 i les 11 del matí a l’edifici Administratiu. És per això, que David Garcia, secretari general del SEP, va valorar que «entenem que la cita tant pel lloc com per l’horari, no està feta per a nosaltres i és una llei que ens afecta de ple. Per això vam fer aquell comentari via xarxes socials i esperàvem o esperem que vulguin atendre les nostres demandes i que algú ens plantegi una sèrie de reunions a les quals tinguem l’ocasió d’anar. Però no crec que ens contestin, estem bastant acostumats a això».\nEl missatge expressat a través de les xarxes era: «900 treballadors públics del cos d’educació no han estat convocats per ningú. Potser no s’ho mereixen». Durant les sessions, es van exposar les primeres conclusions de l’anàlisi del model anterior del sistema de gestió i avaluació de l’acompliment (GADA), és a dir, del desenvolupament de la carrera professional. «Com sempre, som el col·lectiu oblidat i la funció pública ens afecta a tots en general. Hi ha altres ministeris que no estan en aquest edifici. Fer així, d’avui per demà, una convocatòria demanant que qui vulgui anar a les xerrades només ho podrà fer al matí... jo interpreto que si es fa, és perquè hi ha la voluntat d’explicar alguna cosa i que arribi a tothom», va afirmar Garcia.\nLa Llei de la funció pública es va aprovar només amb el suport de DA, L’A i PS la van recórrer al TC\n«És la manera de procedir que està tenint aquest Govern. Nosaltres com a sindicat el primer que hem demanat és que aturin aquest desenvolupament reglamentari que despenja de la llei de la funció pública igual que de l’educació, ja que que en primer lloc, hi ha eleccions i s’entén que, per deferència, pocs dies abans dels comicis, s’hauria d’aturar. A partir d’aquí, el nou govern, siguin ells o uns altres, haurien d’agafar les regnes. D’altra banda, tenint en compte que la Llei de la funció pública ha estat admesa a tràmit al Tribunal Constitucional per possible inconstitucionalitat d’algun dels seus articles, entre ells el de la carrera professional, entenem que més que mai es referma que aquesta llei ha de quedar en stand-by fins que el tribunal es pronunciï», va destacar. «O el grup demòcrata ja té coll avall que tornarà a governar, o el més lògic és que facin un pas al costat i esperin el resultat de les eleccions», afegia.\nDe fet, el dimarts de la setmana passada, és a dir, quatre dies abans de les sessions informatives, els sindicats de funcionaris Sipaag i SEP van manifestar que «ara no és el moment de desenvolupar la Llei de la funció pública» per aquests dos motius. Garcia va anar més enllà i va recordar el poc suport ciutadà amb què s’han aprovat algunes legislacions durant la legislatura demòcrata: «En general, les lleis socials i laborals no han tingut cap bona acceptació i tots els partits de l’oposició van votar en contra d’aquesta Llei de la funció pública».\nVan ser sis els consellers generals de PS i L’A que el 7 de març van presentar un recurs d’inconstitucionalitat a l’Alt Tribunal en considerar que la normativa vulnera diversos principis fonamentals. Pere López, en representació del PS, va apuntar en aquell moment que «el fet que es presenti aquest recurs és una conseqüència del que ha estat la gestió de la Funció Pública per part de DA». A més, va considerar que el fet de no haver tingut en compte l’opinió dels sindicats al llarg de la tramitació ha fet que «resulti un text que des del punt de vista polític i jurídic, els drets sindicals i la possibilitat de participar en la presa de decisions, està clarament malmesa» D’altra banda, el liberal Jordi Gallardo va destacar que «hi ha un menyscabament dels drets dels treballadors públics».\nlleui funció pública\nsindicat de professors


El “Quartier Haut”\nAls peus del mont Saint-Clair es troba el pintoresc Quartier Haut, el més antic dels barris de Sète, on es van instal·lar els pescadors, italians majoritàriament.\nUs encantarà passejar pel laberint de carrerons empinats, com si estiguéssiu a Nàpols.\nA més, s’ha convertit en un refugi d’artistes, amb els seus tallers intimistes.\nExpressiu, alegre, encantador, conté l'esperit de Sète.\nAl centre del Quartier Haut: l'església de Saint-Louis és la més antiga de la ciutat i la més important, d’aquí que se l’anomeni església “deganal”.\nConstruïda en carreus el 1702 segons els plànols de l’arquitecte Daviler, col·laborador de Mansart, en honor del sant patró de la ciutat, el 1989 rep la classificació de monument històric.\nLa marededeu “Regina Maris”, reina dels mars, domina l'església i vetlla pels pescadors.


5a Jornada AMTU "Gestionant la mobilitat" - amtu\n5a Jornada AMTU "Gestionant la mobilitat"\nMés de 250 tècnics i personalitats relacionades amb el transport han assistit aquest matí a Vic a la 5a Jornada de l'Agrupació de Municipis amb Transport Urbà (AMTU), que ha versat sobre “Gestionant la mobilitat”. La inauguració ha anat a càrrec de l'alcalde de Vic, Josep Maria Vila d'Abadal, del president de l'AMTU i alcalde de Granollers, Josep Mayoral, i del secretari per a la mobilitat de la Generalitat de Catalunya, Manel Nadal.\nL'alcalde de Vic ha parlat en la seva intervenció de la necessitat de treballar en xarxa per tal de millorar les condicions del transport públic metropolità. Així mateix ho ha volgut remarcar el president de l'AMTU i alcalde de Granollers, Josep Mayoral, que també s'ha referit a les deu notícies més destacades relacionades amb el transport durant el darrer any, entre les quals hi ha l'aprovació del Pla de Transport de Viatgers de Catalunya, del Pla d'Infraestructures de Rodalies 2008-15, el Pla director urbanístic de la Línia Orbital Ferroviària i el Pla Territorial de la Regió Metropolitana de Barcelona. Durant el seu discurs ha fet referència a l'increment d'usuaris del transport públic en l'àmbit AMTU, l'aposta clara per la millora de les infraestructures viàries i del transport públic interurbà per carretera. Per últim, ha remarcat la recent signatura al Parlament Europeu del Pacte d'alcaldes per la sostenibilitat que comporta el compromís de reduir les emissions de CO2 de cara a l'any 2020.\nEl secretari per a la mobilitat, Manel Nadal, ha centrat la seva intervenció en la necessitat de contenció en un context de crisi econòmica: “cal una rigurositat i un control en la despesa, no podem seguir creixent sense control. És necessari mantenir un màxim nivell de subvenció del transport públic en un 60%, i que la resta del cost es cobreixi amb les tarifes”. Durant la seva intervenció ha fet referència també a la despesa que suposarà la integració tarifària a tota Catalunya prevista per a l'any 2012.\nEnguany la jornada ha tingut un marcat caire europeu. S’han explicat les experiències de Bus Rapid Transit a la regió d’Amsterdam, i el construït recentment a Castelló. També s'ha fet una ponència sobre l’experiència de Liverpool d'aprendre a “Conduir bicicletes per la gran ciutat”. El representant de l’AGIR ha presentat la seva associació formada per municipis i operadors independents francesos. I també de França, els membres de Safra han mostrat els avantatges de la reforma d’autobusos en comptes de la compra.\nActualment estan adherits a l’AMTU 64 municipis i 5 consells comarcals. Representa a una població servida pels serveis de transport públic de 1,70 milions d’habitants i 43,8 milions de viatgers urbans transportats.\nVic, 4 de març de 2009


ESQUADRA TRABUC D'OR (Filà Marrocs - Bocairent): de juny 2009\nUn marroquet a les 24 hores de MTB de Madrid!!\nBe com podeu vore un membre de l´esquadra Tabruc va participar a les 24 hores de MTB de Madrid. Finalmente no sabem la posició final que van obtindre, pero estarà dins dels 10 primers equips. En certs moments de la cursa defendien la tercera posicio.\nPublicat per marroc a 9:38 Cap comentari:\nHoraris Alça L'aleta Polleta - Futbol 7\nJa coneixem els horaris dels partits que disputarà Alça L'aleta Polleta en el campeonat de futbol 7 que es juga este cap de setmana. Son els següents:\nDIVENDRES 26 A LES 24.00 NIT (quedem sobre les 21.00 a la plaça per anar a sopar ?)\nDISSABTE 27 A LES 11.00 MATI\nCom cada any, esperem que el nostre historic equip tinga una destacada actuació i demanem el suport de tota l'afició. FORÇA I GLORIA ¡¡¡¡\nPublicat per marroc a 17:40 Cap comentari:\nEL SOPAR-"DESPEDIDA"...SUPOSA EL COMPTE ENRERE PER A LA BODA D'ELADIO I MARI\nAmb el sopar-despedida amb que ens obsequiaren anit Eladio i Mari, al maset dels Marrocs, es posa en marxa ja el compte enrere per al a boda, que tindrà lloc dissabte 20 de juny de vesprada. Amb una magnífica organització i servici, per part del grup de marrocs encapçalat per Juanjo Beneyto, juntament amb Toni, Vicent, Aurelio i Alfredo, ens van oferir un sopar excel.lent, en un ambient caracteritzats per la germanor festera i pels amics del nuvi i les amigues de la novia. Una bona nit...preàmbul del que celebrarem dissabte que ve...Els amics de l'Esquadra Trabuc...ja podeu preparar le vostres "millors gales"...dissabte l'Hotel Ferrero tindrà l'honor de tindre la nostra esquadra...acompanyant els nostres amics Eladio i Mari.\nPublicat per marroc a 14:04 Cap comentari:\nARA QUE VE L'ESTIU...ENS POSEM A RÈGIM\nUna vegada més i davant l'arribada de l'estiu els membres de l'esquadra Trabuc d'Or començen en tradicional règim "del banyador", per lluir uns cosos "petit suise" a les nostres platges i piscines...A les fotos, podreu comprovar que esta vegada anem en serio...Que s'amaguen els vigilants de la platja...arriben els cosos modelats del Trabuc d'Or...\nXiques, obriu els ulls...\nPublicat per marroc a 20:24 Cap comentari:\n1ª "FUERA" DE CONFRATERNITAT EL TRABUC-EL DURET (DISSABTE 25 DE JULIOL)\nEl proper dissabte 25 de juliol, amb motiu de la Desfilada de la Festa del Panellet de la Junta de Festes, està prevista la 1ª Fuera de Confraternitat entre els membres de les esquadres Trabuc d'Or i El Duret. El programa, tot i que encara no està tancat seria este, aproximadament:\n- A les 9.00 hs. Esmorzar (lloc per determinar)\n- A les 10.00 hs. eixida en autobús, desplaçant-nos a realitzar l'activitat de "Paintball", entre les dues esquadres.\n- Després anirem a banyar-nos (platja, llac o piscina - encara per determinar).\n- Després dinar de germanor.\n- Tornada a Bocairent i després sopar per la nit, al carrer, com de costum, però amb còmpul conjunt per a les dues esquadres.\n- Estrena de les samarretes de la Festa del Panellet 2009.\n- Desfilada i festa post-desfilada.\nPer poder anar tancant el programa, necessitem urgent que aneu confirmant la vostra assistència. Per confirmar heu de parlar amb:\n- José A. Cantó / Blai Blasco (Esquadra Duret)\n- Javi Cantó (Esquadra Trabuc d'Or).\nAnimeu-vos, serà un dia per a recordar durant molt de temps...\nPublicat per marroc a 20:15 1 comentari:


Antecedents i significació del Mètode\nANTECEDENTS I SIGNIFICACIÓ DEL “MÈTODE” EN EL CONTEXT DE LA FILOSOFIA DEL SEU TEMPS.\nEls antecedents del “mètode”.\nSovint quan diem “mètode” hi afegim, com qui no diu res, “científic”. Sembla que el mètode tingui una connotació d’objectivitat i de racionalitat que s’adiu d’una manera particular amb la ciència. “Mètode”, “veritat” i “ciència” semblen els tres angles d’un triangle equilàter. Aquesta identificació comença estrictament a partir de l’obra de Descartes per a qui el mètode són: “regles certes i fàcils” per conduir la raó i trobar la veritat. D’aleshores ençà mètode implica: “descobriment”, “demostració”, “ordre”, “conseqüència”, “finalitat”... Així la idea de mètode tradueix una forma de pensar, endreçada, dirigida a un objectiu, ben fonamentada...\nPerò això no sempre ha estat així. De fet, fins al segle XVI, que marca un gir fonamental en la història del pensament occidental, la idea de mètode no s’havia identificat amb ordre matemàtic, ni tampoc amb raonament lògic.\nLa idea de “mètode” no era nova: Sòcrates i Plató n’havien dit “dialèctica” però la dialèctica era més aviat una “intuïció” i una “deducció” que anava del més general al més particular. El mètode era un raonament (un tipus de “techné”) vinculat a la perfecció de l’ànima en Plató i que, després amb Aristòtil servirà de regla a la subdivisió del coneixements.\nDe fet, Ciceró no va emprar la paraula i preferí traduir-la al llatí com a “ratio”. I fins a Galié (Galenus) al segle II de la nostra era, la paraula “mètode” no s’associà amb “ciència”. Galié a l’ “Ars parva” distingeix “mètode lògic”, “mètode demostratiu” i “mètode científic”, reforçant la connotació empírica i inductiva de la idea de mètode pròpia d’Aristòtil. Però és Boeci qui, al segle IV, traduint els “Tòpics” d’Aristòtil, utilitza el mot en un sentit tècnic i filosòfic. Al llarg de l’Edat Mitjana, un “mètode” serà un “ars”, però també el conjunt d’elements que faciliten i acceleren el domini d’un “ars”. En aquest sentit didàctic el concepte apareix a les escoles de Pàdua i Bolonya i Erasme escriu un “Ratio seu methodus comendio perviniendi ad veram theologiam” que és un manual pedagògic. Tenir “mètode” a l’època medieval i a inicis del Renaixement era quelcom vinculat a una tècnica d’aprenentatge”. Això pot semblar anecdòtic però és important per situar la idea cartesiana de mètode en el seu context: el mètode educa i, per això mateix, tenir-ne un de ben fonamentat ajuda a conèixer la veritat i fa progressar el saber.\nLa idea de mètode permet, a més, superar un concepte grec molt arrelat també a l’època medieval: em refereixo a la idea de “sort” que per als grecs és “Tyché” i per als llatins “Fortuna”. “Tyché” que no era cap força divina a l’època preclàssica anà prenent un paper cada cop més considerable fins a l’Èdip Rei de Sòfocles.\nDemòcrit encetà una crítica interessant al que era “Tyché” i defensà l’element “Automaton” (“allò que comença per ell mateix”) en el Cosmos. Plató recull la idea de “Tyché” a “Les Lleis” IV (709 a-c) afirmant que “la fortuna i l’ocasió governen tots els afers humans sense excepció” i Aristòtil a la “Metafísica” recull el concepte quan parla de les causes “per accidens” i aquesta idea del món com a resultat de la Fortuna s’allarga fins al Renaixement, malgrat els esforços dels pensadors cristians –amb Sant Agustí al capdavant– per situar la Providència divina en el lloc de l’Atzar. Per als medievals, la Providència regia amb caràcter necessari les coses supratemporals i supraespaials (en l’escatològic i el transcendent) mentre que l’Atzar i la inconstància triomfaven en el món contingent de les coses humanes i temporals. Només per resumir la idea medieval de l’Atzar i aquest doble pla, esmentarem aquest fragment de la “Consolació de la Filosofia” (I,IX) de Boeci:\nDòcil a les teves lleis, tota la natura\nCamina amb pas segur vers una meta certa:\nL’home tan sols, Senyor, va errant a l’aventura\nJoguina de l’atzar i del teu menysteniment\nI així, segons el teu caprici\nLa sort inconstant amenaça o somriu.\nEs podria resseguir aquesta intuïció, entre molts d’altres, en Dant (que sovint barreja destí, atzar, fortuna... i providència!) i en la pensadora Christine de Pizan que dedicà un llarg poema (“El llibre de la Mutació de la Fortuna”) al duc de Berry (1404).\nCom canvià Maquiavel les dades del problema metòdic.\nHem vist fins ara que per als grecs i els medievals, el mètode és sobretot una eina d’aprenentatge, i com la idea de Fortuna (element intrínsec al món material) domina tant a Grècia com a l’Edat Mitjana sobre la idea d’ordre matemàtic que encetarà Descartes.\nPerò el concepte de “mètode” comença a ser entès d’una manera moderna a partir de Maquiavel que en bona part és el primer a pensar metòdicament la “virtù” de la política. Per a Maquiavel, allò específic i propi del bon “Príncep” és l’acceptació de la bona o mala Fortuna i l’ús conscienciós de regles polítiques específiques per capgirar-la quan ens és contrària. Tota la tasca de racionalització política que mena Maquiavel consisteix a pensar l’activitat política com una forma de control sobre els humans que pot ser metòdicament exercida i reflexionada. Els exemples històrics i el mètode comparatiu garanteixen que la política no està determinada per l’atzar. La “virtù” (ordenada) té la capacitat de situar la Fortuna en els seus termes estrictes. La “virtù” és, en definitiva, el mètode que garanteix l’accés i la gestió del poder. Certament, “virtù” consisteix a saber adaptar-se a les circumstàncies, però no és un pragmatisme baix de sostre sinó una força de caràcter i de comprensió de la Fortuna a partir de l’estudi de la història i de les passions humanes.\nSi Maquiavel pot ser considerat com un antecedent de Descartes és perquè, per primera vegada, la Fortuna deixà de ser vista com un atzar i passà a ser quelcom que hom pot –sinó controlar– com a mínim preveure i racionalitzar. Juntament amb altres precursors, com Pierre de La Ramée (que fou el primer a incorporar la idea que el mètode ha de ser matemàtic en la seva estructura) serà un element important en el context del cartesianisme.\nEls “Assaigs” de Montaigne en la via cap al mètode.\nSeria, però, important, recollir encara la petja de Michel de Montaigne i els seus “Assaigs” perquè aporta un altre element bàsic en l’estructura del mètode cartesià: la idea del “jo”. Si el mètode cartesià és un instrument per conèixer la veritat, també i al mateix temps és un principi d’afirmació de la capacitat de la racionalitat (el “jo” que pensa) a l’hora de comprendre aquesta veritat. Amb l’obra de Montaigne, que exalta per primer cop la subjectivitat i l’escepticisme en la cultura moderna, apareix una nova visió del món. Al seu llibre, com dirà ell mateix: “c’est moy qui je peins” (“sóc jo qui em pinto/qui em descric”). Prescindint ara del valor de Montaigne com a filòsof (que alguns volen veure només com un escèptic o un estoic rerassagat) el que té importància és el seu gest subjectivista. Aquesta hipòtesi que cap cosa no pot ser veritat si no passa pel sedàs del jo resulta fonamental per comprendre el cartesianisme. Descartes és clarament hereu del subjetivisme de Montaigne i tota la seva filosofia es pot entendre com un esforç per trobar una raó (universal i necessària) que ens salvi del subjectivisme.\nSignificació del cartesianisme.\nPer a Descartes, “mètode” és recerca de la veritat i, com hem intentat mostrar, aquest és un camí que ja abans ha estat anticipat i iniciat per Maquiavel, La Ramée i Montaigne que fan inviable, després d’ells, tornar a invocar la Fortuna o el Destí com a principis d’ordenació del món. Quan la princesa Elisabeth li demanà el seu parer sobre “El Príncep” de Maquiavel (1646), Descartes li respongué: “Il faut tellement se tenir hors de l’empire de la fortune” (“cal absolutament mantenir-se fora de l’imperi de la fortuna). L’ordre i la “virtù” han de ser el signe de la raó. Tot el cartesianisme és un seriós esforç per posar ordre (mètode) on hi havia atzar.\nPer tenir una imatge “veritable” del món, cal un mètode, una forma ordenada de comprensió del món. Per això Descartes es feu retratar amb una llegenda que diu: “Mundus est fabula”: el que importa no són les aparences (l’atzar, la faula), sinó l’ordre intern matematitzat.\nAllò que singularitza el mètode cartesià és la seva universalitat, garantida per la matemàtica (que pareix com a paradigma de certesa) i per ser una guia envers la veritat on el subjectivisme (montaignià o maquiavèlic) queda del superat, tot i que no negat. El que aporta Descartes és sobretot aquesta capacitat de conjuminar la racionalitat (pròpia del model matemàtic) i autonomia del jo en el context d’un principi innat que és cogito.\nSi Descartes amb el “Cogito” inicia la filosofia moderna és perquè el dubte i l’evidència troben el seu lloc integrat i coherent. Ni l’un ni l’altre no són inútils, tots dos principis tenen el seu moment i la seva necessitat. En definitiva, el cartesianisme és un “pensament arquitectònic”. La “recerca d’un equilibri” (Alquié) i d’un ordre són una bona clau de comprensió del seu pensament.


La UE i França signaran un acord fiscal per a Sant Bartomeu - Reporter de la UE\nLa UE i França signaran un acord fiscal per a Sant Bartomeu\nEl 17 de febrer, la UE i França signaran un acord sobre l’aplicació continuada de la legislació fiscal clau de la UE a Sant Bartomeu. L’acord serà signat pel ministre de Finances grec, Yiannis Stournaras (presidència de la UE) i el comissari fiscal Algirdas Šemeta en nom de la UE, i pel ministre de Finances francès, Pierre Moscovici.\nL’objectiu és garantir que la Directiva d’Estalvi de la UE i la Directiva de cooperació administrativa es continuïn aplicant a Sant Bartomeu, després del seu canvi d’estatus de la regió extrema francesa a la col·lectivitat d’ultramar.\nAquestes dues directives són centrals en l’agenda europea per a una major transparència fiscal i intercanvi d’informació. És important destacar que l'acord d'avui també estableix que qualsevol modificació d'aquesta legislació fiscal de la UE també s'aplicarà a Sant Bartomeu. Això és significatiu, atès que actualment s’estan revisant ambdues directives per tal d’assegurar l’abast més ampli possible d’intercanvi automàtic d’informació. La cerimònia de signatura tindrà lloc el 17 de febrer a les 17:45 a l’edifici Justus Lipsius de Brussel·les.\nTemes relacionats:Directiva de cooperació administrativaDirectiva d’Estalvis de la UELegislació fiscal de la UESant BartomeuYiannis Stournaras\nDiscurs: El mar d’Europa: encaminament del mapa per al creixement econòmic\nEl turisme creixerà encara més durant el 2014


ACEFAT publica el desenvolupament i acompliment de les activitats desenvolupades entre l’1 de gener del 2012 i el 31 de desembre de l’any 2012. És el quart any que publica la memòria de sostenibilitat, seguint la metodologia de la “Guía para la elaboración de Memorias de Sostenibilidad” versió 3.1 del Global Reporting Initiative.\nSalutació del Director gerent\nBenvolgut lector/a, Us presentem l’edició de la quarta memòria de sostenibilitat publicada per ACEFAT. El camí recorregut des de l’incipient compromís amb la Responsabilitat Social, que...\n29 persones treballadores en plantilla\nACEFAT AIE és una Agrupació d’Interès Econòmic  dinàmica, innovadora, i pionera,de 29 treballadors, amb un valor econòmic creat de 2.282.881,73 euros i d’abast territorial estatal. La finalitat bàsica d’ACEFAT és la sostenibilitat...\nMés enllà de la perspectiva de gènere, ACEFAT té una visió global de la igualtat d’oportunitats que implica una gestió activa de la diversitat a l’empresa amb l’objectiu de treballar pel benestar dels treballadors i treballadores....\nACEFAT integra la gestió ambiental segons la norma ISO 14001:2004. La planificació d’objectius es basa en la identificació d’aspectes ambientals significatius, els objectius del Compromís ciutadà per la sostenibilitat 2012-2022...\nL’objectiu d’ACEFAT a nivell econòmic, durant el 2012, ha estat el de perseverar en la política de contenció de costos i optimització de recursos, tot sense deixar de cobrir les expectatives i necessitats dels seus clients. D’un...\nEntorn proper de les persones que treballen a ACEFAT\nPersones que treballen a ACEFAT\nConsum de recursos naturals\nFormació i sensibilització ambiental\nGestió, coordinació i tramitació d'obres de serveis\nControl d'elements de superfície, gestió d'incidències i consultes\nPlataforma eWise (Web d'Informació de Serveis Existents)\nEstat del valor afegit\nObjectius i reptes ambientals\nObjectius i reptes socials\nObjectius i reptes econòmics\nGRI i el Pacte Mundial\nTaula d'indicadors GRI i Pacte Mundial


Registrar dominis .athleta - Entorno Digital\nRegistre de dominis .athleta\nDominis | Dominis | Extensions de dominis | .athleta\nRequeriments de dominis .athleta\n- Amb la compra del teu domini .athleta pots seleccionar els nostres serveis de DNS per l'activació del teu domini ".athleta".\n- Entorno posa a la teva disposició amb el registre del domini .athleta una àmplia gamma de serveis de hosting, servidors virtuals i certificats SSL.\n- Si estàs interessat en la recuperació o vigilància d'un domini .athleta pots veure la nostra secció de serveis corporatius.\n- Al comprar el domini web amb l'extensió .athleta podem ajudar-te en el teu projecte de presència a internet amb aplicacions opensource tipus Wordpress, Drupal, etc. o projectes a mida allotjats en el teu domini web .athleta\nPer registrar dominis genèrics .athleta has de completar el formulari de registre on-line.\nEls dominis .athleta es poden contractat entre 1 i 10 anys.\nPer renovar dominis .athleta aquests han d’estar en període de renovació i es poden renovar entre 1 i 9 anys.\nEls dominis .athleta també admeten renovació anticipada.\nPer a transferir dominis .athleta és necessari:\nAl transferir dominis .athleta aquests es renoven per un any més a partir de la data d'expiració. El procés té una durada máxima de 5 dies.\nNomés podem fer un canvi de titular d'un domini .athleta si Entorno Digital és el Registrador acreditat. Si no és així, el primer que hem de fer és transferir-lo a Entorno Digital.\nEl canvi de titular de .athleta té un cost de 50 euros (preus sense IVA) .\nPots modificar els contactes i servidors de DNS dels teus dominis .athleta a través del teu panell de control, al que pots accedir des de l‘apartat “USUARI REGISTRAT” del nostre web.\nTarifa de dominis .athleta\nSi gestiones varis dominis .athleta o altres dominis territorials posa't en contacte amb nosaltres per conèixer els nostres descomptes per volum.\nSi necessites qualsevol aclariment per registrar dominis .athleta o contractar un servei de hosting posa't en contacte amb nosaltres.


centre catòlic mataró: "'E.R.-Actrius' converteix l'espectador en un 'voyeur' d'emocions íntimes" foto espai A\n"'E.R.-Actrius' converteix l'espectador en un 'voyeur' d'emocions íntimes" foto espai A\npublicat per http://www.espaia.cat\nLes actrius que porten a escena el muntatge de Sala Cabanyes\nE.R.-Actrius, produïda per Sala Cabanyes de Mataró, es presenta dins de l'Espai A Xarxa d'Arts Escèniques Amateurs de Catalunya. Una de les actrius, Imma Llorens, comparteix algunes reflexions al voltant de l'espectacle que es podrà veure aquest cap de setmana als Catòlics d'Olot (dissabte dia 20 a les 19 hores) i al Centre Moral d'Arenys de Munt (diumenge 21 a les 18 hores).\nQuè podrà veure l'espectador d’E. R.-Actrius en la versió de Sala Cabanyes?\nL'obra de teatre escrita per Josep M. Bernet i Jornet es titula E.R. Posteriorment, Ventura Pons va fer la versió cinematogràfica, amb unes protagonistes absolutament grandioses, i li va posar el títol d'Actrius. En el nostre muntatge hem volgut unir els dos noms i l'hem titulat E.R.-Actrius, i n'hem volgut fer una re-lectura donant-li un to intimista i molt proper a l'espectador. Hem volgut despullar el muntatge de tot el superflu per mostrar de forma descarnada les interioritats de les protagonistes.\nQuins elements de l'obra la fan interessant per al públic?\nPrecisament el caràcter intimista amb el que tractem la posada en escena converteix l'espectador en un voyeur que viu gairebé en primera persona les emocions contradictòries de tres velles amigues que tornen a recordar els seus orígens a través de la recerca d'una jove estudiant de teatre. Les entrevistes de l’estudiant a les tres actrius fan aflorar vells fantasmes i fan que el públic es trobi davant de tres realitats que semblen ser diferents. Què vol dir realment E.R.? Qui explica la veritat? O potser... hi ha una única veritat? Què és més intens, el que les uneix o el que les separa?\nUna diva internacional, una estrella de televisió i una directora de doblatge són les tres protagonistes. Què representen cadascun d'aquests personatges?\nA partir d'unes intenses vivències comuns que marquen l'inici de la seva carrera cada una pren un camí diferent a la vida, que les porta fins i tot a recrear de forma diferent el seu passat comú, maquillant vells anhels i creant uns "personatges dins del personatge". Cada una d'elles viu la "seva" realitat i cada realitat és diferent de les altres.\nQuan vàreu estrenar l'obra i què ha representat portar-la a terme?\nL'obra es va estrenar el febrer del 2012 i va significar per a nosaltres com a actrius, i també per la direcció, el repte de posar en marxa un muntatge en el que el text és el fonament i la raó de tot, i per l'escenògraf i el dissenyador de la il·luminació un altre repte, transformant la ubicació de l'espai escènic i situant-lo al mig del públic. En les funcions de l'Espai A intentarem mantenir l'esperit d'aquesta proximitat física sempre que sigui possible per les característiques del local.\nCom acostuma a rebre el públic les vostres produccions? Com definiríeu el vostre estil de fer teatre?\nSala Cabanyes és sortosament un bon centre de producció teatral, amb gent de totes les edats, que es planteja el treball amb rigor des de ben petits -tenim una escola pròpia de teatre- i que es formula reptes contínuament, des del disseny i construcció d'escenografies original fins la dansa o la composició i interpretació musical, incloent totes les tècniques de l'àmbit teatral. Intentem plantejar els nostres muntatges -siguin en el format que siguin- amb el màxim treball i honestedat, i els resultats són normalment molt ben rebuts pel públic.\nQuè us aporta el fet de poder participar en una temporada com l'Espai A?\nL'any passat vàrem participar a l'Espai A amb el muntatge del Mikado -un gran musical-, aquest any ens hem proposat de fer-ho amb una obra bàsicament de text i intimista, probablement l'altra cara de la moneda en relació a l'opereta de l'any passat. Sala Cabanyes no surt gairebé mai "de bolos", ja que tenim una intensa producció pròpia que manté en actiu als varis centenars de components del nostre grup durant l'any, des dels Pastorets -reconeguts com a Patrimoni Cultural- fins a obres de petit format com el cas d'ER-Actrius. Però tot i no sortir normalment "de bolos", creiem que l'Espai A és un bon circuit d'exhibició d'espectacles de qualitat fets des del camp no professional i hi hem intentat modestament fer-hi la nostra aportació.


Pels – timelearner\nAçò be d’uma conversa amb una voluntaria que vaig trobar quan visitant Belopa mentre feia la meua estada a Banjo.\nAnem al poble 2 cops. En un ens trobem en les voluntaries de l’antic profesor del Faisal. Una xica hongaresa que viatja assoles (venint de Barcelona) i una parella australiana-Txeca. L’autraliana contraurà malària i li donaré la meua medicina. La Txeca em conta la mala experiència que tingué a València a la platja simplement perquè no es depilava aixelles i cames.\nAixò em fa pensar en la meua societat, els grans priblemes que té, i com i tot sentir-se molt més liveral que societats asiàtiques envers a les dones, en realitat la pressió social que hi ha allà, tot i no ser tan dirigida com ací, acaba afectant a la forma d’actuar de les dones (i homes) de manera similar (bé si no anem a extrems com Aràbia Saudita)\nEm pregunte quantes dones a la meua vida he vist a la meua societat que no és depilen. Crec que cap. A mi no m’importa ja que sempre els he dit a les dones que em pareix una forma estúpida de sofrir per uns pels que no fan mal a ningú.\nPerò per a la resta de gent que mai ha reflexionat sobre aquest tema supose que la confrontació a una realitat diferent a la que sempre han viscut els aliena i fa que actuen de manera hostil cap a la novetat, sense saber exactament el perquè.\nHauré d’explorar el perquè d’eixe comportament natural de l’ésser humà, tant a nivell individual com sobretot a nivell social. Supose que es deu a les regles no escrites que imperen una societat (a les quals jo generalemt sóc aliè) i que aprens per força de costum. La repulsió es deu deure a un mecanisme de defensa de salvaguardar eixes normes, es a dir seria una doble pressió, l’activa seria per als individus que no aprenen la norma de forma passiva.\nLa pregunta és: aquestes normes han d’arrivar a prop d’un 100% del grup social per ser efectives? o en canvi poden sobreviure si només les adopta una majoria? per la meua experiència dirua que s’espera ser prop s’un 100%. Si parts significatives de la sociatat, que a més poden continuar una vida de succés, es desvien de la norma, aquesta deixa de tindre força i passaria a ser una costum, però sense força al darrere.\nBé tot açò és pura especulació basada en la meua curta percepció social, per tant puc estar altament esbiaixat :D. Hauria de correr alguns models matemàtics per tal de fer comprovacions.\nDiari de Sulawesi, dia 16, ferri →


VeC marca com a prioritats municipals les polítiques urbanes, socials i medi ambientals | RTVVilafranca\nVeC marca com a prioritats municipals les polítiques urbanes, socials i medi ambientals\nEl regidor Ramon Arnabat ha apuntat que, després d’un mes d’anunciar el pacte entre Junts per Vilafranca i el PSC, Vilafranca continua sense Pla d’Acció Municipal pels propers quatre anys.\nRamon Arnabat i Montse Romagosa han explicat en roda de premsa el posicionament de Vilafranca en Comú pel que fa al primer mes de govern a l’Ajuntament de Vilafranca i les prioritats que es marquen per a aquest mandat.\nEl regidor ha dit que aquesta continuïtat pot ser negativa per la vila i ha reivindicat un diàleg amb l’oposició que, al seu parer, no s’ha donat els darrers anys.\nArnabat també ha dit que la continuïtat de la sociovergència a Vilafranca suposarà previsiblement un mateix model que no aposta per una estratègia valenta pel que fa als temes que des de VeC consideren prioritaris: les polítiques urbanes, socials i mediambientals.\nVilafranca en Comú es marca aquestes línies com a prioritàries tot seguint el programa amb el qual es van presentar a les darreres eleccions municipals, en el qual apostaven per una vila «cuidadora, sostenible, habitable i pel bé comú».\nEn el primer àmbit, la vila cuidadora hauria d’apostar per models més eficients d’atenció a la gent gran, amb l’antiga residència Sant Francesc com a equipament clau per a aquest col·lectiu i una nova biblioteca dimensionada a les necessitats de la població. Pel que fa a la vila sostenible, VeC aposta per la transició energètica, una millor gestió dels residus i una mobilitat verda. En l’àmbit de la vila habitable, la formació vol anar més enllà del manteniment de carrers i places per fer una ciutat on tothom se senti còmode.\nFinalment, la vila pel bé comú ha d’apostar, segons VeC, per una economia conscient i per models cooperatius.


Com protegir la teva empresa de ciberatacs aquest 2021 – cobertis\nCom protegir la teva empresa de ciberatacs aquest 2021\nEmpreses 23 febrer, 2021 Cobertis\nBlog > Empreses > Com protegir la teva empresa de ciberatacs aquest 2021\nDurant els tres primers mesos de 2020, els ciberatacs es van incrementar en un 40% al nostre país. Amb aquestes xifres i amb la perspectiva que el teletreball es consolidi i l’e-commerce continuï creixent, la protecció de dades es converteix en un dels majors desafiaments de les empreses aquest 2021.\nEls negocis no poden abaixar la guàrdia ja que les amenaces informàtiques s’estenen, aprofitant que les empreses tenen una major dependència dels sistemes informàtics. Com sabem, en un temps rècord, s’ha traslladat tot a Internet i aquest increment de la digitalització està comportant, també, un augment dels problemes de seguretat cibernètica, derivats de l’ús de plataformes que s’han creat en poc temps, precisament, per donar resposta a tota aquesta demanda digital.\nConsells per prevenir i minimitzar els ciberriscos\nEn termes generals, cal dir que la ciberseguretat empresarial ha de passar per l’ús de contrasenyes segures; instal·lar un antivirus; el xifrat d’informació; l’emmagatzematge en xarxes de treball; les còpies de seguretat; i una xarxa privada virtual (VPN, sigles de Virtual Private Network), tal com recomana l’Institut Nacional de Ciberseguretat (INCIBE). A més, també t’aconsellem:\nActualitzar els sistemes de seguretat i programari. Phishing, ransomware… Els virus i els ciberdelinqüents es van actualitzant i reciclant per trobar noves bretxes de seguretat, la teva pime també ha d’actualitzar els seus sistemes de seguretat per estar al dia de les últimes amenaces. No n’hi ha prou amb instal·lar un antivirus i oblidar-se de tot.\nRealitzar periòdicament còpies de seguretat. En cas que el teu sistema sigui infectat i no hi hagi marxa enrere és important disposar d’un “pla B” mitjançant còpies de seguretat de tots els teus arxius. Es tracta d’una acció preventiva que s’ha de dur a terme periòdicament. Actualment, existeixen diversos mètodes per fer còpies: en el núvol, en discos durs protegits o en un centre de dades.\nDesconfia de correus electrònics sospitosos. L’objectiu més comú dels hackers acostuma a ser les adreces de correu electrònic corporatives. Es fan passar per un domini oficial de la teva empresa, de manera que és molt fàcil caure en el parany i acabar obrint arxius que no hauries d’obrir. A la més mínima sospita, el millor és eliminar el correu i el seu contingut immediatament.\nNo instal·lis programes no autoritzats al teu ordinador. Darrere del que semblen programes gratuïts es pot amagar software maliciós que molt probablement infectarà el teu ordinador amb un virus. Vigila el que descarregues i desconfia del “tot gratis”.\nSensibilitza els teus empleats. Normalment, els ciberdelinqüents accedeixen al nostre sistema per errors humans involuntaris. Per això, és molt important donar la informació i formació necessària a la resta de personal sobre com actuar en determinats casos.\nMantenir la confidencialitat de les operacions fora de perill. Determina quina informació és confidencial, estableix privilegis d’usuari i controla qui té accés a aquesta informació i qui atorga aquests permisos.\nA banda de seguir aquestes recomanacions, comptar amb una assegurança de ciberrisc és clau en la protecció de qualsevol negoci. Entre les seves principals cobertures cal destacar:\nProtecció de les dades i la responsabilitat cibernètica. Es tracta de les reclamacions de tercers, derivades de demandes per una fallada de seguretat a la xarxa de l’assegurat. Una mena de cobertura a tercers per errors propis.\nCobertura contra la ciberextorsió o protecció davant les pèrdues resultants d’una amenaça d’extorsió. Això inclou rescats per posar fi a una extorsió, així com els honoraris d’assessors especialitzats.\nCobertura per la interrupció de la xarxa o la pèrdua de beneficis quan la teva activitat es frena en sec o se suspèn a causa d’una fallada en la seguretat a la xarxa.\nProtecció contra el frau de transferència de fons, et cobriria davant la pèrdua financera resultant de transferències electròniques realitzades de manera fraudulenta després d’un ciberatac.\nDonar resposta davant inspeccions i sancions reguladores derivades d’un ús indegut, control o procés de dades personals, un aspecte cada vegada més rellevant i no sempre ben controlat.\nEn aquest context, també cal comentar que el Ministeri d’Indústria ha publicat un nou programa d’innovació en ciberseguretat per a la pime, sota el nom ‘Activa Ciberseguretat’, com a part de les mesures per evitar els ciberatacs i blindar la seguretat de les petites i mitjanes empreses (es beneficiaran un total de 150 pimes).\nEn aquest programa, que compta amb l’assessorament de l’INCIBE, podran participar aquelles pimes que hagin patit algun tipus de ciberatac o que estiguin preocupades per la ciberseguretat dels seus sistemes. El formulari de sol·licitud estarà disponible a la pàgina web d’EOI. Per a més informació, es pot visitar la pàgina web de l’Estratègia Nacional Indústria connectada 4.0.\nSens dubte, els ciberriscos són un problema real que afecta qualsevol negoci, amb independència de la seva mida. Però en el cas de les pimes, pot arribar fins i tot a comprometre la seva continuïtat. A Cobertis, podem oferir-te les millors solucions perquè asseguris la teva empresa davant aquests tipus d’incidents. Contacta amb nosaltres i t’assessorarem!


Rome Accommodation Monteverde Apartment Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Rome Accommodation Monteverde Apartment\nRome Accommodation Monteverde Apartment, ubicat a Trastevere, Roma, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Rome Accommodation Monteverde Apartment, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Rome Accommodation Monteverde Apartment és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Roma.


La Mirada Crítica: un país d'acudit\nLas Provincias 21/09/2007\nPla propone que la asignatura de Religión también se imparta en inglés en los colegios\nPublicat per XorX a les 14:11\nEtiquetes: MCM (Mitjans de Comunicació), MCM / Manipulació, MCM Premsa, MCM Premsa - Las Provincias\nO, dit així, per a Las Provincias el tema de esducació per a la ciutadania en anglès no es política, ni tampoc polèmica, però si fem religió en anglés, s'acaba el món i es un disparat.\nCinserament si la gent no s'adona de que açò són tonteries, comprendré del tot a la gent qe vota al PP, gent treballadora, mileuristes,però un poc ignorants.\njo propossaria que ells feren les declaracions en Xinés, que total per al que han de dir si no m'entere m'és igual!\nLa idea de començar a impartir assignatures en anglés no és roïna, el problema és xq aquesta? suposse que no volen que la gent aprenga, no siga que si formem ciutadans ells perguen la poltrona (i per ells parle per tots els que ocupen scons)...\nSewashi perquè t'han suspès el compte de Youtube?, en serio son uns fills de putes de tres al quart.\nDe veritat tinc molta curiositat en saber quina empresa ha produït l'esborrament del teu compte i saber si tenies més d'un avís de suspensió. Espere contestació ací.\nNo has comentat res sobre el canvi de nom de "La Primera" per "La Uno"... s´hauran resignat a no liderar mai més?\nBé, la cancelació del compte m'ha pillat molt de sorpresa. Ja m'he posat en contacte amb YouTube, però pense que la culpable deu ser Antena 3 pel vídeo que vaig penjar amb imatges dels informatius (ja veieu quina gran violació de drets).\nImagine que no tinc opció alguna a recuperar el compte, però ho intentaré. I si no pot ser, doncs no sé...\nS'han carregat la meitat de les entrades, i localitzar cada vídeo, pujar-lo i editar l'entrada se'm fa molt costa amunt. Potser massa. I tampoc veig com una opció abandonar les entrades antigues i deixar-les a mitges.\nMe pense que se m'han carregat La Mirada xiquets :(\nQuin baixó... en fi, salut.\nXavi, tindré en compte això de TVE1, per si em torna a abellir escriure\nAh, perdoneu. Anònim, m'alegra que t'hages adonat de la diferència entre 'educació' i 'política'. Molt ocurrents aquestos de Las Provincias.\nDavidet, sí, és això. No és roïn fer assignatures en anglès, el que passa és que utilitzen aquest idioma per atacar els interessos del contrari. Una vergonya que la pugna PP-PSOE haja d'atropellar els xiquets i l'ensenyament...


Què es pot proposar i què no als Pressupostos participatius | Sants-Montjuïc\nQuè es pot proposar i què no als Pressupostos participatius\nParticipació. Consulta quines iniciatives es poden incloure als Pressupostos participatius i quines en quedarien excloses en base a la normativa que regeix el procés.\nConsulta quines iniciatives es poden incloure als Pressupostos participatius i quines en quedarien excloses en base a la normativa que regeix el procés.\nAl Pressupost participatiu es poden presentar projectes d’inversió, que abordin necessitats concretes d’un barri/districte. Les inversions són tot allò que l’Ajuntament pot construir o adquirir i que és perdurable en el temps. A efectes d’aquest procés participatiu, es consideren inversió projectes com:\n☑ Rehabilitació, reforma, ampliació, adequació, millora o dotació tecnològica o de mobiliari d’equipaments públics o infraestructures públiques existents.\nExemples: millora d’espais en centres cívics, dotació d’una aula d’informàtica en casals de barri, adequació d’espais en un casal de gent gran, reforma dels entorns escolars dels centres educatius, millora d’espais en biblioteques, reforma de ludoteques, dotació d’uns vestidors en unes instal·lacions esportives, etc.\n☑ Construcció d’equipaments de dimensions reduïdes (pistes esportives, punts verds). Exemples: pista de petanca, pista de bàsquet, espai de calistenia, etc.\n☑ Reurbanització i millora d’espais públics.\nExemples: carrers, places, parcs i zones verdes, horts urbans, àrees d’esbarjo per a gossos, etc.\n☑ Infraestructures i mobiliari urbà.\nExemples: tot tipus de mobiliari urbà (bancs, fonts, papereres), enllumenat, carrils bici, àrees de jocs infantils, escales mecàniques, ascensors, etc. en espais públics.\n☑ Aplicacions o infraestructura tecnològica (aplicacions, programari o webs d’àmbit de districte).\nExemples: adquisició d’una impressora 3D o pissarres digitals, aplicació mòbil, web banc de recursos de districte.\nPer contra, NO són inversions:\n× Desenvolupament de programes o projectes.\nExemples: cursos formatius, esdeveniments culturals o d’oci, campanyes de sensibilització, processos participatius, activitats extraescolars, activitats per a persones grans, activitats o esdeveniments esportius, etc.\n× Adquisició de material no inventariable.\nExemples: material escolar, material d’oficina, material fungible en general, lloguer de material, aliments, etc.\n× Realització d’estudis o investigacions.\nExemples: diagnosis, plans d’actuació, informes tècnics, contractació de consultores externes, etc.\n× Contractació de personal\nExemples: ampliació de la plantilla d’àrees municipals o districtes, ampliació horària de la plantilla, etc.\n× Contractació externa de nous serveis.\nExemples: contractació externa per a la creació de nous serveis (assessorament i acompanyament, esdeveniments i activitats d’oci, programes de sensibilització o formació, etc.).\n× Beques, subvencions, convenis.\nExemples: beques per estudis, convenis amb entitats, increment d’ajudes i subvencions o creació de noves, etc.\n× Lloguer d’equipaments i infraestructures.\n× Despesa corrent.\nTot i ser inversions, no es consideren objecte del procés de Pressupostos participatius els següents projectes:\n× Compra d’habitatge.\n× Compra de vehicles o mitjans de transport de qualsevol tipus.\n× Instal·lació de noves parades d’autobús o estacions de Bicing.\nEls pressupostos participatius, a peu de carrer\nNormativa reguladora del procés de Pressupost participatiu (PDF)


La temporada de múixing 2014-2015 obre – Pas a pas mushing\nLa temporada de múixing 2014-2015 obre\nPosted on setembre 29, 22 by pasapas\nDes de principis de setembre, l'equip de pas a pas ha reprès la formació, si és possible, amb més entusiasme que la temporada passada. Després d'una gran temporada 2013-2014, aquest any afrontem els nous reptes esperançats en reafirmar els èxits aconseguits: divertir-se amb els nostres amics peluts, amb els nostres companys de músters i manipuladors i sobretot, gaudir d'aquesta família l'esport que estimem.\nAquí us deixem un vídeo de l'entrenament el passat cap de setmana, on ja hem començat a cobrir distàncies al voltant de 10 km, a bon ritme i aconseguint que l'equip recuperi gradualment la seva forma després d'un estiu inusualment llarg.\nTot i no tenir les temperatures adequades al Vallès Occidental, hem començat a entrenar els corredors que es traslladen al Pirineu de Lleida i aquesta vegada a la Cerdanya francesa, meravellosa terra, en la qual ens sentim com a casa.\nCom l'equip entrena a l'estiu →\n← Múixing solidaritat en moviment!!!!!


Masella la primera a obrir al Pirineu - Malalts de neu - Nevasport.com\n» Masella la primera a obrir al Pirineu\nMasella Andorra Grandvalira Vallnord Estacions La Molina\nPor David_rD el 28/11/2012 17:27\nHi ha coses que no canvien maï\nI una d'aquestes és que Masella ofereix la temporada més llarga del Pirineu, com de costum serà la primera d'obrir i ja podeu apostar a que serà la darrera a tancar si les condicions ho fan viable. Així aquest divendres l'estació amb el forfet més gran dels Pirineus donarà el tret de sortida a la temporada i amb previsió d'anar obrint tot el domini el més aviat possible.\nTrepitjant a Coma Oriola Així estaven les cadires del Jumbo aquest matí\nLa seva veïna i companya a Alp2500 La Molina obrirà també divendres la clàssica Pista Llarga, tot i que esperen que la neu que continuava caient els permeti obrir alguna pista més per als que tenen més ganes d'estrenar la temporada.\nAl grup de Ferrocarrils també semblen disposades a obrir dissabte Vallter 2000 o Port Ainé. Mentre que Espot no acaba de tenir-ho clar però treballa per tal d'aconseguir obrir portes el més aviat possible. Com ja deiem ahir Baqueira Beret obrirà dissabte i amb unes condicions més que òptimes donat que com de costum ha recollit gruixos molt importants que a alguns llocs superen amb escreix els 50 cms de neu nova.\nA la Cerdanya també sembla que Font Romeu i Puigmal s'animaran a obrir el proper dissabte. A Andorra tant Vallnord com Grandvalira possaran en marxa els seus remuntadors de cara al pont de la Puríssima quan esperen poder oferir als usuaris el màxim possible de les seves instal·lacions en funcionament.\nSi voleu estar al cas de les estacions que van obrint i en quines condicions no us perdeu l'informació actualitzada, permanentment, que ens va oferint Infonieve.\nAixò si, no deixeu de pregar per a que el vent no ens foti una de grossa, sembla que ara mateix bufa de mala manera i això no és gens bó per a aquestes primeres neus...\nmentida, ho fara conjuntament amb la seva veina molina\nkarma del missatge: 7 - Vots positius: 1 - Vots negatius: 0\nJa veurem si obra la Molina, el vent d´aquesta tarde s´ha endut tota la neu. tot esta molt pelat i a la Tossa es veu fins i tot l´herba.\n#1 Mentida no, és la primera del Pirineu, no l'única\ncom cada any, l'habitual publireportatge de Masella,\nja hi estem habituats, desgraciadament.


- - 15/6/2016\n- Amb aquesta iniciativa s’amplia la campanya ‘Badalona Ciutat Cardioprotegida’\nBadalona s’ha convertit en una de les primeres ciutats de Catalunya i d’Europa que té tots els seus mercats municipals cardioprotegits. Això vol dir que en cadascun dels sis mercats municipals de la ciutat (la Salut, Llefià, Maignon, Morera-Pomar, Sant Roc i Torner) s’han instal·lat desfibril·ladors automàtics amb l’objectiu de prevenir les morts sobtades.\nAquest matí s’ha presentat al Mercat de la Salut el projecte ‘Mercats de Badalona Cardioprotegits’, acte que ha comptat amb la presència del regidor de l’Àmbit de Badalona Justa i Inclusiva, Francesc Ribot. També hi han assistit el president de l’Associació Barcelona Salut, doctor Josep Brugada; la presidenta de la Federació de Mercats de Badalona, Glòria Villanueva; i el director territorial de CaixaBank a Barcelona, Jordi Nicolau\nAquest projecte està impulsat per l’Ajuntament de Badalona, l’Associació Barcelona Salut, la Federació de Mercats de Badalona i l’Obra Social La Caixa. La iniciativa forma part del projecte genèric ‘Badalona Ciutat Cardioprotegida’, que es va presentar el mes de març passat i que en una primera fase instal·lava desfibril·ladors automàtics a 26 farmàcies repartides per tota la ciutat.\nEl regidor Francesc Ribot ha explicat que amb aquesta iniciativa “Badalona no només és la primera ciutat de Catalunya amb tots els mercats cardioprotegits sinó que passa a ser una de les primeres ciutats de tot Europa amb aquesta característica, la qual cosa ha de ser un motiu d’orgull per a tota la població”. “Després de la bona experiència viscuda amb la instal·lació de desfibril·ladors a les farmàcies, el següent pas ha estat el d’instal·lar-los en els mercats municipals, per on cada any passen més de 2 milions de persones”, ha afegit.\nEl fet que aquests desfibril·ladors estiguin situats en llocs molt visibles i molt accessibles fa que es consideri cardioprotegida no només la zona comercial de cada mercat sinó també els voltants d’aquests mercats. A Badalona hi ha 6 mercats municipals amb 295 parades interiors i 24 d’exteriors.


Agora Sant Cugat International School iguala a Singapur a l'informe PI\nEspanya se situa per sota de la mitjana de l'OCDE FOTO: Unsplash.com\nAgora Sant Cugat iguala a Singapur a l'informe PISA\nper Redacció del TOT 28 de maig de 2018\nL'escola Agora Sant Cugat International School ha obtingut uns resultats a les proves PISA (Programa per a l'Avaluació Internacional dels Alumnes) per sobre de la mitjana espanyola. L'escola santcugatenca se situa al mateix nivell que Singapur, el país capdavanter en l'últim informe i supera aquest país asiàtic en les competències en lectura.\nDurant tot el maig, els col·legis espanyols, triats de manera aleatòria, han estat realitzant les proves oficials que actualitzaran el proper Informe PISA i que es publicarà en 2019.\nEls col·legis que així ho desitgen es presenten voluntaris als exàmens que realitza l'OCDE per conèixer el seu estat en el context internacional. Les proves proporcionen resultats fiables i representatius del nivell de rendiment dels alumnes en més de 70 països que, en conjunt, abasten nou desenes parts de l'economia mundial. Aquestes proves es realitzen a alumnes de 15 anys i mesura el rendiment acadèmic en matemàtiques, ciència i lectura.\nAgora Sant Cugat International School ha obtingut una mitjana de 552 punts, el mateix que Singapur, i molt per sobre de la mitjana d'Espanya (492). Han estat especialment significatius els seus resultats en lectura (549), per sobre del país asiàtic que encapçala el rànquing PISA (Singapur - Lectura: 535). En Matemàtiques s'iguala a Singapur (564) i en ciències està per sobre del Japó, primer país pertanyent a l'OCDE a l'informe.\nCastella i Lleó, la Cominutat de Madrid i Navarra són les comunitats que ocupen els primers llocs a Espanya de l'últim Informe PISA i els seus resultats s'acosten als dels països capdavanters en aquest estudi. En canvi, Andalusia, Canàries i Extremadura se situen a la cua.\nEn concret, Catalunya està per sobre de la mitjana espanyola, ocupant en matemàtiques i ciències el 6è lloc de les 17 comunitats i el 7è en lectura.


Història sagrada i romanticisme -@RevistaTreball\nHistòria sagrada i romanticisme Revisat per Revista Treball a set. 04 . L’espot publicitari del Tricentenari clou amb l’actriu Silvia Bel pregonant, tot mirant fixa a la càmera, el lema de la campanya institucional de la Generalitat L’espot publicitari del Tricentenari clou amb l’actriu Silvia Bel pregonant, tot mirant fixa a la càmera, el lema de la campanya institucional de la Generalitat Rating: 0\nEsteu aquí: Home » Opinió » Història sagrada i romanticisme\nL’espot publicitari del Tricentenari clou amb l’actriu Silvia Bel pregonant, tot mirant fixa a la càmera, el lema de la campanya institucional de la Generalitat: “Ara la Història ens convoca”. La Història -si no és la Història Sagrada- no ens convoca a res, ja tenim prou feina els historiadors en establir la complexitat dels fets i en fer esment a la pluralitat de visions i d’interpretacions. La Història, a tot estirar, ens alliçona, ens ajuda a ser més crítics i a desempallegar-nos dels fonamentalismes de tot tipus. La grandiloqüència del lema obeeix, ben segur, a que els comissaris ( de la Generalitat i de l’Ajuntament de Barcelona) no són historiadors sinó publicistes i dels bons. En tot cas, la responsabilitat no és seva sinó dels que els han contractat.\nDe moment la Generalitat (Govern i Parlament) no ens convoca a l’acte institucional del Parc de la Ciutadella -que per voluntat del president Maragall prenia disseny d’Estat- sinó al Fossar de les Moreres que, com diu la llegenda, no s’hi enterra cap traïdor (Rafael Casanova, tampoc). El conseller portaveu del Govern, Francesc Homs, rebla el clau subratllant: “Volem que sigui una Diada excepcional, una mirada romàntica al passat, per afermar-se en el present i projectar-se cap al futur”. La raó històrica deixa pas als sentiments i les emocions. D’aquí les proclames pujades de to del president Mas anunciant sense embuts l’arribada de l’hora gran, que recorda l’hora greu pronunciada pel president companys el 6 d’octubre de 1934.\nAixí, doncs, convocats per la Historia Sagrada, amarats de romanticisme i esperonats per un President lliurat a l’ètica de les conviccions tot bandejant l’ètica de les responsabilitats, no fa res estrany que els mitjans de comunicació, públics i privats, hagin aconseguit crear un clima d’efervescència total i absoluta, de clímax final, de caixa o faixa, de o rei o res, de lluita final, de fi de la Història…. Sense oblidar el paper ben galdós del Consell de Transició Nacional o, pitjor, del Consell de Garanties Estatutàries posant més rauxa que seny en l’anomenat procés. La voluntat política ho aguanta tot, la realitat política no. Tot és possible però tot no és probable.\nLa Volada de coloms del 9-N ens amaga la data clau del 24-M, les eleccions municipals. Aquesta sí que serà la mare de totes les batalles electorals d’aquest curs polític on, si no ho distorsiona la nova llei electoral (amb una nova picada d’ulls PP-CiU), es produirà un canvi profund en el mapa polític català i espanyol. CiU pot passar del pal de paller a simplement la palla.\n05/09/2014 a les 3:18 am\n“La voluntat política ho aguanta tot, la realitat política no. Tot és possible però tot no és probable.”\nAmb aquesta moral d’esclaus es normal que la esquerra hagi arribat a ser totalment marginals al parlament. ¡Ei companys nomes tenim 10 escons al parlament, sort que hi hem posat mes rauxa que seny!\nAquestes al·lusions a que es impossible trencar l’estatus, al sentit d’Estat i a la realpolitik em fa dubtar de si estic llegint la revista de Iniciativa o una ponència del circulo eqüestre o la revista de foment de treball.\nEt desvetllaré una cosa super sorprenent: les forces institucionals que segons tu faran impossible el projecte independentista son les mateixes que faran descarrilar un projecte d’esquerres transformador.\nMolts, en aquest moments, no veieu amb mals ulls la intransigència, respecte la independència, d’aquestes elits estructurals de l’estat, perque coincideixen amb el vostre punt de vista nacional (o patriotisme constitucional com diu Rosa Diez).\nPerò quant aquestes mateixes elits frustrin cap intent de canvi polític (ja estem veient el canvis en les lleis electorals) veurem si us fa tanta gracia i si seguiu fent acudits sobre seny i rauxa, masses efervescents i plebs manipulada pel club super3.\nSalut i moderació companys!!\n08/09/2014 a les 10:44 pm\naixó que diu l’Andreu no podria dir-ho ICV en veu alta?\nquina es la racionalitat de fer veure que hi haurà consulta quan tothom sap que no n’i haurà?\ncom podrem criticar un procés que no duu enlloc si ni quan es clar que no duu enlloc ho volem reconeixer?\nperque hem de soportar lliçonetes de patriotisme d’ERC i les seves balconades que han fet que ningú els hagi votat fins que la generació que les va viure ha traspassat?\nProu de la politica de la banya del cargol que s’amaga quan la toquen. Som qui som i la vergonya l’han de tenir els altres (i alguns ben grossa)


Al barri de la Guineueta de Barcelona, una comunitat encara no té la llicència d'obres que, segons les ordenances, ha de trigar un màxim de tres mesos\nBernat Rexach 23/10/2021 - 22.38 Actualitzat 24/10/2021 - 13.36\nL'ascensor pot ser una comoditat o una necessitat vital. I és això últim per a molts veïns d'una escala de la Guineueta, a Barcelona.\nHo sap bé la Glòria, que té una filla de 13 anys cega i amb diverses patologies. Va amb cadira de rodes i fins ara l'han de pujar sempre a pes fins al primer pis, on viuen. Va ser ella qui, fa dos anys, va proposar a la comunitat instal·lar un ascensor.\nEn una escala amb diversos veïns amb problemes de mobilitat, tothom hi va accedir. Però, gairebé un any i mig després de demanar la llicència d'obres, encara no tenen resposta.\n"És desesperant, hi ha traves per tot arreu. I són traves per entrar a casa meva. És que no tinc paraules per descriure com ens sentim", diu la Glòria.\nEs mostra igual d'indignada la María José, la veïna del quart. La van operar del cor l'any passat, i no tenir ascensor li condiciona el dia a dia. "Baixar les escales no em suposa cap esforç, però pujar-les, sí. Em segueixo cansant i he d'anar parant", assenyala.\nLa Glòria té una filla que va amb cadira, és cega i té diverses patologies\nSubvenció en perill\nUna sensació d'impotència que s'agreuja pel fet que tota la comunitat fa dos anys que paga un crèdit per instal·lar l'ascensor. Cada veí n'està pagant 240 euros mensuals.\nEl van demanar poc abans que se'ls aprovés la subvenció, que ara també està en perill. Perquè, per poder cobrar-la, s'han d'acabar les obres, com a molt tard, dos anys després que s'hagi concedit, i aquest termini expira el pròxim febrer.\nEl crèdit el van demanar de seguida per guanyar temps i tenir-ho tot a punt un cop arribés la llicència. Segons la normativa, no podia tardar més de tres mesos, un cop es demana. I havia d'arribar segur, perquè en altres edificis veïns, iguals que el seu, l'ascensor s'ha instal·lat sense problemes.\nEls veïns fa dos anys que paguen un crèdit de 240 euros al mes\nEs resoldrà aviat\nL'Ajuntament de Barcelona admet que hi ha hagut un retard en tota la tramitació, però assegura que només falta un informe, i que tot quedarà resolt abans del desembre.\n"Ens sap molt de greu aquesta situació. Som conscients de l'endarreriment d'aquestes llicències i dels problemes de mobilitat que pateixen alguns veïns, però creiem que abans del desembre ho tindrem resolt", afirma el gerent del districte de Nou Barris, Gabriel Duarte.\nPer alguns ja és massa tard. La Isabel va decidir emportar-se la seva tieta, de 96 anys, a casa seva, després que caigués dues vegades per l'escala. "Ja no pot pujar les escales, és impossible. Se li enganxa el bastó i s'ofega", es lamenta.\nAl pis de sota, el Francisco, de 84 anys, té tots dos genolls operats i es mou amb l'ajuda d'un bastó. "Això de les escales ho porto regular...", diu.\nMalgrat tot, el Francisco no perd el sentit de l'humor. "Fa dos anys que esperem l'ascensor i en aquest temps ja s'han mort una o dues senyores grans. Esperem que jo no sigui el pròxim que se'n vagi sense haver vist l'ascensor. Perquè a aquest pas..."\nL'ascensor que no arriba mai