El ministre portaveu del Govern central, Iñigo Méndez de Vigo, ha expressat aquest divendres el respecte de l'Executiu a la decisió del Tribunal Suprem de denegar permís a Jordi Sànchez perquè acudeixi al Parlament dilluns que ve per sotmetre a una sessió d'investidura, però ha demanat als partits polítics que meditin perquè "no es pot enganyar successivament als catalans".\nMéndez de Vigo ha insistit que no pot ser president autonòmic una persona a la presó provisional i ha reclamat a les formacions que busquin i trobin a una persona amb plena capacitat d'exercir les funcions "i sempre dins de la legalitat i l'ordre constitucional". "Són obvietats", ha subratllat.\nMentrestant, Méndez de Vigo ha recalcat que el Govern central mantindrà a Catalunya "l'ordre constitucional" amb l'aplicació del 155 i vigilarà que els passos que es donin siguin legals.\n"Que ningú tingui cap dubte perquè el Govern d'Espanya és el garant de l'ordre constitucional i de l'ordre autonòmic", ha postil·lat.\nEn ser preguntat si el Govern central creu que acabarà desconvocant el ple d'investidura que està convocat dilluns al Parlament català per investir Sànchez, el portaveu del Govern ha indicat que són "curosos" amb les "prerrogatives de tots els Parlaments" i ha recordat que l'ordre del dia d'un parlament autonòmic el fixa la mesa i la junta de portaveus.\n"VAN A LA MALA DIRECCIÓ"\nA més, el Governcentral estarà atent també per si l'acord d'ERC i JxCat per desencallar la situació -un document que han ofert a la CUP amb contínues al·lusions a la república catalana i que culminaria en una "multiconsulta" - es converteix en el contingut d'un pacte de govern.\nSegons ha afegit el portaveu de l'Executiu, aquest document que s'ha donat a conèixer no és la "millor mostra" per avançar cap a aquesta legalitat i ordre constitucional quan es parla de "república de Catalunya" o "propostes irrealitzables".\n"És un document a major glòria dels anstisistema i radicals de la CUP, que té veritables perles. Que a la Catalunya del segle XXI es parli del Parlament com l'àgora del debat republicà, que es digui que cal crear un país amb una visió disruptiva del règim autonòmic o que es reculli que el poder republicà rau en l'apoderament de la gent, això és l'èpica de la fonètica i està totalment allunyat de la realitat de les coses ", ha ressaltat.\nÉs més, Méndez de Vigo ha afirmat aquest document "xoca i es contradiu de forma palpable amb les bones paraules i l'acatament de les decisions del Tribunal Constitucional que han expressat davant del jutge tots" els independentistes que han "declarat davant el Suprem", assegurant que "no hi va haver declaració d'una república i que allò era simbòlic".\n"Això és un engany més i una part de la farsa com és que pretenguin constituir a Brussel·les el que anomenen espais lliures", ha emfatitzat, per recalcar que "no van en la bona direcció" de restablir "l'ordre, la seguretat i la tranquil·litat de la gent ", ocupant-se dels problemes dels catalans, sinó que van en la" mala direcció ".\nCRÍTIQUES A ARTUR MAS\nAixí mateix, Méndez de Vigo ha aprofitat per criticar unes declaracions de l'expresident de la Generalitat Artur Mas assegurant que crearien la "Dinamarca mediterrània".\nAl seu entendre, parlen de processos constituents que s'assemblen no al model de Dinamarca sinó "al veneçolà".\nPel que fa a les paraules d'Artur Mas assegurant que tot ho han fet perquè el Govern reconegués el dret d'autodeterminació, el ministre ha subratllat que l'Executiu del PP "ni ho ha reconegut ni ho reconeixerà". "I no ho va a reconèixer ningú perquè a Europa ha tingut zero suports", ha emfatitzat.\nPer tot això, ha defensat la necessitat que Catalunya segueixi a la "normalitat" en què està en aquest moment amb l'article 155 de la Constitució, en comptes de "estar a la farsa i enganyant la gent", sense ocupar-se de tots els catalans i dels seus problemes.\n"Catalunya ha de sortir d'aquesta situació d'enfrontament i falta de convivència que en absolut beneficia Catalunya com hem vist aquests dies a esdeveniments d'aquests dies entre el president del Parlament català i els empresaris estrangers", ha conclòs.


Un miracle de Carroll certifica la derrota més cruel del Barça (81-80)\nAmb aquesta desfeta, els homes de Pesic estan obligats a guanyar-ho tot per aconseguir el títol\nEl Barça perd amb el Madrid amb un triple de Carroll a l'últim segon | EFE\nSergio Cabanelas Juny 17, 2019 11:54 pm\nUn triple de Carroll a l’últim segon de partit ha certificat una derrota cruel del Barça (80-78), que tot i fer un intens i encertat partit a Madrid, tornarà a Barcelona sense premi i amb un 2-0 en contra en la final de la Lliga ACB. Un heroic Heurtel, amb 30 punts, ha estat el líder de l’equip blaugrana però no ha pogut evitar una desfeta totalment diferent de la del primer partit, però encara més dura.\nEl Barça sabia que per poder tenir opcions en el segon partit, i no assemblar-se a l’equip que va caure de forma estrepitosa el passat dissabte, havia de millorar en defensa, i molt. I en la primera part els homes de Pesic han demostrat que tenen la capacitat i les eines per aturar l’ofensiva dels blancs. En uns primers 20 minuts on el Barça ha practicat un bàsquet molt físic, el conjunt blaugrana ha aconseguit deixar el Madrid en només 29 punts. Una anotació que també ha estat accentuada pel nefast percentatge des de la línia de 3 dels homes de Pablo Laso (2/11). Heurtel, amb 10 punts, i un lluitador Claver han permès que el Barça arribés al descans amb 5 punts de marge (29-34) i amb bones sensacions de cara a la segona meitat.\nEl conjunt blaugrana ha continuat dominant el partit durant la segona meitat, amb un inspirat Heurtel que ha estat el líder de l’equip de Pesic i ha finalitzat amb 30 punts. Però en un matx que els blaugrana tenien a la seva mà, dues desencertades possessions finals dels culers han permès el Madrid arribar amb opcions al final del partit. I, encara que costi de reconèixer, el conjunt blanc és l’equip de les remuntades i dels miracles en els últims instants. Així, un triple inesperat de Jayce Carroll a l’últim segon de partit ha donat la victòria als blancs. Un cop molt dur per a l’equip blaugrana, encara més que la derrota de dissabte, que no pot perdre cap partit més si vols ser campió de Lliga. Un triple que pot valer mig títol i que pot haver enterrat totes les esperances del Barça aquesta temporada.


Sisbemessanapren: Montserrat. Gorra Marinera i Magdalena inferior\nAquest divendres amb el Jaume varem tornar a buscar l'ombra i la fresca a la zona dels Gorros.\nPujant amb el funicular de St. Joan varem coincidir amb la gent del "The puretas climb" que anaven a la Magdalena inferior i amb qui ens trobaríem més tard escalant en aquesta agulla.\nNosaltres varen començar a la Gorra Marinera a on hi havia 2 cordades que anaven a fer la via Sragantanes que ha estat reequipada amb parabolts en un curs sobre equipament. En una de les cordades hi anava el Toni, company habitual del Joan Asín\nNosaltres vàrem començar la tarda fent un combinat de vies. Vam començar per una de les vies d'esportiva que hi ha a l'esquerra de la paret i varem acabar fent el darrer tram de la via Pel Davant. D'aquesta manera surt una via, llarga, ben assegurada, força vertical i amb passos de V i algun de V+.\nAcumulació d'escaladors un divendres tarda !!\nEl Jaume en els pasos molt verticals de la darrera tirada\n3 cordades a la Magdalena inferior fent les vies : Rataplan, la que hi faltaven espits i la Sebastià Patiño.\nPreparant el rapel de la Gorra\nA continuació ens dirigim a la Magdalena inferior a fer la via "Albert Busquets". Aquesta via, que comença a on hi ha un químic i les lletres AB gravades a la roca, puja a la dreta de la via Apia( parabolts verds).\nNosaltres, amb cordes de 60m, la varem fer en dues tirades. El primer bolt el trobem a 10 m del terra. El pas clau de la via el trobarem quan cal superar un desplom que hi ha a 25m del terra. La roca és molt bona i les assegurances, que son bolts, allunyen molt.\nEn el pas clau de la via\nEl Jaume arribant a la R1 de la via Albert Busquets.\nDalt del cim de la Magdalena inferior\nDalt del cim ens trobem amb el Dani (the puretas climb) i la seva companya que han fet la via "La que hi faltaven espits". Nosaltres rapelem amb les cordes d'una parella d'escaladors que amablement ens ho deixen fer i, aprofitant que a les 8 encara queda estona de llum, fem una tercera via que em sembla que és la "Amnistia". La via està assegurada amb bolts i comença uns 5m més avall de la via Epitafio. Però possiblement varem fer una barreja del recorregut de diverses vies\nAl inici de la via hi ha un pas potent de 5+ i a continuació fem 55 m de IV+ molt disfrutons, assegurats amb bolts i bona roca, fins arribar de nou a la instal.lació del rapel.\nFinalment arrivabem contents al monestir quan ja començava a fer-se fosc, i després d'una tarda molt ben aprofitada i d'escalar uns 270m de molt bona roca.\nEn els darrers metres de la via. Foto presa pel Dani (The Puretas Climb)\nPublicat per Joan Baraldés Santamaria a 13:53 Etiquetes de comentaris: escalada.Montserrat.Gorros\nHola Joan, aquí teniu 4 fotos de la Amnistía: http://picasaweb.google.com/thepuretasclimb/MontserratMagdalenaInferior\nJoan, una bona tria de víes aquesta tarda! aquest cop he gaudit d'uns llargs molt bonics i que "em faltaven", el proper dia t'ens la cervesa pagada!\n18 de juliol de 2010 a les 18:29\nDanny Moltes gràcies per les fotos. A veure quan tornem a coincidir escalant .\nJaume, en prenc nota, que amb aquesta calor una cerveseta sempre entra molt bé !!\n19 de juliol de 2010 a les 8:16


Llei de Lloguers Turístics - EsDiari.com\nLlei de Lloguers Turístics\nLa cancel·lació del vol Menorca-Palma de Mallorca de les 7 hores d’ahir mati ha provocat al president del Consell Insular, Santiago Tadeo, la impossibilitat de poder assistir a la reunió que s’ha celebrat a la seu de la Conselleria de Presidència del Govern Balear, per tractar la qüestió del lloguer dels habitatges turístics a la Llei General Turística. Haguda compte que aquesta trobada estava previst que finalitzés sobre les 10.30 hores, era del tot impossible arribar-hi amb un altre avió.\nDavant aquesta circumstancia, el president Tadeo va contacte durant el matí tant amb el vicepresident Antoni Gómez com amb el Conseller de Turisme, Carlos Delgado, per expressar una vegada més la postura del Consell Insular de Menorca, i per ser informat del què s’ha tractat a la reunió.\nLa decisió pressa en el transcurs de la reunió ha estat que de moment per part del Govern balear no es durà a terme la modificació de la Llei, i si un Consell Insular vol reglamentar al respecte es modificarà la Llei perquè així ho pugui fer dins la seva potestat reglamentària.\nEn aquest sentit, la voluntat del Consell de Menorca és arribar a un consens amb els diferents sectors implicats sobre aquesta qüestió abans o al mateix temps de demanar la modificació de la llei per poder reglamentar al respecte.\nBaleares, Santiago Tadeo.


Biblioteca autogestionada de Castelló: febrero 2012\nXavier Cañadas ens explica en aquest relat el seu pas per una de les presons més cruels de l'estat, la presó d'Ocaña. És una història reveladora del que va significar la derrota de la "transició" i de les lluites obreres després de la mort de Franco, igual que de la ferma repressió contra la joventut rebel de l'època. Muntatges policials, tortures, infiltrats,... com a "normalitat democràtica".\nLuchas autónomas en los años setenta.\n(Espai en Blanc)\nAquest llibre pretén ser una intervenció política sobre la memòria. El seu propòsit és treure a la llum l'altre moviment obrer: un moviment anticapitalista que va néixer i va créixer a partir de les pràctiques d'autoorganització i que va ser protagonista de nombroses lluites sota el Franquisme i els anys que li van seguir. El seu propòsit és així una reescriptura de la Transició en la qual els grans noms deixin d'explicar, i en la qual les lluites col·lectives i anònimes ocupin el seu lloc.\nEn l'obra de Clastres subjeu una preocupació de fons: la qüestió del poder. Per a ell, l'aparició de l'Estat és el major accident històric. En l'Estat resideix l'origen de la dominació i la desigualtat. A fi de conèixer la ruptura que porta a l'aparició de l'Estat i a la divisió en classes, analitza la qüestió del poder entre les societats primitives, societats per les quals el poder no significa coerció. La seva investigació etnogràfica sobre diferents pobles indis sud-americans i les seves estades entre els yanomami, els guayaquís i els guaraníes, li van permetre un coneixement profund sobre els múltiples mecanismes que s'han valgut les societats “aestatals” per impedir l'acumulació de poder i riquesa, posant així els fonaments per al desenvolupament d'una antropologia política rigorosa.\n(Federico Corriente y Jorge Montero)\nDes de la transformació de les festes i jocs populars en esports, passant per les diferents nocions de cultura física que s'han succeït des de l'Antiguitat fins a arribar als nostres dies, aquest assaig analitza el procés de difusió internacional de l'esport i la seva evolució en el si de la societat moderna, prestant especial atenció al paper dels esports en la configuració del liberalisme vuitcentista, el colonialisme i l'imperialisme, i fent especial recalcament en el destacat lloc que ocupen en el discurs ideològic totalitari.\n(José Luis Martín Ramos)\nEls Fets de Maig i les seves conseqüències, objecte de polèmica des que es varen produir, han marcat bona part de les interpretacions de la guerra, fins al punt de convertir-se per a alguns en la fita il·luminadora d'aquest conflicte. a vegades fins i tot, al meu parer, aquesta centralitat ha estat exagerada, perquè en qualsevol cas ningú no podria dubtar de la seva importància, no només per ells mateixos, pel fet de constituir un greu enfrontament, armat, en el si del bàndol republicà que prou tenia amb fer front a la rebel·lió militar i feixista i als seus recolzaments internacionals.\n(Xavier Cañadas Gascón)\nXavier Cañadas, militant de la CNT en aquells moments, va ser una de les cinc persones encausades i condemnades per l'anomenat « Cas Scala », la qual cosa li va suposar passar-se vuit anys a la presó. En el seu relat explica quin va ser la participació i responsabilitat real en els fets de les persones condemnades ; com va transcórrer el judici plagat d'irregularitats ; i com es va forjar la destrucció del *Scala i el muntatge policial, vertebrat entorn de la figura del confident policial Joaquín Hernández —àlies « el Grill » o « el Vell Anarquista »—, un delinqüent comú convertit per obra i gràcia dels serveis d'intel·ligència en un veterà militant anarquista.\nNaturaleza,ruralidad y civilización.\nA mitjan noranta algunes publicacions com a Futur Primitiu de J. Zerzan o els treballs de Theodore J. Kaczynski, fonamentalment el Manifest de Unabomber (La Societat Industrial i el seu Futur), van revitalitzar la crítica a la societat tecnològica i industrial des de la perspectiva anarquista. En l'estat espanyol, al que van ser arribant successives traduccions, no apareix una publicació important en els seus continguts fins a 2001 per part del col·lectiu Els Amics de Ludd i en forma de butlletí, treballs dels quals va formar part l'autor dels textos que aquí presentem. Aquests s'encarreguen d'una investigació del passat pre-industrialitzat, per exemple de l'Alta Edat Mitjana i del món rural, així com els processos de la revolució liberal i del règim franquista que van liquidar l'ordre agrari popular.\nTeresa Claramunt (Sabadell, 1862 - Barcelona, 1931) va ser una dona a contra corrent. Treballadora tèxtil, quan la majoria de les dones passaven la seva vida recloses en l'àmbit domèstic; anarquista, quan les dones més audaces il·luminaven un feminisme polític; activista sindical, en un ambient laboral dominat per homes; escriptora i periodista, quan la cultura popular era poc més que foclore i tradició.\nNos estamos acercando....la historia de la Angry brigade.\nEntre 1970 i 1972, un fantasmal grup d'activistes anglesos, coneguts com la AngryBrigade, va atacar amb explosius i armes edificis del govern, residència de diputats, així com va amenaçar directament al llavors Primer Ministre Edward Heath, a qui li van enviar una escarida nota que advertia: “Ens estem apropant”. Sorgits a partir de les revoltes de 1968, molt aviat es van convertir en l'enemic número u d'Anglaterra. Alguns investigadors han vist en el recognoscible estil de la Angry Brigade la base ideològica del posterior fenomen punk i els Sex Pistols, però també una implacable crítica postmoderna del món. No obstant això, van anar molt més que això: van convertir en reals les amenaces d'un sector irreductible de l'activisme anàrquic compost per enrages, outsiders i hippies radicalitzats que declaraven la guerra de classes. La potència del seu discurs, bellament formulat per mitjà d'un grapat de furibunds comunicats, va expressar l'anhel per superar l'alienació contemporània, així com va posar punt i final al somni hippie amb l'espectacular voladura d'uns grans magatzems de roba....Aquesta obra, resultat d'un immens treball de recerca, no només narra la història del grup, sinó que és un complet recorregut per la generació post 78, la contracultura i l'anarquisme. A més, traça una anàlisi discursiva que examina, però també diferència, l'aparició de l'agitació armada i el terrorisme.\nEn un temps en què l'Escola es universaliza sobre el cadàver de les diferents modalitats educatives no-occidentals, en què redueix a la mínima expressió les restants instàncies de transmissió cultural, amb les quals d'alguna manera competia, en què se sap sense enemic, sense pal·liatiu, sense contraresto, ídol sense crepuscle, autoritat inqüestionable, la figura d'Iván Illich cobra una importància inusitada.\nAixí com comptem amb una robusta tradició pedagògica, un ampli ventall d'experiències reparadores de l'escolarització, (…] així com són milers els autors que han pensat per a l'Escola, veient la manera de “millorar-la”, “reformar-la”, “modernitzar-la”, “actualitzar-la”,… amb prou feines podem citar a uns quants teòrics “dissidents”, lliurats a la crítica “radical” de la institució d'ensenyament, en la línia del que s'ha titulat “anti-pedagogia” o “desescolarizació”.\n(Octavio Alberola/ Ariane Gransac)\nMai és fàcil ressenyar en unes poques línies un llibre complet. Menys encara quan per les seves pàgines transcorren dècades de la història del Moviment Llibertari Español. El llibre de Octavio Alberola i Arianne Gransac, publicat originalment per Rodo Ibèric en 1974, ens relata en els seus gairebé 400 pàgines no solament l'activisme anarquista contra la dictadura franquista, sinó tota una època. Època de lluita, de revolta, d'inconformisme, d'acció directa...\nVigilar y Castigar. El nacimiento de las prisiones.\nFoucault ens mostra en les seves obres que gens és més material, més corporal que l'exercici de poder. Estudia la materialitat del poder des de les seves extremitats; no tracta d'analitzar les formes reglades i legitimades del poder en el seu centre, sinó d'agarrar-ho en la seva capil·laritat, en les seves institucions més regionals on no adopta la forma de grans principis jurídics sinó de multiplicitat de tàctiques que semblen neutres o sense importància (l'examen, la revisió mèdica, els test...) ‘Es tracta en certa manera d'una microfísica del poder que els aparells i les institucions posen en joc, però el camp del qual de validesa se situa en certa manera entre aquests grans funcionaments i els propis cossos amb la seva materialitat i les seves forces.’ A Vigilar i castigar mostra com aquests mecanismes microfísics de poder, que els aparells i les institucions posen en joc, es materialitzen en el cos (tecnologia política del cos) El que busque, diu Foucault, és intentar demostrar com les relacions de poder poden penetrar materialment en l'espessor mateix dels cossos.\nLes idees de l'individualisme anarquista estaran molt presents en la premsa, la literatura, les discussions i, finalment, en les maneres de pensar i actuar de nombrosos homes i dones afins al moviment llibertari, i el seu influx anirà molt més allà del propi àmbit estrictament polític per arribar a influenciar el pensament col·lectiu de les societats occidentals de finals del segle XIX i primer terç del XX. A Espanya es deixaran notar les idees dels seus principals teòrics, com Stirner, Thoreau, Tucker, Armand o Ryner, a través de la traducció de les seves obres o dels seus articles publicats en la nombrosa premsa individualista. Els individualistes revolucionaran el debat anarquista entorn de la moral, la sexualitat, la religió, el paper de l'escola, el naturisme, així com el valor únic de l'individu enfront de l'Estat i tot tipus d'organització.\nMotherfuckers.De los veranos del amor al amor armado.\nLes tanques del Festival de Woodstock són derrocades mentre algú saqueja un magatzem propietat de l'organització i reparteix entre la munió sacs de dormir i tendes de campanya. En el Lower East Side de Nova York exhibeixen navalles, encara que també tenen armes de foc. Es preparen per a alguna cosa major.\nLa democracia y el triunfo del Estado.\n(Felix Rodrigo Mora)\nAquesta obra busca ser una reflexió renovadora, estratègicament significativa, sobre la relació de antagonisme existent en les societats de la modernitat entre democràcia i Estat, mostrant que l'ascens d'aquest des de les revolucions liberals fins avui està causant l'anihilació de facto de la llibertat de consciència, política i civil, per tant, la negació de l'autogovern del poble, de la democràcia.\nLa revolución desconocida. Volin. Vol. I y II\nFigura destacada de la Revolució Russa en el camp anarquista, Volin va dedicar els últims anys del seu exili francès a l'escriptura de la revolució desconeguda, un llibre que només veuria la llum després de la seva defunció. El propi títol ens aclareix ja el que és el seu leitmotiv i el seu objectiu essencial, la revelació d'aspectes clau ignorats o tergiversats per la historiografia oficial i que resulten imprescindibles per enjudiciar els esdeveniments de 1917 a Rússia.\nLa izquierda bolchevique y el poder obrero.\nLa Revolució Russa de 1917 va deslligar grans esperances de llibertat. Consells i assemblees d'obrers i camperols (soviets) van aniquilar el règim dels tsars. Però en poc temps la classe tsarista havia estat substituïda per una nova casta dirigent privilegiada que a poc a poc tiranitzava de nou al poble: la camarilla de buròcrates del partit bolxevic. Aquest llibre analitza el combat que entre 1919 i 1927 van desenvolupar milers de veritables comunistes, que malgrat pertànyer a diferents tendències, inclosa la bolxevic, es van enfrontar als nous tirans al crit de "Tot el poder als soviets!".\nEl capitalisme està tocant a la seva fi. La prova: l'ensulsiada de la Unió Soviètica. Base de l'anàlisi: la «fosca» crítica del «valor» d'un tal Karl Marx. Seran la lluita de classes i la lluita per la democràcia les que derrotaran al capitalisme? La lluita de classes no ha estat una altra cosa que el motor del desenvolupo capitalista i mai podrà conduir a la seva superació. La democràcia no és el antagonisme del capitalisme sinó la seva forma política, i tots dos han esgotat el seu paper històric.\nCatastrofismo, administración del desastre y sumisión sostenible.\nLa catàstrofe històrica més profunda i més real, la que en última instància determina la importància de totes les altres, resideix en la persistent ceguesa de la immensa majoria, en la dimissió de tota voluntat d'actuar sobre les causes de tants sofriments, en la incapacitat de considerar-les si més no lúcidament. Aquesta apatia va a esquerdar-se, en el curs dels propers anys, de manera cada vegada més violenta per l'enfonsament de qualsevol supervivència garantida. I els qui la representen i l'alimenten, conreant un precari statu quo d'il·lusions tranquilitzants, seran escombrats. L'emergència s'imposarà a tots i la dominació haurà de parlar almenys tan alt i clar com els propis fets. Amb tanta major facilitat adoptarà el to terrorista que li convé quant que estarà justificada per realitats efectivament aterridores. Un home afligit de gangrena no està disposat a discutir les causes del seu mal, ni a oposar-se a l'autoritarisme de l'amputació.\nPublicadas por La Biblioteca a la/s 19:47 0 comentarios\nPresentació i piscolabis a "El Pati"\nEl proper divendres 17 de febrer a les 20 h. estarem a "EL PATI" (Carrer d'Amunt, nº 112, Castelló) per a presentar la biblioteca autogestionada. Parlarem sobre el seu funcionament, informarem sobre les novetats i respondrem als possibles dubtes que hi pugueu tindre. Després hi haurà un piscolabis a preu popular. Els beneficis aniran destinats a l'autogestió de la biblioteca.\nUs recordem que al finalitzar la presentació podreu gaudir de l'actuació del grup de hip-hop "Sin versos en la lengua".\nPublicadas por La Biblioteca a la/s 15:27 0 comentarios


A la recerca de models sostenibles - Altaveu el diari digital d'Andorra\nA la recerca de models sostenibles\nEl Govern d’Andorra, juntament amb altres institucions d’Espanya i França, està duent a terme un projecte per analitzar el nivell de contaminació de plàstics als ecosistemes de muntanya\n04/09/2020 (14:41 CET)\nÉs una iniciativa de futur. De futur sostenible, és clar. El projecte ‘plasticopyr’, integrat per un consorci d’institucions d’Andorra, Espanya i França, vol abordar la proposta d’estratègies per reduir la contaminació de plàstics en els ecosistemes de muntanya. Per això, combinen l’aportació de protocols a la ciutadania perquè puguin transmetre dades sobre la contaminació d’aquest tipus i l’estudi del cicle de vida dels plàstics per lligar-ho amb propostes d’economia circular que donin alternatives al consum actual.\nConcretament, al Principat s’estan duent a terme anàlisis tant a l’entorn fluvial dels rius com dins del cabal amb l’objectiu d’obtenir una mostra de la quantitat de microplàstics que hi han i, per tant, tindre una idea de la contaminació existent als rius de muntanya. La problemàtica amb aquests materials tan petits és que, de vegades, es dipositen i es queden enganxats al fons del riu, provocant que els éssers vius se’l mengin i l’acumulin al seu organisme.\nLa sensació per part dels investigadors és que hi ha un esforç de neteja molt gran a Andorra, però continuen trobant microplàstics a les mostres que recullen\nLa científica titular del Centre d’Estudis Avançants de Blanes (CEAB), Helena Guasch ha explicat que durant un any sencer es faran quatre reculls de mostres a tres punts del país diferents per valorar totes les situacions. Amb això, s’intentarà relacionar quin és l’impacte entre els diferents tipus d’usos que tenim del territori i fer compatible la conservació d’aquell lloc amb l’activitat turística. “La nostra sensació és que hi ha un esforç de neteja molt gran a Andorra, però és cert que quan anem a buscar mostres ens sorprenem pels microplàstics que hi trobem. Volem donar solucions, definir quin és el model que s’ha d’implantar, quin és més respectuós per fer compatible la conservació amb el turisme.”, ha afegit Guasch.\nPer la seva part, el tècnic de medi Ambient Alain Grioche ha concretat els tres punts on es realitzaran els estudis. Un és a Santa Barbara, just per sota d’Ordino, per comprovar l’impacte del poble. Una altra pujant cap a Arcalís, per mesurar l’impacte de l’estació d’esquí i una tercera al parc natural de Sorteny, per veure justament si a una zona així hi ha també conseqüències de l’activitat humana.\nDesplegament d'una xarxa per captar residus\nRecull de possibles microplàstics enganxats a les pedres del riu


L'Orfeó Manresà cantarà a Barcelona en l'acte institucional del Tricentenari - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'Orfeó Manresà cantarà a Barcelona en l'acte institucional del Tricentenari\nLa formació coral participarà, amb l'Orfeó Gracienc i la Coral Cantiga, en l'actuació al fossar de les Moreres i a la Llotja de Mar, el 10 de setembre La direcció artística serà de Josep Maria Mestres\nsusana pazmanresa 13.08.2014 | 07:56\nActuació de l´Orfeó Manresà a la Seu de Manresa davant del retaule del Sant Esperit, el novembre arxiu/marta pich\nAls acords d'El cant de la senyera, interpretats per l'Orfeó Manresà, dirigit per Lluís Arguijo, s'hissava la senyera, l'11 de setembre passat, al parc de la Ciutadella. L'acte es va acabar amb l'himne nacional, també, a càrrec de la formació manresana. La "confiança" que la Generalitat els va fer l'any passat, explica Lluís Piqué, president de l'Orfeó Manresà, es traduirà, enguany, en la participació de la formació coral manresana en l'acte institucional del Tricentenari, que es farà el 10 de setembre.\nAmb molt "d'orgull", explicava ahir Piqué, van rebre, novament, la invitació a prendre part en un acte que enguany té una dimensió diferent. "Ens fa moltíssima il·lusió perquè és un any i una data molt especials i perquè, com a entitat, reforça el nostre discurs i missatge identitari". Al costat de l'Orfeó Gracienc i la Coral Cantiga, els manresans actuaran en un acte que tindrà dos escenaris: el fossar de les Moreres i la Casa Llotja de Mar, al Pla de Palau.


Vertígen, què el pot provocar? – ferSalut\nHomeEl teu CAPVertígen, què el pot provocar?\nEl vertigen es coneix com una sensació de moviment i és un motiu molt habitual a les consultes d’atenció primària.\nEls pacients que pateixen vertigen sovint ho expressen com una sensació d’estar en moviment o rotatori, és a dir, que els objectes del voltant es mouen, o simplement com una sensació d’inestabilitat sense rotació d’objectes. Aquesta situació és viscuda amb gran angoixa mentre dura l’episodi.\nSovint es pot confondre en tenir la tensió arterial elevada, però cal diferenciar-ho ja que en aquest cas els símptomes són mal de cap i inestabilitat, sense arribar a la sensació de mareig.\nVertigen posicional benigne: Es produeix al realitzar un moviment brusc amb el cap, l’exemple més clar el trobem quan ens aixequem del llit de manera ràpida. Això es produeix per un mal funcionament ocasional dels anomenats canals semicirculars que es troben al laberint de l’oïda interna i que serveixen per regular l’equilibri. Tot i que el 50% dels casos es curen, fins i tot sense tractament, en un termini inferior a un mes, en alguns casos es poden seguir tenint episodis de vertigen durant mesos o anys.\nOïdes taponades: L’acumulació de cera als conductes auditius pot afectar a la pressió interna i alterar el sentit de l’equilibri.\nEls objectes donen voltes al seu voltant cada vegada que movem el cap en alguna direcció: al donar la volta al llit, a l’intentar incorporar-se o estirar-se. A vegades s’acompanya de nàusees i vòmits.\nEl problema també pot involucrar el nervi vestibular, que connecta l’oïda interna i el tronc encefàlic.\nSí. En el cas de patir un episodi de vertigen, cal consultar al CAP. Recordem que sempre cal consultar a personal sanitari abans de començar qualsevol tractament, per tal de poder valorar l’origen i el tractament més adequat.\nUs aconsellem que a l’aixecar-vos del llit es faci en 2 etapes: d’estar estirat a asseure’s i esperar uns segons asseguts per després aixecar-se.\nEn el cas de taponament de l’oïda, cal fer l’extracció del tap.\nEs pot realitzar fisioteràpia, amb exercicis per millorar els problemes d’equilibri i també enfortir els músculs per evitar caigudes.\nDolors Lopez, Infermera EAP Poble Sec – CAP Les Hortes / Twitter: @CAPLesHortes


Que ver en Panamá City en 1 día.\nCIUTAT DE PANAMÀ. Visitar Panamá City en 1 día.\nInici / PAÏSOS / Panamà / CIUTAT DE PANAMÀ. Visitar Panamá City en 1 día.\nPosted on 31 de maig de 2016 in Panamà\nPanamà City o Ciutat de Panamà és el nom pel qual es coneix la capital de Panamà, un dels països centreamericans més pròspers gràcies a la presència del canal homònim i que s’està posicionant com una destinació turística de gran interès amb la presència d’alguna de les belleses més extraordinàries del continent americà com l’Arxipèlag de San Blas.\nCiutat de Panamà, amb el seu aeroport internacional, sol ser la porta d’entrada al país, de manera que val la pena dedicar alguna jornada per conèixer alguns dels seus atractius.\nPanamà City és una ciutat de contrastos. El seu skyline, amb desenes de gratacels que dibuixen una futurista línia de l’horitzó s’oposa als seus vells barris d’estil colonial, on en els últims anys s’ha estat realitzant una incessant tasca de rehabilitació i condicionament. Un barri colonial o Casco Viejo que, però, no correspon al primer assentament espanyol en l’actual capital panamenya, ja que aquest honor correspon al que avui és conegut com Panamà Vella. Tant el Casc Antic com Panamà Vell estan inclosos, des de 1977, a la llista del Patrimoni de la Humanitat i són dues de les visites imprescindibles que cal fer a Panamà City.\nEn aquest post us explicaré quins són els principals barris i atraccions a veure a Panamà City si es disposa d’una única jornada per conèixer la ciutat.\nVISITAR PANAMÀ CITY. LA CAPITAL PANAMENYA EN 4 VISITES\n1. CASCO VIEJO O SANT FELIP\nEn pocs anys el Casco Viejo o Barri de Sant Felip s’ha convertit en una de les zones més agradables de Panamà City, tant pel que fa referència a les passejades diürnes a la recerca del seu patrimoni històric com pel seu ambient nocturn, amb un bon grapat de restaurants i locals que es troben entre els que estan més de moda de la capital panamenya.\nAixò és així gràcies a les tasques de rehabilitació i condicionament que han estat portades a terme en l’última dècada per tal de posar en valor un patrimoni urbanístic i arquitectònic de primer ordre.\nNo obstant això, cal tenir en compte que el nucli antic, situat en una península molt propera a l’entrada al Canal de Panamà, no es correspon al primer assentament espanyol en la que és avui capital panamenya. La primitiva ciutat, que correspon avui a Panamà Vella, se situava a uns 10 quilòmetres de Sant Felip. Va ser Henry Morgan, el famosos corsari gal·lès, qui va atacar i va arrasar la primitiva ciutat el 1673. Va ser llavors quan es va decidir que la nova ciutat seria urbanitzada en una localització més fàcilment defensable, de manera que es va optar per traslladar el poc que quedava en peu (fins i tot algunes esglésie completament) a l’actual barri de Sant Felip, que va passar a ser coneguda com a Ciutat de Endins. Aquesta nova població va ser emmurallada gairebé per complet tot i que, per desgràcia, poc queden d’aquells bastions. Dues portes, una de mar que feia d’embarcador i una altra de terra, suposaven els dos únics accessos a Sant Felip.\nEl color és el que domina un bon nombre de belles construccions de dos i tres pisos que poblen el bell barri, moltes d’elles decorades amb balcons ornamentats amb flors. Durant el passeig, ens creuarem amb una bona quantitat de petits palaus, bells teatres, antigues esglésies i el temple més destacat, la Catedral Metropolitana. El model per al Casco Viejo de Panamà sembla ser el de qualsevol de les grans ciutats colonials d’Amèrica, com la nicaragüenca Granada o la colombiana Cartagena d’Índies. Les seves dimensions són, per descomptat, més petites i els treballs de rehabilitació, continuen en marxa. No obstant això, és aquesta una de les visites imprescindibles de Panamà City i que el visitant no s’ha de perdre.\nMés enllà del recorregut pel nucli antic on passejar és, potser, el més interessant, us comento alguns dels punts que cal no perdre’s.\nPlaça de la Independència i Catedral Metropolitana. És la plaça central del nucli antic i on acabarà per arribar, en un moment o altre, el visitant. Va ser aquí on Panamà es va declarar independent i més, per partida doble. Primer d’Espanya, el 1821. I posteriorment, de Colòmbia, el 1903, de manera que no és estrany que sigui coneguda com Plaça de la Independència. Al centre de la plaça destaca una petita rotonda. És aquesta plaça un bon lloc de descans mentre un es refresca amb un dels raspaditos que els venedors ambulants ofereixen als visitants i que ajuden a mitigar la calor del Carib.\nL’edifici més imponent de la Plaça de la Independència és la Catedral Metropolitana o de Santa Maria de l’Antiga, construïda a partir de 1688 i durant gairebé tot el segle XVIII. La seva façana colonial en pedra està emmarcada per dues majestuoses torres campanar pintades de blanc. No podem conèixer el seu interior, de cinc naus, per estar en obres.\nUn altre edifici imponent en aquesta plaça de la Independència és el Palau Municipal o Antiga Casa del Cabildo. Es tracta d’un edifici neoclàssic de principis de segle XX, que és la seu de l’alcaldia i del Concejo del municipi del districte de Panamà, així com del Museu d’Història de Panamà.\nAl costat del Palau Municipal, separat pel carrer 6a Oest, trobem l’Edifici del Museu del Canal Interoceànic. La seva fi és conservar i difondre la història del Canal de Panamà. Nosaltres tampoc el visitarem doncs ja vam visitar l’existent al centre de visitants de les rescloses de Miraflores durant la nostra visita a Canal de Panamà. L’edifici que va ser construït com hotel ha tingut diferents usos. Entre ells el d’oficina de la Compagnie Universelle du Canal Interocéanique, l’empresa francesa que va iniciar els treballs del canal sota les ordres de Ferdinand Lesseps.\nEsglésia de la Mercè. Un dels temples més interessants del nucli antic de Panamà i, en realitat, de tot Panamà City. La seva façana barroca emmarcada per dos campanars és bellíssima. A més cal tenir en compte que va ser transportada pedra a pedra del seu original ubicació a Panamà Vella.\nPlaça Simón Bolívar. Una altra de les places més importants del nucli antic de Panamà, dominada per l’estàtua eqüestre de l’heroi de la independència de Colòmbia (que en aquell moment estava unida al que és avui Panamà). En aquesta plaça trobem alguns edificis notables com la bonica església de Sant Francesc, d’imponent façana groga pastís, el preciós Hotel Colombia o el Palau Bolívar, que forma part també del Patrimoni de la Humanitat. En aquest palau neogòtic es va reunir Bolívar amb la idea de formar una Confederació Centreamericana amb capital a Panamà City. No podem pujar als salons en qüestió però si que ens deixen accedir a la planta baixa del palau que són avui seus governamentals.\nRuïnes del Convent de la Companyia de Jesús. Va ser aquesta la seu de la primera universitat a l’Istme de Panamà: la Reial i Pontifícia Universitat de San Javier. No obstant això, el 1767 els jesuïtes són expulsats del país per ordre de Carles III, tancant-se el convent i la universitat. Actualment, l’edifici roman en ruïnes. L’església adjacent és seu d’un petit Museu d’Art Sacre que fa referència als objectes conservats del seu emplaçament original a Panamà Vella.\nPasseig de les Voltes. Es tracta d’un bonic passeig localitzat en una petita península del Casco Viejo (que és en realitat també una península). Aquest conjunt monumental és el poc que es conserva dels sistemes defensius de la ciutat. Durant la seva història va ser caserna i presó i actualment són oficines, restaurants i galeries d’art. El passeig que queda per sobre de les voltes està dominat per una sèrie de paradetes on alguns indis Gunas venen la seva artesania. Des d’aquest punt es té unes bones vistes de l’skyline futurista de Panamà City.\n2. PANAMÀ VELL.\nEls orígens de la Ciutat de Panamà els hem de trobar a una desena de quilòmetres del Casco Viejo, en el que es coneix com Panamà Vell. La ciutat és fundada el 1619 per Pedrarias i suposava la primera escala perquè l’or i altres tresors procedents del Perú acabessin a Espanya. Va ser, a més, el primer assentament espanyol a la vora del Pacífic. Des d’aquí, les diferents mercaderies es feien arribar fins als diferents ports caribenys com Cartagena d’Índies o Portobelo, on eren embarcades destí Espanya.\nLa ciutat va tenir els seus moments de glòria, per tant, al segle XVII quan creix amb els tresors procedents de l’imperi incaic. Fins a 10.000 persones van arribar a viure en 1670 en una població on les ruïnes actuals fan difícil que es pugui arribar a comprendre la seva grandesa. Particularment perquè res queda de les construccions de fusta que eren les més comuns entre els habitants de Panamà Vell.\nIncendis, terratrèmols i diversos saquejos d’alguns dels pirates més famosos de l’època, com Henry Morgan, van acabar per devastar la població. Finalment, van ser els propis espanyols els que van destruir el que quedava de ciutat, volant-la amb explosius, per fundar una nova població en la més segura zona que se suposava que seria la Península de Sant Felip.\nA Panamà Vell podem conèixer alguns dels edificis civils (com l’Hospital de Sant Joan de Déu) i religiosos que queden d’aquella època.\nL’edifici més imponent corresponia, com no podia ser d’una altra manera, a la Catedral, situada en plena Plaça Major de Panamà Vell. Gairebé que l’únic que roman en peu és la seva torre, de 30 metres d’altura, que en primera instància va ser construïda en fusta, però posteriorment, en pedra. Avui suposa un excel·lent mirador de tot el conjunt arqueològic. Altres edificis d’interès són el de l’Església de la Mercè (la façana es va traslladar a la nova ciutat emplaçada a Sant Felip) o el convent de la Concepció.\nLa Cinta Costera o Costanera és una altra de les zones que cal veure a Panamà City. Es tracta d’un extens terreny guanyat al mar i que forma un passeig de diversos quilòmetres que s’estén a manera de passeig marítim. S’estén des de Punta Paitilla fins a la península de Sant Felip. I, en realitat, un segon tram, arriba a envoltar el Barri de Sant Felip, per fora de la pròpia península.\nEn aquesta cinta costanera trobem zones verdes, espais dedicats al running (es pot recórrer per complet sense témer pel trànsit motoritzat), i diferents àrees de jocs i esport. En aquest sentit, la Cinta Costera recorda la àrea de jocs, running i esport del barri de Flamengo a Rio de Janeiro.\nSens dubte el més impressionant és el conglomerat d’enormes gratacels que es distribueixen al llarg de tota la Cinta Costera i que tenen el seu punt culminant a Punta Paitilla i Punta Pacífica. L’Hotel Trump és un dels edificis més emblemàtics.\nUn dels punts més populars i de major interès d’aquesta zona és el conegut com Mercat del Marisc, on es ven el peix fresc i marisc d’origen atlàntic. Una zona annexa al mateix, permet la possibilitat de provar els diferents menjars procedents del mar, sota carpes habilitades per a això i que corresponen als diferents restaurants i cevitxeries. És un bon lloc per barrejar-se amb la gent local que agrada de gaudir d’aquests llocs.\n4. CERRÓ ANCÓN\nUna de les vistes que cal veure a Panamà City és la que s’obté des del Cerro Ancón, de dos-cents metres d’altura i situat a pocs quilòmetres del Casc Antic. El millor moment per visitar-lo és a la tarda, ja que al matí el sol ve de cara i les vistes de l’impressionant skyline de Panamà són menys nítides. I això és el que ens va passar a nosaltres. El problema és que el Cerro Ancón és una zona protegida, a manera de reserva i amb horaris restringits. Quan vam tornar a la tarda, poc més enllà de les 3, no se’ns va permetre l’accés.\nLa qüestió és que més enllà de la importància històrica del lloc (el Turó Ancón es va mantenir sota jurisdicció nord-americana durant gran part del segle XX, formant part de la Zona del Canal de Panamà), el petit turó permet gaudir de les vistes més impressionants del futurista Panamà City.\nAl cim del Cerro Ancón trobem també un monument dedicat a la poetessa Amelia Denis d’Icaza, una de les més importants del país i que va dedicar un poema al Turó. Des de 1977, quan Panamà recobra la sobirania sobre el Turó, oneja una immensa bandera panamenya que es pot observar des de la pràctica totalitat de Panamà City.\nEl turó és també la llar d’una variada fauna, inclosos diversos tipus de micos i altres mamífers. Nosaltres ens hem de conformar amb un tucà. La veritat és que vam estar poc temps allà. És possible accedir al Cerro Ancón tant a peu, com en cotxe.\nPanamà City dóna per a molt més. Centres comercials de primer ordre, gratacels a l’avinguda Cinquanta com el famosos cargol, alguns parcs … Malgrat tot, el nostre temps va ser massa escàs, de manera que es va limitar al comentat.\nHi ha prou monuments i barris a veure a Panamà City per dedicar-li, almenys, una jornada sencera.\nAmèrica Casco Viejo de Panamá Panamá Panamá Viejo Patrimoni de la Humanitat Que ver en Panamá Viaje a Panamá\nLLAC GATÚN, PANAMÀ. A la recerca de fauna des del Gamboa Rainforest Resort.\n22 thoughts on “CIUTAT DE PANAMÀ. Visitar Panamá City en 1 día.”\nSolo para agradecer la forma sencilla y bien documentada en que has hecho las recomendaciones de viaje. Me ha sido útil para mi viaje familiar.\nMuchas gracias, Antonio. Comentarios como el tuyo nos ayudan a seguir!\nSi q es hermoso mi pais, se los recomiendo.\nHay muchisimo mas q ver.\nSí que lo es. 100% recomendable!\nQué tal Jordi! Me sirvió durante la corta escala que tuve en Ciudad de Panamá. Saludos!\nGracias por tus palabras, Luís. Me alegro mucho!


El grup juvenil del CPA Olot aconsegueix el subcampionat d'Espanya i el grup B s'imposa al campionat d'Alcoi - Garrotxa Digital\nAlcoi - Publicat a les 10:35h\nComentaris tancats a El grup juvenil del CPA Olot aconsegueix el subcampionat d’Espanya i el grup B s’imposa al campionat d’Alcoi\nEl grup juvenil ha aconseguit a Alcoi proclamar-se subcampió d’Espanya, només per sota del Reus, en un podi calcat del campionat català. Pel què fa al Grup B, les patinadores olotines han guanyat el Trofeu d’Alcoi, que es disputava el mateix divendres.\nLa base del CPA Olot té encara marge de millora, però el que està clar és que el nivell de les patinadores entrenades per Anna Quintana no està deixant indiferent ningú. Les joves de la perdrera olotina s’ho van passar bé sobre la pista, i van executar el ‘Benvinguts al circ’ amb rauxa, espectacle i amb un somriure a la cara que ja no va marxar fins a la puntuació final.\nI és que les garrotxines van sortir a actuar últimes, i els nervis estaven a flor de pell, però van aconseguir un magnífic resultat, una segona posició. Les olotines van ser superades tan sols pel Reus i seguides pel Bescanó, en un podi del campionat d’Espanya clavat al que es va veure en el català.\nPel què fa al Grup B, les patinadores dirigides per Cristina Planagumà disputaven simultàniament el Trofeu d’Alcoi, i després de la tercera posició al campionat català i el quart lloc a l’estatal, aspiraven a tot. El ‘Depèn de tu’ va ser el ball guanyador, després que el trèbol de les patinadores del CPA Olot captivés al públic i superés el Ribex gallec (Federació Gallega) i el representant del la Federació Madrilenya. Cal recordar que el Grup B del CPA Olot representava la Federació Catalana es un torneig de regions. El campionat va ser seguit de ben a prop per les patinadores del Grup A i per l’afició des de la capital de la Garrotxa.\n– Els grup de xou B i Juvenil del CPA Olot competeixen aquest divendres a Alcoi


Blockchain i sistema financer, una revolució tecnològica\n«El blockchain estableix ara les bases per a solucions descentralitzades que definiran la tecnologia del futur». Així de contundent es mostrava Michael J. Casey, consultor de blockchain i criptomonedes i excolumnista de The Wall Street Journal, el mes de desembre passat. De fet, fa uns mesos l’expert en blockchain, Alexander Tapscott, també afirmava que aquesta nova tecnologia representa la segona generació d’Internet i que suposarà l’evolució de l’Internet de la informació a l’Internet del valor. I la consultora McKinsey el considera com la tecnologia més disruptiva des d’Internet.\nLa transformació digital de la banca és ineludible, així com el canvi d’un sistema financer tradicional a un 2.0. Una de les tendències d’aquesta revolució tecnològica és el blockchain, un hype que permet fer transaccions sense intermediaris, de manera fiable i segura, fent servir sistemes basats en criptografia. Aquesta tecnologia té el seu origen en la criptomoneda de moda, el bitcoin. Però va molt més enllà. De què es tracta exactament?\nLa nova tendència tecnològica, el blockchain\nEl blockchain —també conegut com a Distributed Ledger Technology (DLT)— és un repositori de dades que permet gestionar el registre de la informació, l’anomenat ledger, de manera descentralitzada o distribuïda, ja que aquesta informació no és controlada per cap estat o entitat. D’aquesta manera, les diverses contraparts d’una transacció participen (és a dir, intercanvien dades) sense necessitat que hi hagi una entitat central que actuï com a proveïdora de confiança o validadora única d’aquesta transacció.\nAquesta tecnologia té diverses característiques. Totes les parts de la xarxa validen cada transacció partint de la forma de consens establerta. A més a més, qualsevol registre és replicat per a tots els participants, de manera que el poden consultar; és a dir, totes les parts tindran accés a l’històric de transaccions i documents, garantint-ne la seguretat i la privacitat a través de la criptografia. Finalment, el registre és inalterable, la qual cosa significa que no podran modificar el ledger si no hi ha consens entre les parts, i encara que s’hagi produït una modificació, tots els registres anteriors quedaran registrats de manera permanent.\nReptes i aplicacions del blockchain\nSobre els principis del bitcoin i els avantatges de la tecnologia blockchain, hi ha nombroses xarxes de blockchain que han aparegut des d’aleshores amb diverses aplicacions. En l’àmbit de les xarxes públiques, més enllà de bitcoin, s’ha desenvolupat etherum, litecoin, xrp, zcash, etc. Aquestes aplicacions han aconseguit que el mercat de les criptomonedes assolís una capitalització de $600bn a les acaballes del 2017.\nAl mateix temps, s’han desenvolupat xarxes privades o permissionades que intenten mantenir tots els avantatges de les xarxes públiques de blockchain en el camp de la tecnologia, però en què es controla qui accedeix a la xarxa i quina informació en visualitza. La creació d’aquestes xarxes permissionades, juntament amb solucions de ‘tokenització’, han obert l’oportunitat de crear aplicacions de blockchain en l’àmbit empresarial, atès que aquestes xarxes conserven els avantatges d’aquesta tecnologia sense la necessitat que tots els agents validin totes les operatives i que vegin la informació corresponent.\nTot i això, es tracta d’una tecnologia que necessita un pla d’adopció a llarg termini per provar-ne l’escalabilitat. «Encara veiem alguns reptes que cal superar si volem aprofitar les oportunitats que ofereix aquesta tecnologia», explica Mariona Vicens, directora corporativa d’Innovació i Transformació de Negoci de CaixaBank, en el marc de la quarta classe magistral organitzada per la revista britànica The Banker. «Té un potencial disruptiu enorme, bàsicament en la manera com els processos bancaris i la infraestructura que utilitzem funcionaran en el futur», considera Vicens.\nDe totes maneres, perquè els resultats del blockchain es materialitzin en beneficis reals cal temps i dedicació per explotar-ne les capacitats. Aconseguir-ho també requereix consens i col·laboració entre els actors principals. Per això, les iniciatives de desenvolupament en blockchain s’organitzen al voltant de consorcis d’entitats que col·laboren en projectes comuns.\nBatavia, nova iniciativa tecnològica\nSegons el Fòrum Econòmic Mundial, l’ús de blockchain és molt comú, ja que el 80% dels bancs d’arreu del món estan treballant en la implementació d’aquest servei. Des del 2016, CaixaBank ha participat activament en iniciatives sustentades en blockchain. Un exemple clar de col·laboració en el sector ha estat la creació de Batavia, una plataforma de comerç internacional basada en aquesta tecnologia.\nEs tracta d’un projecte compartit de CaixaBank, Commerzbank, Erste Group, Bank of Mont-real, UBS i IBM, com a soci tecnològic, que pretén reduir el temps i els costos d’inversió de l’actual model de comerç exterior, i alhora aportar més garanties. Batavia està dissenyada per fer operacions d’exportació i d’importació més eficients i rendibles, ajudant així a construir xarxes globals de comerç de manera més fàcil. La plataforma eliminarà la necessitat de comparar documents en paper (un crèdit documentari pot arribar a comportar la creació i signatura de 10 a 20 documents), creant smart contracts en un repositori únic i automatitzant l’execució de les clàusules en complir-se determinats esdeveniments (per ex., executar el pagament només quan arribi la mercaderia).\n«Aprofitar la tecnologia blockchain ofereix un enorme potencial per manejar la digitalització, però el més important de tot és que aplana el camí per a projectes internacionals», així va valorar Jordi Fontanals, director executiu de Mitjans de CaixaBank, la creació d’aquest nou projecte.\nEntre altres iniciatives, CaixaBank també forma part d’Alastria, la primera xarxa nacional multisectorial basada en blockchain l’objectiu de la qual és desenvolupar l’ecosistema d’aquesta tecnologia a Espanya. La digitalització bancària està canviant el sector i CaixaBank se suma a les noves tendències tecnològiques per millorar els seus serveis i l’experiència de l’usuari.\nAlastria / banca / Batavia / bitcoin / blockchain / CaixaBank / digitalització / noves tecnologies / sistema financer


Fons de Reserva Obligatori a les Cooperatives de Catalunya | Assessoria SM Gestió (Barcelona) Fiscal, laboral\nFons de Reserva Obligatori a les Cooperatives de Catalunya\nEl Fons de reserva obligatori (FRO), regulat a la Llei 12/2015 de Cooperatives de Catalunya, és el fons destinat a la consolidació i la solvència de la cooperativa, que no es pot repartir entre els socis, llevat del cas de dissolució o transformació de la cooperativa, en què el fons es pot repartir amb els límits i les condicions que estableix l’esmentada llei.\nA efectes comptables, es considera una partida dels fons propis, dintre del Patrimoni Net.\nEl FRO és constitueix per:\na) L'aplicació dels excedents:\nDels excedents comptabilitzats del resultat cooperatiu, un cop deduïdes les pèrdues de qualsevol naturalesa d'exercicis anteriors, i abans de la consideració de l'impost de societats, s'han de destinar, almenys, en els percentatges següents :\nAmb caràcter general, el 20% al FRO i el 10% al fons d'educació i promoció cooperatives (en parlarem en un proper blog).\nEl 50% dels excedents procedents de la regularització de balanços al FRO.\nEl 100% dels excedents procedents de les plusvàlues obtingudes per l'alienació dels elements de l'immobilitzat material o de l'immobilitzat intangible, segons l'article 79.2.f, al FRO, amb la limitació del resultat cooperatiu procedent de les plusvàlues de l'exercici.\nDels beneficis extracooperatius, una vegada deduïdes les pèrdues de qualsevol naturalesa d'exercicis anteriors i abans de la consideració de l'impost sobre societats, s'ha de destinar almenys un 50% al FRO.\nb) Les deduccions sobre les aportacions obligatòries en el cas de baixa injustificada o expulsió dels socis.\nc) Les quotes d'ingrés o periòdiques.\nDestinació i disponibilitat del FRO\nEl FRO, destinat a la consolidació, el desenvolupament i la garantia de la cooperativa, no es pot repartir entre els socis, excepte en els supòsits en què els estatuts socials estableixin que té un caràcter parcialment repartible. El repartiment en cap cas no pot superar el 50% del fons repartible a què fa referència l'apartat 2. En les cooperatives sense ànim de lucre en cap cas no es pot preveure el caràcter repartible del FRO.\nEl caràcter repartible del FRO només és aplicable amb relació als fons de reserva generats a partir de la inscripció en el Registre de Cooperatives de la modificació d'estatuts que estableixi aquest caràcter.\nEl repartiment del FRO només pot tenir lloc en el moment de la liquidació de la cooperativa o en el cas de la transformació d'aquesta en un altre tipus de societat. Tanmateix, en el cas de la transformació, el fons només es pot repartir en forma de participacions o accions de la nova societat en funció de l'activitat cooperativitzada.\nAprovat el caràcter repartible o no repartible del FRO, aquest no es pot modificar de nou fins passats cinc anys de l'anterior acord i, en cap cas, no té efectes jurídics el canvi de criteri de no repartible a repartible quan s'acordi la liquidació o transformació de la cooperativa dins els tres anys següents a l'última modificació.\nTanmateix, quan una cooperativa acordi transformar-se en una entitat sense ànim de lucre d'interès general, el seu patrimoni, inclòs el FRO, es pot traspassar en bloc al patrimoni de la nova persona jurídica, un cop els socis disconformes han exercit llur dret de separació. En tot cas, la nova entitat s'ha de dedicar a finalitats anàlogues a les de la cooperativa que ha acordat la transformació.\nL’objectiu de la dotació del FRO és fer possible que l'import d'aquest fons sigui l'adequat per a aconseguir empreses sòlides, però no sigui un element desincentivador per a constituir cooperatives.\nPer aquest motiu i per a fomentar que voluntàriament les cooperatives dotin més el FRO, s'ha previst que la imputació de pèrdues a aquest fons es pugui incrementar, en la mateixa proporció que s'hagi dotat el FRO, en un percentatge superior al mínim previst legalment.\nImputació de pèrdues\nEls estatuts han de fixar els criteris per a la compensació de les pèrdues. És vàlid imputar-les a un compte especial per a amortitzar-les amb càrrec a futurs resultats positius, dins el termini màxim que permeti la legislació tributària específica.\nEn la imputació de les pèrdues, cooperatives o extracooperatives, fins el 50% de les pèrdues es poden imputar al FRO. Aquest percentatge es pot incrementar en el cas, i en la mateixa proporció, que s'hagi dotat el FRO en un percentatge superior al mínim legalment establert. Si per a la imputació de pèrdues s'ha utilitzat, totalment o parcialment, el FRO, no s'han d'aplicar, imputar o repartir els retorns cooperatius o altres resultats positius repartibles fins que aquest fons hagi recuperat la quantia d'abans d'haver-lo utilitzat.\nDestinar els recursos corresponents al FRO i al fons d'educació i promoció cooperatives de manera diferent a l'establerta per llei, pels estatuts o per un acord de l'assemblea general, és una infracció lleu.\nTanmateix, no destinar els recursos corresponents al FRO i al fons d'educació i promoció cooperatives, en els casos i per l'import establerts per llei, pels estatuts o per un acord de l'assemblea general, són infraccions molt greus.\nTags: ASSESSORIA BARCELONACOOPERATIVESFONS RESERVA OBLIGATORI\nAnterior Hores extraordinàries i hores complementàries\nSegüent Règim fiscal de les societats cooperatives


Barcelona Cultura recomana...'Casa rural con encanto' - porta4\nBarcelona Cultura recomana…’Casa rural con encanto’\n‘Casa rural con encanto’ o com prendre’s la vida amb humor\nTeniu ganes de riure una estona? Doncs la companyia barcelonina Krakelé i el dramaturg d’Elx Tomás Ferrando saben com dibuixar-vos un somriure a la cara i recordar-vos que la vida, amb humor, és més dolça. El 29 de desembre us esperen al Porta4.\nEl petit escenari de Gràcia acomiada aquest divendres un muntatge que es va estrenar al Gran Teatre d’Elx aquest 2017, el mateix any de naixement de la companyia Krakelé que, després de portar Casa rural con encanto per escenaris de tot el país i de representar-la tant en català com en castellà, ara ja està pensant en el seu segon muntatge.\nPerò, de què va Casa rural con encanto? …


BERELA HOME - WEAR THERMINOX TASSA EN ACER INOXIDABLE 380 ML MEDIUM GREY - Wolala\n✔ La tassa d'acer inoxidable Wear Therminox d'Ertha manté la seva beguda a la temperatura ideal durant més temps gràcies al seu segellat amb l'anell de silicona que incorpora a la tapa.\n✔ Tapa de fàcil ús per beure directament o amb palleta.\n✔ El cos i la boca interna en acer inoxidable garanteixen 1 gran resistència i durabilitat. El seu disseny li permetrà col·locar-lo al porta gots del cotxe sense risc d'esquitxades.\n✔ Capacitat 380ml. 14x8 cm


Comença el Carnaval a Santa Coloma\nUns 1.200 infants participen en la rua escolar\n1 min. Andorra la Vella 21/02/2020 13:24\n651x366 Els més petits han estat els gran protagonistes./ C. A. (ANA) Els més petits han estat els gran protagonistes./ C. A. (ANA)\n651x366 La rua. / C. A. (ANA) La rua. / C. A. (ANA)\n651x366 El confeti ha estat un element que ha entusiasmat als més petits. / C. A. (ANA) El confeti ha estat un element que ha entusiasmat als més petits. / C. A. (ANA)\n651x366 Els mestres també han aprofitat per afegir-se a la 'festa'. / C. A. (ANA) Els mestres també han aprofitat per afegir-se a la 'festa'. / C. A. (ANA)\n651x366 La rua interescolar ha permès participar a tots els centres educatius de la parròquia. / C. A. (ANA) La rua interescolar ha permès participar a tots els centres educatius de la parròquia. / C. A. (ANA)\n651x366 La temàtica de la rua ha estat lliure. / C. A. (ANA) La temàtica de la rua ha estat lliure. / C. A. (ANA)\n651x366 Els més petit també han participat a la rua. / C. A. Els més petit també han participat a la rua. / C. A.\n651x366 Disfresses vàries per un dia de festa per a tothom. / C. A. (ANA) Disfresses vàries per un dia de festa per a tothom. / C. A. (ANA)\n651x366 Petits i grans han gaudit de valent en una rua multitudinària. / C. A. Petits i grans han gaudit de valent en una rua multitudinària. / C. A.\nUn total de 1.200 escolars s'han donat cita a l' avinguda d'Enclar de Santa Coloma per participar en la quinzena edició de la rua interescolar que dona el tret de sortida al Carnaval. Alegria, xerinola, colors i festa han estat els denominadors comuns de tots els grups. I és que el Rei Carnestoltes és el que aporta: festa. L'avinguda Enclar s'ha quedat petita per acollir a tots els grups que formaven la rua, però també pel nombrós públic que s'ha acostat a veure els més petits de casa, entre ells la cònsol major d'Andorra la Vella, Conxita Marsol, que ha gaudit de la festa que aquest divendres comença.\nEn la desfilada han participat els escolars del col·legi Mare Janer, l'escola andorrana d'Andorra la Vella, les escoles bressol de Santa Coloma i Serradells, l'escola francesa de Santa Coloma i el British College, juntament amb usuaris de la Casa Pairal Quim Dolsa, del centre assistencial del Cedre i de l'escola especialitzada Nostra Senyora de Meritxell.\nAl finalitzar la rua, la cònsol major ha comentat que "estic contenta perquè ha estat espectacular, al veure tanta canalla en aquesta rua que arriba a la seva quinzena edició".\nJocs de pistes i una subhasta per cloure el Carnaval d'Andorra la Vella i Escaldes-Engordany\nEl Govern avisa que si la gent no es queda a casa s'aplicarà l'estat d’alarma\nOriol Mitjà revela el pla pel desconfinament a partir del 13 d'abril\nTestimoni d'una voluntària: "No m'importa contagiar-me perquè el deure d'ajudar és més gran que la por"\nAndorra encarrega 150.000 tests d’anticossos del coronavirus\nLa jove del vídeo fent surf en temps de confinament: “Potser em vaig equivocar”\nL'hospital registra una nova mort per la Covid-19\nL'anàlisi d'Antoni Bassas: 'Qui concentra el poder també concentra els errors'\nEl rei no va despullat, però més li valdria\nProtecció Civil recomana tapar-se el nas i la boca per anar a comprar i 2.335...\nEls experts preveuen ‘brots verds’ en l’economia de manera gradual


Mons - Qui és qui al Baix.com\nSom la segona locomotora de Catalunya\nPer Carlos Manzano\n1. Panorama: Empreses punteres en un territori dinàmic\nLa comarca del Baix Llobregat, juntament amb l’Hospitalet, ocupen una superfície de 498,39 km2 i la integren 31 municipis, sent el de més extensió Begues amb 50,44 km2 i el més petit Esplugues de Llobregat amb 4,60 km2.\nEl conjunt del Baix Llobregat i l’Hospitalet tenen una població segons les dades del padró continu de l’any 2018 de 1.080.236 habitants, representant un increment respecte a les darreres dades de l’any 2014 de gairebé un 2%. Per volum de població, el més gran és l’Hospitalet de Llobregat amb 261.068 habitants, seguit de Cornellà, Sant Boi i Viladecans. El de menys població és Castellví de Rosanes amb 1.865 habitants.\nPer percentatge d’augment de població destaca Sant Just Desvern amb el 6,74%, seguit de Castellví de Rosanes (5,97%) i Begues (5,15%), tot i que si ho mirem en valors absoluts, la població que més ha augmentat es la de l’Hospitalet amb 7.550 habitants. Els municipis que han perdut població son Sant Vicenç dels Horts, la Palma de Cervelló, Sant Boi de Llobregat i Martorell.\nEl 12,10% de la població d’aquesta zona és d’origen estranger, lleugerament per sota de la mitjana provincial (12,80%). Per origen, segons dades de l’INE i l’Idescat, la població estrangera de més volum és la marroquina (23.468), seguida de la romanesa (7.681), la boliviana, molt concentrada a l’Hospitalet (7.678), i la Xinesa, que és la que més ha augmentat (7.531).\nEl 16% de la població és menor de 15 anys, i el 18% supera els 65, representant la població entre aquestes dues edats que configuren la població activa, el 66%. Si veiem la piràmide poblacional per sexes, hi ha una tendència a l’envelliment que es constata a la base on és més estreta, augmentant la seva dimensió a la part central i finalment veiem un desequilibri que és habitual a la part alta, on hi ha més dones que homes en edat avançada. Aquesta tendència a l’envelliment pot ser un fre al nivell de producció de l’economia de la zona objecte d’estudi, ja que es redueix la força laboral, la qual cosa podria donar lloc a la reducció del PIB futur. La piràmide poblacional ha anat evolucionant en uns anys cap a una forma de tipus baldufa, característica de les economies desenvolupades on l’envelliment de la població està guanyant pes.\n2. L’economia al Baix Llobregat i l’Hospitalet\nEls darrers anys es distingeix una recuperació econòmica que ens ha allunyat dels pitjors anys de la gran crisi. Algunes magnituds s’han recuperat, però encara no hem assolit els nivells previs al 2008. No obstant, pel que fa referència al Baix Llobregat i L’Hospitalet, l’evolució és millor que la comparativa amb la resta de Catalunya.\n2.1. Producte Interior Brut (PIB)\nUna de les magnituds més rellevants per mesurar l’activitat econòmica d’un àrea geogràfica és el PIB. En aquest sentit, el PIB de l’àrea d’estudi del Baix Llobregat i l’Hospitalet ha tingut una evolució positiva segons les dades disponibles des del 2010 al 2016, mostrant un augment del 17% entre aquests anys.\nAl quadre de la dreta podem comprovar que el creixement del PIB a la comarca del Baix Llobregat i l’Hospitalet de Llobregat (17%) era àmpliament superior el del total de Catalunya (9,5%). Aquesta evolució positiva de la zona d’estudi ha fet que el pes sobre el total de Catalunya se situés en un 13,9% el 2016 davant d’un 13% en el 2010. Una altra variable que ens permet baixar a un nivell de detall més ampli és el Valor Afegit Brut (VAB), que es focalitza en l’avaluació de la riquesa generada a l’economia sense incloure els impostos i les subvencions sobre els productes.\nSi analitzem el Valor Afegit Brut per sectors, ens adonem que el de serveis és el que més aporta amb diferència respecte dels altres. Els sectors de la indústria, la construcció i serveis mantenen un pes sobre el total dels mateixos sectors a Catalunya del voltant del 14%.\n2.2 Sector Agrari\nHistòricament el Baix Llobregat i l’Hospitalet havien estat àrees basades en l’agricultura fins als anys seixanta del segle passat, quan es va produir l’expansió de l’àrea industrial de Barcelona i la profunda transformació de la comarca.\nEl sector agrari té un pes reduït respecte del total, però cal destacar que les terres del Parc Agrari són unes de les zones agrícoles més antigues i fèrtils de Catalunya, amb 3.332 hectàrees de terreny distribuïdes entre 14 municipis (Castelldefels, Gavà, Viladecans, el Prat de Llobregat, l’Hospitalet de Llobregat, Cornellà, Sant Boi de Llobregat, Santa Coloma de Cervelló, Sant Joan Despí, Santa Feliu de Llobregat, Molins de Rei, Sant Vicenç dels Horts, Pallejà, i el Papiol). A més de l’activitat agrícola, el Parc Agrari potencia el producte local de qualitat i el consum de proximitat, fonamentalment amb productes d’horta i fruiters.\nCal destacar també que set municipis del Baix Llobregat produeixen vins inclosos a la denominació d’origen Penedès: Abrera, Castellví de Rosanes, Cervelló, Corbera de Llobregat, Martorell, Sant Esteve Sesrovires, i Vallirana.\nPel que fa a la ramaderia, cal dir que té un pes merament testimonial al Baix Llobregat i l’Hospitalet, tot i que algunes especies animals han aconseguit un reconeixement rellevant, com és el cas del gall potablava del Prat.\n2.3 Sector industrial\nDes de mitjans del segle XIX el sector que ha donat impuls com a motor econòmic ha estat la indústria, tot i que hi ha hagut un canvi important dins d’aquest sector, ja que hi ha hagut una evolució del tèxtil, metall i químic donant pas a la distribució i logística industrial. El pes d’aquests subsectors industrials queda palès en el seu valor afegit i la seva contribució a total, representant el valor afegit del Baix Llobregat i l’Hospitalet el 14,6% del total del sector industrial de Catalunya.\nPel que fa al sector industrial, l’Observatori del Consell Comarcal destaca que la comarca és la segona a nivell de Catalunya amb els seus 122 polígons, distribuïts en 23 municipis i ocupant més de 3.000 hectàrees de superfície. Un dels possibles problemes a mig termini que presenten aquest polígons és la seva antiguitat de 35 anys de mitja.\nL’estructura del teixit empresarial està formada per petites i mitjanes empreses, destacant també les microempreses. Gran part del teixit empresarial es localitza a la meitat sud de la comarca a les poblacions de Cornellà, Sant Boi, el Prat, Castelldefels, Viladecans, Gavà, Esplugues, així com a l’Hospitalet.\nCADENA DE MUNTATGE DE COTXES\nEl Baix Llobregat representa el 18,5% del total de la facturació de les empreses de la província de Barcelona, destacant SEAT (Martorell), Nestlé (Esplugues), Puig (L’Hospitalet), KPMG (L’Hospitalet), Unilever (Viladecans), i una llarga llista de companyies que han decidit ubicar les seves seus i centres productius a l’Hospitalet i el Baix Llobregat.\n2.4 Sector de la construcció\nTot i que la crisi econòmica ha estat molt intensa en el sector de la construcció, sent el més castigat de tots, la darrera evolució del mateix indica com està començant a donar símptomes de recuperació, com ho mostra el fet que el volum de compravenda d’habitatges a la comarca i a l’Hospitalet ha augmentat un 4,4% el 2018 respecte de l’any anterior. Les operacions tancades el 2018 han estat de 11.455, el que significa que s’han fet 478 operacions més que l’any 2017, segons informa el Fòrum Empresarial del Llobregat.\nL’evolució del nombre de compravendes d’habitatges ha superat el nivell precrisi, que el 2007 va ser de 10.595. És un fet rellevant, ja que en els dos darrers anys s’ha superat aquesta xifra, i posa de manifest la recuperació que està experimentant aquest sector. El comportament general és positiu i destaquen municipis amb creixement important en volum d’operacions com Sant Feliu, Sant Boi i Viladecans, mentre que en la part de retrocés ens trobem a l’Hospitalet i Gavà.\n2.5 Sector serveis\nEl sector serveis del Baix Llobregat i l’Hospitalet destaca pel seu pes i la seva evolució positiva en aquests darrers anys. No podem obviar el pes que té en relació a tot el sector a Catalunya, aportant gairebé el 14%. Tot i així, sent conscients que aquest sector és una amalgama de subsectors ben diferenciats, cal destacar que l’activitat del comerç i la immobiliària, amb un 26,7% i un 28,7% sobre el total del sector, són uns dels motors d’aquest sector, sense oblidar el pes que tenen les administracions públiques (19,5%).\nVISTA D’UNS DELS CARRERS DE VILADECANS THE STYLE OUTLETS, EL PRIMER CENTRE COMERCIAL AMB DESCOMPTES PERMANENTS AL TERRITORI\nDins del sector serveis està guanyant pes la logística, tant la vinculada directament a la indústria com la que té relació directa amb l’e-commerce. En aquest sentit, hem de destacar la inversió que Amazon ha fet al Prat el darrer any, instal·lant -hi el seu centre logístic, o una altra com la de Mercadona a Abrera.\nL’evolució del hàbits en el consum, les facilitats dels grans operadors i l’e-comerç marcaràn el futur del comerç. La implantació de nous centres comercials (amb espais mixtos de comerç, restauració i oci) i la potenciació dels actuals a la zona tals com GranVia2 (L’Hospitalet), Ánec Blau (Castelldefels), L’Splau (Cornellà) o l’exemple de l’Outlet de Viladecans, tenen un efecte dinamitzador i d’atracció a la vegada, tot i que generen competència que impacta directament en el petit i mitjà comerç local. Per això, tant associacions de comerciants com administracions publiques cerquen un equilibri i avancen en l’especialització i el servei personalitzat del petit i mitjà comerç local, implicant-se en accions que ajuden a desenvolupar i mantenir-ho, sent un element de cohesió social.\n2.6 El sector turístic\nLa presència del turisme al Baix i l’Hospitalet ha estat tradicionalment escassa. No obstant això, la proximitat a l’aeroport Josep Tarradellas-El Prat i a Barcelona, el recinte firal de Gran Via (L’Hospitalet), la implantació de nous hotels a la zona gestionats per cadenes hoteleres rellevants com NH o B&B, així com els esforços de les administracions i associacions per donar a conèixer la riquesa natural de la zona, la història i l’ampliació dels serveis, està fent que aquest sector guanyi pes any rere any.\nSegons indica l’Observatori Comarcal del Baix Llobregat (2018) el pes del sector turístic en el conjunt de l’estructura productiva de la comarca supera al pes que té aquest en el conjunt de Catalunya. El 15% de les empreses i el 12 % de la població ocupada al Baix Llobregat desenvolupen activitats turístiques.\nFIRA LH. A LA DRETA, TERRENYS PER LA SEVA AMPLIACIÓ\nNo podem oblidar que Barcelona és la primera ciutat del món en convencions realitzades. Aquest fet incideix de manera positiva en l’ocupació hotelera. Tanmateix, el Baix i l’Hospitalet generen durant tot l’any reunions, incentius i fires que tenen un gran impacte en l’ocupació gràcies al turisme de negocis.\n2.7 PIB per càpita\nEl PIB per càpita al Baix i l’Hospitalet està molt influenciat per dos elements: el primer pel tipus i tamany de les empreses, i el segon per volum de població. D’aquesta forma podem veure com municipis com Martorell o el Prat es veuen influenciats per empreses com SEAT en el cas de Martorell, o l’Aeroport Josep Tarradellas en el cas del Prat. Altres com Sant Esteve de Sesrovires tenen l’efecte de menor volum de població en relació a l’activitat empresarial i també per l’impacte de SEAT.\nFONT: ELABORACIÓ DE LA DIPUTACIÓ DE BARCELONA A PARTIR DE DADES IDESCAT\nTres municipis acaparen més del 25% del PIB per càpita del Baix i l’Hospitalet, i els set primers representen més del 50% del PIB per càpita.\nMÓN ECONÒMIC - PROTAGONISTES


Arxius de Literatura infantil - Mestralitza't\nby Mestralitza't on 11 de març de 2019 25 de novembre de 2021 in Contes infantils, Estereotips, Literatura infantil, Sexisme, Valors\nPer a nenes i nens l’han de continuar canviant!! Aprofitant que tot just hem passat EL DIA DE LA DONA us deixo un recull d’àlbums il·lustrats en els quals les… [Continue Reading]\nEl dia del Llibre és un dels meus dies més esperats de l’any, com a bona fan dels contes que sóc. És un dia especial on la cultura i, sobretot,… [Continue Reading]\nby Mestralitza't on 26 de gener de 2017 26 de gener de 2020 in Activitats, Cançons, Contes infantils, Educació Infantil, Emocions, Empatia, Idees, Literatura infantil, Mestres, Pau, Propostes educatives, Valors\nFa uns dies una AMIGUÍSSIMA meva, que és una SÚPERMESTRA, em va preguntar si coneixia algun conte per treballar la Pau amb infants. No me’n va venir cap al cap!! … [Continue Reading]\nby Mestralitza't on 18 de desembre de 2016 10 de setembre de 2018 in Activitats, Contes infantils, Educació Infantil, Idees, Lectura, Literatura infantil, Llibres, Nadal, Propostes educatives, Regals educatius\nSí, sí! Com ho llegiu, un SORTEIG!! Us vaig dir que en breus tornava amb BONES NOTÍCIES i aquí estic, amb un doble sorteig! Ja fa més d’un any que… [Continue Reading]\nby Mestralitza't on 16 de desembre de 2016 25 de novembre de 2021 in Contes infantils, Educació Infantil, Emocions, Idees, Lectura, Literatura infantil, Llibres, Propostes educatives\nMestres, pares, mares, amants de la literatura infantil… avui us porto un conte la mar de divertit i quotidià amb infinitat de possibilitats per a treballar a l’aula. Aquest conte… [Continue Reading]\nLA POR: Idees per treballar la por a l’aula d’Infantil\nby Mestralitza't on 19 d'octubre de 2016 11 d'octubre de 2019 in Contes infantils, La por, Literatura infantil, Mestra, MestraLITZA'T, Propostes educatives\nS’acosta HALLOWEEN i jo no en sóc massa fan, és per això que avui us porto una alternativa ideal per aquestes dates. Un dels temes principals de la famosa tradició… [Continue Reading]\nby Mestralitza't on 29 de maig de 2016 10 de setembre de 2018 in Contes infantils, Educació Infantil, Lectura, Literatura infantil, Mestra, MestraLITZA'T, Regals educatius, Sant Jordi\nAvui la cosa va de llibres, més concretament de contes. Havia pensat diferents títols per aquest post com “10 contes de la meva biblioteca de mestra” o “els meus contes… [Continue Reading]\nby Mestralitza't on 8 de desembre de 2015 3 de desembre de 2021 in Construccions, Contes infantils, Educació Infantil, Idees, Jocs d'habilitat, Jocs de lògica, Jocs de taula, Literatura infantil, Mestra, Nadal, Regals educatius, Reis Mags, Sistema educatiu, Tió, Valors\nLES MEVES PROPOSTES PELS REIS MAGS D’ORIENT Ja us vaig dir que no marxéssiu molt lluny que el següent post estava a punt de sortir del forn. Aquesta entrada té… [Continue Reading]


Retirats vora 80 símbols franquistes dels carrers d'Alcoi | ARA Multimèdia\nRetirats vora 80 símbols franquistes dels carrers d'Alcoi\nGuanyar Alcoi ja havia reiterat en diverses ocasions el compliment de la llei de memòria històrica.\nEscrit per Redacció 8 gener 2020\n79 plaques d'edificis amb simbologia franquista han sigut retirades dels carrers d'Alcoi en cumpliment de la llei de memòria històrica. L'Ajuntament d'Alcoi ha enviat informació a altres 147 comunitats perquè es procedisca a retirar les plaques que incompleixen amb la llei.\nDes del consistori recorden que la llei estableix que els escuts, insígnies, plaques i altres objectes o esments commemoratius d'exaltació personal o col·lectiva de l'aixecament militar, de la Guerra Civil i de la repressió de la dictadura hauran de ser retirades dels edificis i espais públics. No obstant això, la retirada no serà aplicable quan [..] hi haja raons artístiques, arquitectòniques, o artístic-religioses protegides per la llei, la qual cosa podrà ser aplicable a les esglésies.\n"La nostra ciutat té els deures fets en el tema de la Memòria Històrica perquè en l’època de la transició es va fer molta cosa, quedava poc per fer i actualment estem treballant per acabar-ho tot", ha indicat el regidor d’obres i Serveis, Jordi Martínez.\nUna associació nascuda en Alcoi vol recuperar la memoria de víctimes franquistes soterrades en Gandia\nGuanyar exigeix que es retiren d'Alcoi els símbols franquistes


Jo sí que aniré a votar - Levante-EMV\nJo sí que aniré a votar\njúlia sevilla y amàlia alba/federació dones progressistes 04.11.2019 | 19:55\nEn estes eleccions, sembla més que en altres, la gent es planteja no anar a votar com una opció de expressar la disconformitat , cabreig o el que siga per esta convocatòria electoral que s'ha qualificat en si mateixa com que no tenia que haver passat. I esta resposta és pareguda a la típica «Que se fastidie el capitan que no como rancho» (hemos cambiado el palabro de la frase original por decoro).\nI és la diferencia important d'altres «no anar a votar perquè fa calor o fred, estic a la platja, a la muntanya, en un dinar que se allarga perquè estem a gust, tenia que haver anat este matí però €total per un vot€»\nPerò és que el vot és un dret, el més important que tenim la ciutadania, el que diferencia al ciutadà o ciutadana de qui no ho és. Dóna igual on tingues l'habitatge, els diners del conte del Banc, si tens més o menys estudis... Sols cal ser ciutadà o ciutadana i tindre 18 anys.\nNo tindre 'l si que importa, si que ha importat. Els homes negres en Estats Units, que pogueren votar abans que les dones blanques, saben quina és la diferència. Les dones també ho sabem .\nPerquè hem sigut les diferenciades per no tindre vot, en la resta dels drets. Quan es proclamaren les primeres declaracions de drets com la francesa de 1789, les dones podien pujar al cadalso però no tindre els drets de ciutadanes (Olimpia de Gouges), les dones érem equiparades en la legislació espanyola a qui no podia votar per tindre una malaltia mental o discapacitat psíquica, o ser home però no tindre l'edat, o deure diners a Hisenda. I no és una cosa de fa mil anys o de països poc desenvolupats. Les italianes i franceses tingueren que esperar al final de la segona guerra mundial (1946) i les suïsses en 1971\nEn la democràcia hem recuperat el dret al vot que va conquerir per a totes les dones Clara Campoamor. Se li ha reconegut este mèrit no fa molt, malgrat la defensa de la igualtat per a les dones que incloïa el dret al vot li va costar la mort política. Cap partit la va voler en les seues llistes en les úniques eleccions que va fer la Segona República i en les quals les dones gaudiren per primera vegada del dret al sufragi universal. Per a ella la igualtat per a les dones era consubstancial a una constitució republicana.\nPer això, per la quantitat de dones que se l´han jugat i si la juguen cada dia per a que tingam drets, es important anar a votar.\nEn els dies següents per a bé o per a mal tenim les conseqüències de la nostra decisió. Per a 4 anys segons la Constitució i tot el que passe s'inicia eixe dia de diumenge electoral.\nPer això cal que votem en defensa pròpia, en defensa dels drets individuals i col·lectius que tants segles ens han costat aconseguir, amb les armes que sempre hem defensat: La paraula i la llibertat.\nEste diumenge 10 de novembre, jo si que aniré a votar.\nEl riesgo de involución del modelo autonómico se adueña de la campaña.\nLa creación de un partido que le costó la muerte.\nLa Guerra Civil com la contaven als documentals de la Itàlia feixista.


Cequip | Jornada 10 anys CEQUIP\nPosted at 14:31h in Actividades\tby\tEva Torrents\nCequip organitza la jornada “El futur dels béns d’equip a l’economia catalana i europea” per celebrar els seus 10 anys que tindrà lloc el proper 5 d’octubre a les 18.30h al Cibernàrium de Mediatic Barcelona.\nLa jornada s’encetarà amb el diàleg “El futur dels béns d’equip a l’economia catalana i europea” amb, Ramon Aymerich, redactor en cap d’Economia de La Vanguardia i Albert Castellanos, director general de Promoció Econòmica, Competència i Regulació de la Generalitat de Catalunya.\nTot seguit hi haurà la taula rodona “Les claus de l’èxit dels fabricants de béns d’equip catalans” amb la participació de 4 empreses del sector:\nMontserrat Grima, directora de la unitat d’Accionaments i Control d’ABB a Espanya.\nJordi Cuixart, CEO d’Aranow\nJep Tarradas, R&D Director LF Printer HP\nPere Casals, director general de Tecnium\nTot seguit, el secretari general d’Empresa i Coneixement, Xavier Gibert, serà el responsable de tancar l’acte a les 20.00h.\nPer a inscripcions a la jornada prem aquí.


Plataforma pels pobles de la Safor: Pels Pobles de la Safor demana el vot pels partits minoritaris d'esqurres i verds\nPels Pobles de la Safor demana el vot pels partits minoritaris d'esqurres i verds\nNOTA DE PREMSA CAMPANYA ELECTORAL 2011\nDes de “Pels Pobles de la Safor” vam començar la setmana passada una campanya destinada a la població de la nostra comarca, per demanar un vot responsable amb la terra, crític amb els que van imposar un model territorial fonamentat en les macroconstruccions i els camps de golfs i que tenen una important part de responsabilitat en la gran crisi econòmica que estem patint. Perquè van crear i unflar una bombolla que ens ha explotat a tots i a totes a les mans. DEMANEM QUE NO S’ATORGUE LA CONFIANÇA ALS QUE VAN POTENCIAR UN MODEL QUE ENS HA DUT A LA CRISI, NI PSOE NI PP.\nLa nostra campanya vol recordar als saforencs els projectes de camps de golf, els PAI’s, les canteres, els polígons i les macrourbanitzacions que, arreu de la Safor, han aparegut durant aquests últims quatre anys. Projectes proposats per constructores i defensats per alcaldes principalment del PSOE i del PP amb poca responsabilitat política, sempre recolzats per un govern del PP a la Generalitat que va canviar les lleis i va permetre aquests danys irreversibles.\nVolem recordar que tots aquests grans projectes destructors del territori i del medi ambient no estaven previstos als programes electorals d’aquests partits. Són projectes que han multiplicat o ho pretenien, per tres i per quatre pobles com Vilallonga, Alfauir, Ròtova, Palma, Ador, Tavernes de la Valldigna, Cullera...\nAquests partits polític han deixat que determinats constructors i promotors hagen fet els plans d’ordenació urbana del seus pobles, al seu gust, al gust i a les necessitats dels promotors. “Pels Pobles de la Safor” ho ha denunciat continuadament durant aquests anys i ara volem recordar-ho. Demanem als votants de la Safor que voten contra aquesta forma de governar i d’enganyar el poble i que ha fet que aquesta crisi siga més greu a l’estat espanyol, i sobretot a casa nostra. Dos de cada cinc parats de l’estat són valencianes/s.\n“Pels Pobles de la Safor” demana el vot per a les opcions polítiques que defensen el nostre territori. Demanem a la població saforenca que no permeta governar els culpables d’aquest desgavell. Demanem el vot per a opcions verdes, ecologistes, d’esquerres, que defensen el nostre patrimoni natural i cultural, la generació de treball de forma responsable amb el territori; formacions polítiques que aproven impostos verds i que generen negocis i empreses pel medi ambient, que inicien una reforma agrícola que fomente l’agricultura i la ramaderia ecològica, que potencie el consum local responsable, el kilòmetre 0 de consum, la moratòria urbanística, la responsabilitat social corporativa...\nÉs necessari. No doneu més poder al poder, no voteu als poderosos.\nLa nostra campanya demana una eixida de la crisi per un camí diferent del que ens ha dut fins a ella. Volem que es genere treball, però que siga un treball ètic i responsable amb els recursos, les persones i el paisatge. No volem treball precari, sinó treball estable, no destructiu, i respectuós. Per això demanem el vot per a les opcions que defensen la terra.\nUs demanem que voteu partits minoritaris, d’esquerres i verds. És la nostra opció.\nPublicat per Pels pobles de la Safor a les 20:14


ERC Sant Fruitós demana a l’alcalde que reconsideri si segueix governant amb el PSC | Ona Bages\nInici Notícies ERC Sant Fruitós demana a l’alcalde que reconsideri si segueix governant amb...\nERC Sant Fruitós demana a l’alcalde que reconsideri si segueix governant amb el PSC\nEl col·lectiu local d’Esquerra Republicana de Sant Fruitós demana a l’alcalde del municipi, Joan Carles Batanés, que consideri si ha de seguir governant amb el PSC. Ho ha fet mitjançant una carta adreçada al batlle on se l’hi demana “que reflexioni sobre el fet de compartir govern amb regidors que defensin l’aplicació de l’article 155” i també “que no mantingui el govern de Sant Fruitós amb el suport del PSC, pel suport del PSOE a l’aplicació de l’article 155 per intervenir la Generalitat”.\nLa portaveu del grup municipal d’ERC a Sant Fruitós, Àdria Mazcuñan, assegura que si bé en un inici el pacte de govern entre Gent fent Poble i el PSC era únicament de caire local -tal com els va argumentar l’alcalde, Joan Carles Batanés-, amb el temps GfP s’ha posicionat a favor de la independència i, per tant, ERC no entén que el govern de Sant Fruitós convisqui amb el PSC, “partit que ha dona ferm suport al PP en un atac a les institucions Catalanes”. En conseqüència, li demanen que “sigui responsable”. Així ho explica:\nEn la mateixa carta també se l’hi agraeix la col·laboració activa “en defensa de la democràcia i la participació ciutadana” i es referma la voluntat dels regidors d’ERC de seguir en la línia de continuar fent un treball constructiu i de negociació “de tots aquells temes clau per al poble de Sant Fruitós”.\nUs deixem la carta íntegre:\nSant Fruitós de Bages, 24 d’octubre de 2017.\nCom a màxima autoritat del nostre Ajuntament, tant des de la secció local d’ERC a Sant Fruitós, com des del mateix grup municipal, ens adrecem a vostè per fer-li partícip de la següent reflexió.\nAquestes setmanes passades la major part dels santfruitosencs i santfruitosenques les hem viscut amb molta intensitat, esperança i preocupació alhora. Els sentiments de comunió solidària que ens ha embargat a la immensa majoria d’habitants d’aquesta vila ha estat una experiència vital que diu molt a favor de la maduresa cívica i democràtica de Sant Fruitós de Bages. És en aquest sentit que també li volem traslladar la nostra satisfacció en veure que vostè, com Alcalde de la nostra vila, està col·laborant molt activament per tal de potenciar les iniciatives en defensa de la democràcia i la participació ciutadana i en favor d’un país millor i més lliure.\nEl passat dissabte 21 d’octubre, el poble de Catalunya vam escoltar amb enorme preocupació i astorament l’anunci per part del president del govern espanyol, Sr. Mariano Rajoy, de les mesures que suposen la suspensió de l’autonomia de la Generalitat i del Parlament. El mateix dia a la tarda, un nodrit grup de santfruitosencs i santfruitosenques ens manifestarem a Barcelona com a protesta per aquesta mesura i exigint alhora l’alliberament dels primers presos polítics des de la restauració de la monarquia i posterior aprovació de la constitució espanyola. En finalitzar aquesta manifestació tant la presidenta del Parlament de Catalunya, molt Honorable Sra. Carme Forcadell, com el molt Honorable president de la Generalitat, Sr. Carles Puigdemont, s’adreçaren al poble de Catalunya titllant l’anunci de la intervenció de l’autonomia d’autèntic cop d’estat.\nMés enllà d’altres valoracions polítiques en l’àmbit nacional que de l’aplicació d’aquestes mesures se’n deriva, el que per a nosaltres és tremendament lamentable ha estat el suport que el Partit Popular ha tingut del PSOE, el que equival a afirmar que el PSC avala la intervenció de l’autonomia de Catalunya.\nPer aquesta raó, en un moment tant transcendent per al país, ens adrecem a vostè sol·licitant que, per dignitat, coherència i responsabilitat amb el que va decidir la gran majoria d’habitants de Sant Fruitós, que reflexioni sobre el fet de compartir govern amb regidors que defensin l’aplicació de l’article 155, i li demanem que no mantingui el govern de Sant Fruitós amb el suport del PSC, pel suport del PSOE a l’aplicació de l’article 155 per intervenir la Generalitat.\nEn moments tan decisius calen decisions fermes. Els nostres regidors continuaran en disposició de mantenir la seva voluntat de treball constructiu a l’Ajuntament així com de negociar tots aquells temes clau per al poble de Sant Fruitós que vostè consideri oportuns.


Niño-Becerra: "A partir del 2016 ens haurem d'acostumar a veure creixements del 0,..." - Els matins\nNiño-Becerra: "A partir del 2016 ens haurem d'acostumar a veure creixements del 0,..."\nSantiago Niño-Becerra, catedràtic d'Estructura Econòmica a l'IQS, que presenta el llibre "Diario del crash", diagnostica la situació econòmica a casa nostra: "A partir del 2016 ens haurem d'acostumar a veure creixements del 0'...". Sobre el mercat laboral, Niño-Becerra constata: "La demanda de treball no es crea amb una llei sinó amb inversió i en aquest sentit Espanya té un problema". I augura: "2 dels 6 milions d'aturats que té Espanya provenen de la construcció. Si no els trobem una alternativa en la indústria, mai trobaran feina."\nL'economista reconeix: "En totes les grans crisis, hi ha famílies que en surten més riques. Ara, es prendran mesures perquè el món no es col·lapsi." Pel que fa a la garantia dels dipòsits, Niño-Becerra considera: "És virtual. Actualment, el capital no arriba als 2.000 milions d'euros". La seva aposta és: "Jo opto per fer desaparèixer l'IRPF i, per exemple, pagar IVA."\nSobre la rebaixa d'impostos que ha anunciat Ana Botella, el catedràtic dóna aquestes dades: "Madrid té un deute de 7.000 milions i Barcelona, de 1.000. Els efectes d'uns Jocs es veuran d'aquí a 10 anys". I continua: "El 92 Barcelona tenia unes mancances terribles en infraestructures. I en paral·lel, el màrqueting va col·locar Barcelona al món". La previsió de Niño-Becerra és aquesta: "La situació el 2020 o 2022 no té a veure amb l'any 92, aquell moment era idoni i la despesa no va ser elevada."\nPer Niño-Becerra, la situació econòmica tampoc és òptima més enllà de les nostres fronteres: "Els EUA estan contents amb la Reserva Federal, i en canvi, hauríem d'estar tristos perquè vol dir que l'economia americana no acaba de funcionar." L'economista també explica: "Al Brasil hi ha una bombolla brutal. A Copacabana s'està pagant el metre quadrat més car que a Chelsea."\nLa detecció de l'Alzheimer i la convivència amb la malaltia\n"Caçadors de bolets" torna amb novetats\nLucía Etxebarria explica com trencar amb una relació tòxica


Plat típic asiàtic portat a la cuina catalana\nCuinar amb wok pot arribar a convertir-se en una autèntica obsessió. Aquesta forma de cuinar amb poc oli, foc molt fort i coccions ràpides proporciona al cuiner una sensació de productivitat i eficiència que es torna addictiva. Cuinar amb wok és divertit, i enganxa. En aquest cas, tot i tenir un bon wok, trobo que, per a petites quantitats, també van molt bé aquestes paelles amb molta profunditat d'alumini forjat, que reparteixen molt bé l'escalfor i, en ser més petites, encara generen més temperatura que un wok.\nD'altra banda, i com vam veure en la recepta dels Crancs amb gingebre i cibulet, avui utilitzaré un sofregit propi de la regió de Shaoxing, que vindria a ser una mena d'Empordà que tenen a la Xina, salvant totes les distàncies, és clar. El sofregit típic d'aquella zona es fa amb gingebre, all i xile trinxat, juntament amb un raig de vi de Shaoxing. Aquesta és la base de molts plats asiàtics, tal com fem nosaltres amb el sofregit de tota la vida. Espero que us agradi.... jo m'he estat llepat els dits durant una bona estona.\n1 raig de vi d'arròs Shaoxing o xerès sec (Hua Tiao Wine)\n... Ben trinxat.\n... Menys de mig got.\nHi tirarem també una mica de pebre.\nCom que tinc un wok molt gros, quan vull fer una ració petita faig servir aquesta paella fonda que agafa molta temperatura i també em va bé. Hi tirarem un raig d'oli d'oliva.\nQuan canviï de color els reservarem.\nAl mateix temps hi tirarem també el gingebre, però ràpid. Com podeu veure, està tan calent que gairebé no em dóna temps ni de fer les fotos! Que se'm crema!\n... Hi abocarem un tap de vi de Shaoxing. Si no en teniu, podeu fer servir Xerès sec.\nUn plat exòtic amb el qual us llepareu els dits.\nEl vi Mas Comtal Rosat de Llàgrima és un vi dinàmic, fresc i ecològic! Llàgrimes de felicitat! Aromes a confitures i fruits vermells, grosella, maduixa i herbes aromàtiques com el fonoll. En boca es presenta molt fresc, llaminer i elegant.\nRECEPTA PAS A PAS: Rossellones al vapor


Música i vida després del càncer – clicop.cat\nALBERT MALDONADO / ALEXANDRE SURIÑACH (Dj’s pel Canvi)\nLa Federació Catalana d’Entitats contra el Càncer (FECEC) és una entitat que agrupa les principals organitzacions que treballen per millorar la qualitat de vida dels pacients oncològics i de les seves famílies. Actualment, agrupa 15 entitats federades.\nLa FECEC va néixer amb la vocació d’integrar esforços en la lluita contra les malalties oncològiques a Catalunya. Actua com a cens d’informació i dona servei a les entitats contra el càncer federades, fomenta el voluntariat en l’àmbit oncològic, desenvolupa programes en les àrees de divulgació i prevenció, supervivents i recerca psicosocial.\nEn aquest context, el passat dissabte 6 d’abril, la FECEC va organitzar la jornada ‘Celebra la vida després del càncer’. L’objectiu era sensibilitzar i visibilitzar les dificultats amb què es poden trobar les persones que superen o cronifiquen un càncer.\nEntre les 10:00 i les 17:00 hores, l’edifici històric de la UB, va acollir xerrades d’experts, testimonis, activitats d’oci i esport per a tota la família per tal de “celebrar la vida després del càncer”.\nD’entre tots els tallers i activitats, Dj’s pel canvi vam ser convidats a exportar-hi la nostra activitat ‘Fes de Dj per un dia’, que normalment duem a terme a les instal·lacions de Plastic Academia i que, en aquest cas, vam realitzar a l’edifici històric de la UB.\nJoves i també adults de diferents entitats van poder participar-hi. En aquest cas, es va optar per portar-hi dos equips complerts de dj (un de darrera generació, cedit per Plastic Academia), perquè els assistents poguessin repartir-se en la pràctica.\nHan passat ja uns dies i, en fer-ne balanç, la veritat és que va ser una jornada molt amena, en la qual tothom que va voler, va poder apropar-se a la música i practicar la sensació de convertir-se en dj per un dia.\nL’aula era oberta a qualsevol persona que s’interessés pel taller. Esperem seguir col·laborant amb aquest tipus d’esdeveniments que visibilitzen la realitat de les persones que han superat un càncer.\nA través de la música, celebrem la vida.\naula, cancer, DJ, Dj pel Canvi, entitats, FECEC, federacio, musica, taller, UB, vida


Medalla d’or a Spainskills - Salesians Sarrià\nManuel Alcalá, antic alumne del Grau Superior d’Automatització i robòtica industrial, ha aconseguit la medalla d’or en el campionat estatal Spainskills.\nEls millors estudiants de Formació Professional de l’edició del campionat Catskills han participat a les olimpíades estatals de Formació Professional Spainskills que es van celebrar la setmana passada a Madrid, al recinte ferial d’IFEMA.\nLa nostra escola ha comptat amb la participació de Manuel Alcalá, estudiant que va finalitzar l’any passat el Grau Superior d’Automatització i robòtica industrial. Alcalá ha realitzat un gran paper en el campionat estatal i ha guanyat la medalla d’or en l’skill d’electrònica.\nEl recent titular en Grau Superior ha demostrat la seva vàlua i competències professionals en una competició que promou l’alta qualitat dels estudis de FP. Al obtenir la medalla d’or, Alcalá participarà en el mundial de la Formació Professional Worldskills el proper mes d’agost a Shangai, i les Euroskills que es celebraran a Polònia l’any 2023.\nFormación profesional Conferencias