El cap de Govern, Toni Martí, va celebrar el seu últim esmorzar del seu mandat amb els mitjans de comunicació d’Andorra, amb un to distès i de comiat. Una compareixença més –i ja superen les 5.000- de Martí, amb esperit nadalenc i conciliador. Toni Martí estava acompanyat pels seus ministres i va aprofitar l’oportunitat per incidir en el paper de la premsa “que ha canviat molt, avui no s’entendria el país sense els mitjans de comunicació” i va agrair la seva tasca\nMartí va indicar que havia intentat sempre ser respectuós amb els periodistes i la seva feina, assegurant que “entre periodistes i polítics sempre hi ha una relació especial”. Va referir-se a la recta final de la legislatura i va definir el seu Govern com a “reformista”, tot recordant els grans canvis fiscals i econòmics que ha experimentat el país que li han merescut “sortir de la llista de paradisos fiscals i acabar amb els prestanoms”.\nAntoni MartíCap de GovernfestesGovern d'AndorraNadalToni Marti


Una classe magistral de còctels de Javier de las Muelas, plat fort del Reviu l'aperitiu\nDurant tot el mes de maig, 24 bars i restaurants de Sant Julià de Lòria participen en la sisena edició del Reviu l'aperitiu, oferint un vermut i una tapa per 3 euros. A més, les persones que participin en la iniciativa entraran en el sorteig de tres caps de setmana a Sant Antoni de Calonge (Costa Brava) i durant els caps de setmana podran gaudir d'activitats diverses, organitzades pel Comú de Sant Julià.\nD'entre les activitats programades, destaca la festa del proper diumenge 8 de maig, entre les 11.30 i les 14.30 hores, durant la qual els restaurants cuinaran les seves tapes a la plaça Germandat, que també comptarà amb diverses activitats infantils. Però el plat fort serà la classe magistral de còctels que oferirà, de manera gratuïta a tots els restauradors del país, el mediàtic 'barman' Javier de las Muelas, propietari de l'establiment Dry Martini de Barcelona. La cita serà el dilluns 23 de maig a la tarda al Centre Cultural i de Congressos Lauredià. El Reviu l'aperitiu també coincidirà, el proper 14 de maig, amb la celebració del Campionat d'Andorra de ciclisme infantil, amb el Dia internacional dels museus que tindrà lloc el 21 i 22 de maig, i amb obres de teatre com la del 22 de maig amb 'Ahora me toca a mí' de Justo Molinero, i 'E.R.' de la Companyia Carbassó el proper 28 de maig.\nLa consellera de Turisme, Meritxell Teruel, confia que amb la iniciativa puguin atreure entre 700 i 800 persones, ja que el Reviu l'aperitiu “és la una activitat molt arrelada després de sis temporades”. Enguany hi haurà 24 establiments adherits, 3 dels quals participen per primera vegada (un de nova creació i dos de les grans superfícies). L'objectiu és “atreure gent a la parròquia i dinamitzar els restaurants”, i enguany, a més, s'ha volgut organitzar, amb la col·laboració de l'empresa Bacardi-Martini Andorra- una activitat de formació per als restauradors. El desig és que la classe magistral de Javier de las Muelas pugui omplir la capacitat màxima de la sala, que és de 160 persones.\nArtículo anteriorLa Central connecta joves i empreses per tancar contractes d'estiu\nArtículo siguienteEls escolars porten la disbauxa als carrers del país al ritme del Carnestoltes


Maó és la capital de Menorca. Estem a l’Aeroport, el Port i el Polígon\nson cremat 10\nGEO: 39.8820175, 4.2373848\nOwnerscars, empresa capdavantera en lloguer cotxes Menorca, té la seva seu central a Maó (capital de la illa), concretament, al Polígon Industrial de Maó (POIMA), a escassos minuts de l’Aeroport Menorca. Si va a allotjar-se a Maó o en les seves proximitats, no dubti a apropar-se a l’oficina central, on pot recollir i retornar el seu vehicle de lloguer amb total comoditat.\nA més, als voltants de la nostra Nau Central trobarà les millors superfícies comercials de la illa (supermercats, electrodomèstics, parament, llar, bricolatge,…).\nCotxes Lloguer Maó Menorca\nDisposem de la major flota de vehicles de lloguer de Menorca, renovada periòdicament, perquè la seva experiència de llogar un cotxe a Maó Menorca sigui totalment satisfactòria. Triï el vehicle que millor s’adapti a les seves necessitats.\nTots els nostres cotxes de lloguer Maó – POIMA inclouen assegurança a tot risc amb franquícia, kilometraje il·limitat, i IVA inclòs.\nLloguer de Cotxes Maó POIMA\nNo cobrem cap recàrrec per cancel·lar o modificar la reserva. Vostè pagarà el cost total en el moment de recollir el seu cotxe de lloguer a Maó – POIMA.\nLloguer Cotxes Barats Maó. Reservi amb antelació a la nostra pàgina web i beneficiï’s dels preus més econòmics disponibles. Gaudeixi de la llibertat de conduir un cotxe de lloguer Maó amb totes les garanties de l’empresa capdavantera Ownerscars. Visita’ns a Google+


Imputats per incitació Suu Kyi i l'expresident Win Myint, detinguts en el cop d'estat a Birmània\nActualitzat 01/03/2021 11:31 CET\nZHANG DONGQIANG / XINHUA NEWS / CONTACTOPHOTO\nMADRID, 1 mar? (EUROPA PRESS) -\nLes autoritats de Birmània han presentat aquest dilluns càrrecs per enaltiment contra l'antiga líder 'de facto', Aung San Suu Kyi, i l'expresident Win Myint, detinguts durant el cop d'estat que va perpetrar l'Exèrcit l'1 de febrer, segons el diari birmà 'The Irrawady'.\nLes autoritats ho han anunciat en una compareixença per videoconferència de Suu Kyi davant el tribunal que jutja el cas, sense que a hores d'ara l'Exèrcit hagi esclarit on es troba des que la van arrestar.\nEls advocats de Suu Kyi han ressaltat que sembla que es troba "en bon estat de salut" i ha demanat veure el seu equip legal, tal com ha recollit la cadena britànica BBC. La vista ha tingut lloc enmig d'una altra jornada de protestes a diversos punts del país.\nInicialment, Suu Kyi va ser imputada per violar la llei d'exportacions i importacions per haver adquirit uns walkie-talkies, i posteriorment per violar les restriccions per contenir la pandèmia del coronavirus.\nEl cop d'estat ha desencadenat una onada de protestes arreu del país. En les mobilitzacions de diumenge van morir 18 persones, segons dades de l'Oficina de l'Alt Comissionat de les Nacions Unides per als Drets Humans.\nL'organisme ha assenyalat en un comunicat que les forces de seguretat birmanes han fet servir munició real contra els manifestants a Rangun, Dawei, Mandalay, Myeik, Bago i Pakokku, a més de gas pebre i granades encegadores.


Material Estones – AFA Balandrau\nL’ESCOLA necessita Material per a ESTONES\nEls nens i nenes que utilitzen el servei del matí ESTONES necessiten jocs i algun element d’entreteniment per passar més distrets aquest moment de temps matinal abans de començar la classe cada dia.\nUs animem a col·laborar ara que arriba el temps d’escriure les cartes als Reis Mags i que ens visitaran Tió i Pare Noel, i potser és el moment ideal per fer recompte de joguines i jocs a les vostres llars.\nA l’entrada de l’escola trobareu una parada de la TRIBU ESTONES en horari de Placeta els dies:\nSi a casa, els vostres fills ja no fan servir alguns puzles, jocs de sobretaula, joguines, cartes o altres elements d’entreteniment per a nens; us agrairíem molt si els podeu portar a l’escola.\nTots els joguets que arribin, i que després d’una selecció prèvia no ens siguin útils a nosaltres, els donarem a alguna entitat tipus Càritas o Creu Roja per tal que continuïn sent útils a molts nens i nenes.\nEviteu portar joguines “tipus Disney” o de caràcter únicament decoratiu. Així com, jocs on faltin peces o que estiguin trencats, doncs no serien d’utilitat.\nGRÀCIES, per les vostres aportacions.\nL’escola és de tots, i entre tots podem fer molt!!\nBy Alex Bueno 6 de desembre de 2016 Articles Bloc\nExcursió a les coves prehistòriques de Serinyà\nGràcies per la participació a la sortida i arrossada per la Marató de TV3!!!


A la residència de Gent Gran Sant Antoni de Tàrrega. 09 de juliol de 2017...Gaudint tots plegats d'uns moments súper divertits, finalitzant la vetllada amb un petit refrigeri. http://otusineram.tarregae.org/gegantstarrega/totes-les-noticies/a-la-residencia-de-gent-gran-sant-antoni-de-tarrega http://otusineram.tarregae.org/gegantstarrega/totes-les-noticies/a-la-residencia-de-gent-gran-sant-antoni-de-tarrega/@@download/image/07_09,2017_ TÀRREGA_ HOSPITAL (0).jpg\n09 de juliol de 2017...Gaudint tots plegats d'uns moments súper divertits, finalitzant la vetllada amb un petit refrigeri.\nCom a geganters portadors i balladors dels dos gegantons portats a la residencia: Robert Tavira, Alfonso Màrquez i Dani Tortosa. Portadors dels tres capgrossos: Sonia Delgado amb l'Anna, Pere Agea amb el Dimoniet i Jepo Costa amb lo Popeie.\nAcompanyants: Nahuel Agea, Enzo Agea, Marta Delgado i Mercè Clota.


Arriben els 3 Dies Trial Santigosa, encara amb incertesa pels permisos mediambientals - Ripollès Digital\nArriben els 3 Dies Trial Santigosa, encara amb incertesa pels permisos mediambientals\nHi prenen part 235 pilots d'arreu del món, amb molts noms de nivell, entre divendres i diumenge\nDijous, 18 d'abril de 2019 a les 11:45h\nTakahisa Fujinami tornarà a ser present als 3DTS de Sant Joan | Guillem Sánchez\nArriba un dels esdeveniments esportius més importants del Ripollès: els 3 Dies de Trial de Santigosa. Una prova que enguany reuneix a pilots d’arreu del món i de molt nivell. En total, hauran de superar 93 zones entre aquest divendres 19 i el diumenge 21, i ho faran durant els matins, a partir de les 8 h. En total, 235 pilots que hi competiran, entre els quals destaquen noms com Dougie Lampkin, Jorge Casales, Oriol Noguera o Berta Abellán. A banda, però, també hi prendran part a mode d’exhibició Toni Bou, Takahisa Fujinami, Jaime Busto, Jeroni Fajardo o Jack Price, que es troben dins el Top 10 mundial. Bou i Fuji, a més, s’exhibiran divendres a la zona indoor del centre de Sant Joan de les Abadesses.\nUna prova que arriba a la 48a edició, a punt de complir mig segle, però que es troba en un moment complicat. La normativa mediambiental cada vegada restringeix més les zones de trial, i a poques hores per la seva disputa, encara no se sap del cert si arribaran els permisos que es van demanar als Departaments d’Agricultura i Territori i Sostenibilitat. Només es va rebre suport verbal, però la incertesa segueix essent molt gran.\n«Vam decidir tirar endavant el trial i obrir les inscripcions perquè vam tenir una reunió el passat 15 de desembre al Palau de la Generalitat amb els consellers de Territori i Sostenibilitat i Agricultura, on se’ns va dir que s’intentaria trobar una solució per disputar el trial. Si arribem a saber que a hores d’ara encara estaríem així, ens haguéssim plantat i no haguéssim fet trial enguany», afirma Joan Moncanut, president del Moto Club Abadesses. «Ara mateix ens trobem en un moment d’inseguretat jurídica perquè ningú s’atreveix a signar els permisos, i no sabem el què ens deixaran fer», diu Moncanut.\nUn dels membres de la junta del Moto Club, Agustí Fajula, explica que estan convençuts que el trial «és un esport compatible amb la biodiversitat dels nostres boscos». Així mateix, opina que «sembla que ens vulguin convertir en una espècie de parc temàtic, que al Ripollès només vingui la gent a fer turisme», i afirma que «estem cansats de copets a l’esquena, perquè decisions preses en un despatx per una sèrie de tècnics poden aturar un esdeveniment tan gran com aquest».\nDels 100 quilòmetres que tenia l’anterior circuit de trial a la zona de Santigosa, s’ha passat a uns 50 en els últims anys. Des del Moto Club afirmen que van començar a tirar endavant un estudi de l’impacte mediambiental que finalment no va ser acceptat pel Departament de Territori, i per aquest motiu es queixen del silenci administratiu que reben. «Intentem ser el màxim de respectuosos, tenim el permís de 25 propietaris de la zona i dels ajuntaments de Sant Joan, Riudaura i Vallfogona», detalla Moncanut. Malgrat això, des de l’organització s’explica que el trial viu el seu moment més complex davant les enormes dificultats per dur a terme la prova sense perdre les seves zones emblemàtiques i més representatives.\nPer al moment, però, el trial segueix endavant amb les zones previstes. Un grane esdeveniment per la vila santjoanina i la comarca, que enguany seguirà apostant pel sistema e-Control i que fins i tot organitza un concurs d’Instagram.


Gualba de Baix | BMpress21\nArchive for ‘Gualba de Baix’\nAcaben les obres de les piscines de Gualba de Baix, que ja obriran portes aquest estiu\nLes obres de construcció de les piscines de Gualba de Baix estan a punt de finalitzar, segons ha assegurat l’alcalde de Gualba, Marc Uriach, a temps per poder posar en marxa el nou equipament per aquest proper estiu. A les properes setmanes acabaran els treballs de construcció de les piscines i en una setmana començaran els treballs de jardineria, plantació de gespa i incorporació del rec automàtic per acabar de condicionar la zona. El projecte de construcció de les piscines, una per a adults i una per a infants, es complementava amb les obres per habilitar una pista poliesportiva, ja acabada, uns vestidors, una sala de maquinària i dos magatzems al Camí Ral, a tocar del Centre Cívic de Gualba de Baix.\nSegons Uriach, la finalització d’aquests treballs s’ha retardat per la necessitat de modificar el projecte aprovat inicialment el passat mandat. En aquest sentit, assenyala que es van haver d’incorporar canvis perquè la situació de la piscina petita feia que pràcticament no hi toqués el sol i no tenia la separació que requereix la legislació respecte la piscina gran.\nGualba concentra l’oferta d’atenció mèdica al nucli i elimina el servei a Gualba de Baix\nA partir de l’1 de març Gualba de Baix deixarà de disposar de servei mèdic. Els usuaris d’aquest nucli hauran d’adreçar-se, des del mes vinent, als consultoris de Gualba de Dalt o de la Batllòria. Així ho ha anunciat l’Ajuntament de Gualba que ha donat a conèixer, també, els nous horaris que oferirà el Centre d’Atenció Primària del municipi a partir d’aquesta data. El servei romandrà obert, en aquest sentit, els dilluns, dimecres i divendres de 8 a dos quarts d’11 del matí i els dimarts i dijous de dos quarts de 12 a 2 del migdia.\nSegons l’alcalde, Marc Uriach, actualment tan sols quatre persones utilitzaven el dispensari de Gualba de Baix, que està situat en una habitació sense equipar adequadament i des d’on no es poden emetre receptes electròniques. Uriach ha afirmat que la decisió d’adreçar aquests usuaris al nucli s’ha adoptat per oferir un millor servei i després de mantenir una reunió amb la Directora de Sectors Sanitaris del Vallès Oriental del Catsalut, la Directora del SAP Vallès Oriental i la Directora de l’EAP Sant Celoni.


El CF Balaguer buscarà la primera victòria de l'any aquest diumenge a Viladecans - Balaguer Televisió\nAquest proper diumenge dia 7 de gener el CF Balaguer disputa el primer partit de l’any al camp del Viladecans. En la darrera jornada els vermells van empatar a 1 a casa contra el Vista Alegre i ara, després de dos caps de setmana de descans per vacances de Nadal, s’enfronten a un partit complicat contra els segons classificats. Belló espera obtenir els 3 punts després de treballar com en una pretemporada durant les darreres setmanes.\nL’equip prepara aquest matx amb molta il·lusió tot i saber que és un camp molt complicat. També servirà com a prova de l’estat dels jugadors després dels darrers entrenaments i descansos per festes.\nEls balaguerins es troben a l’11 a posició de la classificació empatats amb Andorra. El partit d’aquest cap de setmana serà diumenge a les 5 de la tarda.


Andorra sobre dues rodes\nEl Principat ha estat sempre un referent per als ciclistes catalans i també per als seus ídols, com Melcior Mauri i Joaquim Purito Rodríguez. El govern andorrà fomenta aquest esport com a alternativa al turisme de neu i de compres.\nGABRIEL PERNAU 17/06/2012 00:00\n260x366 Andorra fomenta el traçat de rutes com aquesta de la vall d'Incles / TURISME D'ANDORRA Andorra fomenta el traçat de rutes com aquesta de la vall d'Incles / TURISME D'ANDORRA\nDesprés de bastir el domini esquiable més gran del Pirineu, Andorra va camí de fer el mateix en el món de la bicicleta. El govern andorrà ha fet una aposta molt forta per atreure els aficionats a les dues rodes al seu territori. Ha senyalitzat els ascensos a tots els ports de muntanya amb cartells com els que hi ha en carreteres mítiques com l'Alpe d'Huez i el Tourmalet; ha pagat el que fes falta per tenir finals d'etapa del Tour de França, la Vuelta a Espanya i la Volta a Catalunya; ha promocionat les muntanyes com a destinació de cicloturistes de tot Europa, i ha fomentat l'organització de marxes i la creació de parcs ciclistes.\nAndorra és un referent per als ciclistes catalans des de fa més de mig segle. En uns temps en què a casa nostra les carreteres distaven molt de la perfecció i que a les botigues especialitzades costava de trobar material de primera qualitat, les muntanyes del petit principat pirinenc eren l'objectiu de molts aficionats. Mentre que uns s'hi desplaçaven en cotxe, els més agosarats s'organitzaven per fer el llarg recorregut en bici aprofitant l'arribada del bon temps. Uns hi anaven amb l'única intenció de pedalejar cap a les altures sobre un asfalt llis com mai no havien somiat. D'altres, per substituir la vella muntura de ferro per una imponent Pinarello d'alumini com les dels seus ídols del Tour.\nL'exciclista Melcior Mauri recorda que quan era professional pujava sovint a Andorra en bicicleta des de Vic per entrenar-se per a les etapes reines de la Volta i de la Vuelta. "Abans hi havia equips que hi feien stages de pretemporada. Ser allà els anava bé per entrenar-se en alçada i per la diversitat, duresa i història dels seus ports, per la proximitat a Barcelona i per l'encant de la zona. Donava molt de si", reflexiona. De la seva etapa com a director de l'equip Andorra-Grandvalira, el guanyador de la Vuelta del 1991 prefereix no parlar-ne gaire. Per al govern andorrà el projecte era una manera d'associar Andorra al món de la bicicleta a escala internacional, però a finals del 2009 es va acabar per falta de pressupost.\nUn dels equips de primera fila que van fer concentracions de pretemporada a Andorra va ser el Festina. Els seus ciclistes corrien amb llicència del país que els acollia i els desplaçaments es feien amb vehicles amb matrícula del Principat. Avui, tot i que els grans equips es decanten per llocs igualment muntanyosos però de clima més càlid, com Tenerife i Sicília, hi ha ciclistes que trien Andorra com a lloc per viure i entrenar-se.\nPurito, de Parets al Tarter\nÉs el cas de Joaquim Purito Rodríguez. Fa un parell d'anys, el flamant segon classificat en l'últim Giro d'Itàlia es va comprar un pis al Tarter. I hi segueix vivint, pujant i baixant muntanyes cada dia, sovint en companyia del seu amic Xavi Florencio. Andorra li ofereix el que necessita: proximitat al seu Parets del Vallès natal, grans ports, entrenament de qualitat en alçada i allunyar-se del soroll dels espais oberts. "En el ciclisme actual les diferències es mesuren per mil·límetres i cada detall importa", explica Àngel Edo, exciclista professional i mànager de Rodríguez.\nLes carreteres d'Andorra també són testimoni habitual del pas de dos ciclistes que viuen molt a la vora i que acostumen a entrenar-se junts, Joan Antoni Flecha (resident a Puigcerdà) i el campió del món de mountain bike , José Antonio Hermida (a Llívia). I en els camins i corriols més solitaris s'hi pot trobar un pilot de motos enamorat de la bicicleta com el francès Cyril Despres. L'accident més greu del quatre vegades guanyador del Dakar no va ser pilotant una moto, sinó un dia que feia un descens en solitari en bici des d'un cim andorrà. A mitja baixada se li va travar la roda davantera i en sortir projectat endavant unes branques li van seccionar les venes d'un braç. El problema va ser fer-se un torniquet per tallar l'hemorràgia i arribar a un lloc habitat per demanar ajut.\nEls últims anys Andorra ha trobat en les grans rondes ciclistes una manera immillorable de projectar-se a l'exterior. Des de l'any 2000 ha acollit set finals d'etapa de la Vuelta a Espanya i cinc sortides. Tot i això, la repercussió del Tour és infinitament superior. La gran projecció de la ronda francesa fa que una ciutat o un municipi tingui extremament difícil aconseguir ser principi o final d'etapa. El cost econòmic és altíssim: a l'Ajuntament de Barcelona li va costar un milió d'euros acollir un final i un principi d'etapa el 2009, mentre que l'Ajuntament i la Diputació de Girona en van pagar 200.000 per la sortida d'una etapa.\nDel Tour del 2009 a L'Etape\nL'últim cop que el Tour va passar per Andorra va ser el 2009, en un recorregut de 224 km que sortia de Barcelona. Als milions d'espectadors que el van seguir per televisió s'hi van sumar els milers que van animar els ciclistes a peu de carretera, sobretot en l'ascensió final a Arcalís, a 2.240 metres per sobre del nivell del mar. Per als que vulguin emular-los, el 29 de setembre se celebraL'Etape, una marxa cicloturista que reprodueix l'etapa del 2009. S'espera que la convocatòria sigui igual de multitudinària que la tradicional Volta als Ports d'Andorra, que se celebra des de fa 35 anys.\nLas ascensions més conegudes d'Andorra són les que han estat escenari del pas de la Volta, la Vuelta i el Tour, com la Comella (1.350 m), Pal (1.757 m), la Rabassa (1.821 m), el port d'Envalira (2.408 m) i Arcalís. Però n'hi ha moltes altres de menys conegudes, com la duríssima ascensió al coll de la Gallina (1.910 m), que Joaquim Purito Rodríguez va donar a conèixer i que el pròxim 25 d'agost s'estrenarà a la Vuelta.\nEl ciclisme viu de l'èpica. Els escaladors de més fama donen a conèixer els grans cims dels Alps i dels Pirineus i després riuades d'aficionats tracten d'emular-los. Amb l'objectiu d'estimular aquesta mítica, el Govern d'Andorra ha editat una guia per a cicloturistes i ha incorporat a les carreteres que porten als grans ports una senyalització específica que indica als ciclistes els quilòmetres que falten per fer el cim, el desnivell i la cursa i l'any en què es van pujar.\nAltres mesures per fomentar el ciclisme com a alternativa al turisme de neu i compres han estat el traçat de rutes de mountain bike i l'atorgament d'un distintiu específic als allotjaments turístics que estiguin preparats per acollir ciclistes. Fins avui hi ha una vintena d'hotels acreditats. Els establiments disposen d'espai per guardar bicicletes amb seguretat i d'una zona per rentar-les, a més d'un horari de restaurant adaptat a les necessitats dels esportistes.\nPer a Andorra, l'aposta pel ciclisme és una manera de desestacionalitzar i diversificar l'oferta. Josep Maria Cuenca Flores, autor del llibre Grimpaires sobre rodes. Històries i anècdotes ciclistes pel Pirineu català i andorrà , creu que el seu èxit com a destinació ciclista es basa en la gran concentració de llocs atractius en un espai relativament petit i a l'estratègia de les autoritats andorranes.\nTot i això, Cuenca alerta dels riscos: "Andorra ofereix possibilitats llamineres als cicloturistes d'arreu. La incògnita és si el principat oferirà, en l'àmbit del ciclisme aficionat, imatges similars a les que de vegades es veuen a l'hivern amb l'esquí: una massificació excessiva que condicioni la pràctica esportiva".\nLlarena coneixia els informes d'Hisenda sobre l'1-O a través del jutge Ramírez Sunyer\nLa nova estratègia dels presos inquieta Llarena\nL'anàlisi d'Antoni Bassas: 'Llarena, Montoro i «las urnas de los chinos»'\nLlarena està quedant atrapat en la seva pròpia teranyina\nJosep Martí: “Els dirigents del Procés van practicar el despotisme il·lustrat”\nEmbolica, que fa sedició\nEl president d'Aragó diu que l'Arxiu de la Corona d'Aragó és seu i d'Espanya\nLlarena s’irrita amb Montoro i li exigeix explicacions urgents\nL'Audiència Nacional investiga Caixabank per blanqueig relacionat amb la màfia xinesa\nEl president del Sabadell demana la fi del 155\nMassacre i guerra civil europea\nZoido, se’n diu llibertat d’expressió\nDetenen un activista a Tenerife per publicar "els borbons als taurons" al seu compte de Facebook\nLa metròpolis fixa les estratègies de la seva recuperació econòmica\nEl BMW M2 Competition és l’esportiu definitiu?\nAndorra, capital del cinema infantil\nRivera es dona de baixa de la UGT pel suport del sindicat a l'alliberament dels presos


Serveis - Ajuntament de Manresa\nL’ Administració Municipal s’estructura en un àmbit de Gerència i un àmbit de Serveis.\nLa Gerència és l’àmbit superior de l’estructura administrativa, amb dependència directa de l’Alcalde i amb funcions de suport a l’Alcalde i l’Equip de Govern, així com de responsabilitat sobre l’execució per part dels serveis de les directrius que aquests puguin donar.\nEl Servei planifica, gestiona i avalua el conjunt de programes, projectes, serveis, i equipaments que conformen el conjunt d’un àmbit sectorial específic de la política municipal. La direcció correspon al/la Cap de Servei, que depèn jeràrquicament del/dela regidor/a de l’àmbit a que estigui escrit, i en coordinació amb el/la Gerent municipal.\nL’Organigrama funcional defineix l’organització de l’Administració Municipal, les unitats departamentals en què s’estructura, les funcions i competències i els llocs de treball que les integren, així com les relacions horitzontals i verticals. L’Organigrama funcional té la seva pròpia lògica interna sense ser un reflex exacte de les competències delegades definides al Cartipàs municipal i és independent del mateix.\nEls serveis que trobareu en aquest apartat de la web estan pensats des del punt de vista de l'usuari, per tal de facilitar la cerca dels continguts i, és per això, que no constitueixen un reflex exacte de l'organigrama funcional ni de les competències delegades definides al Cartipàs municipal.


El CLASE E més potent de tots els temps\nMercedes-AMG està redefinint les berlines d’altes prestacions. Amb la nova generació de vehicles E 63 4MATIC + i E 63 S 4MATIC +, la marca està transformant la berlina més intel·ligent del món en el Clase E més potent de…\nEl SEAT León, guanyador del premi “FLOTAS 2016”\nDemostra l’excel·lent comportament en vendes de la gamma León en flotes. Disseny, eficiència i versatilitat caracteritzen l’atractiu compacte espanyol. Arantxa Esteban, directora de Vendes Especials i V.O. de SEAT Espanya, ha recollit el guardó en un acte celebrat a Madrid….\nPeugeot reedita el seu reeixit esdeveniment lifestyle Peugeot SUV Trophy\nDesprés revifar el madrileny poble abandonat de Fresno de Torote en la primera edició, Peugeot reedita el seu reeixit esdeveniment lifestyle Peugeot SUV Trophy recolzat en el llançament de la seva avantguardista SUV 3008. Com a principal novetat, la marca…\nLa marca Jeep celebra el seu 75 aniversari amb el primer concessionari mòbil\nEl primer fabricant d’automòbils a crear un concessionari mòbil, al qual només es pot accedir amb un vehicle 4 × 4. El concessionari s’ha situat a la vora del penya-segat de la badia de Robin Hood al Parc Nacional de…\nEl nou Mercedes-AMG GT Roadster i Mercedes-AMG GT C Roadster\nEls nous roadster fan encara més intensa l’experiència de la Driving Performance típica d’AMG. Mercedes-AMG aporta una nova alenada d’aire fresc a la família AMG GT. Poc després de l’estrena mundial de l’AMG GT R, la marca d’automòbils esportius d’altes…\nL’Honda Clarity Fuel Cell ofereix una autonomia de 589 km segons l’EPA a Estats Units\nEl Clarity Fuel Cell ofereix una autonomia de 589 quilòmetres i un consum de combustible equivalent de 28.9 KME / l d’acord amb els paràmetres de l’Agència de Protecció Ambiental (EPA) dels Estats Units. A Europa, Honda comercialitzarà el Clarity…\nEl Nissan Qashqai reconegut com el tercer model més venut a flotes de vehicles a Espanya\nEls Premis Flotes 2016, lliurats per l’Associació Espanyola de Gestors de Flotes d’Automòbils (AEGFA), han situat el Nissan Qashqai al podi dels models més venuts a flotes de vehicles a Espanya, amb un total de 7.542 unitats lliurades. El Qashqai,…\nLa revolució de les pantalles\nLa irrupció de les pantalles ha revolucionat la manera com es desenvolupa l’interior d’un cotxe. Ara tot depèn d’elles, fins al punt que “primer la projectem i després tota la resta”. Ho explica Jaume Sala, responsable de Disseny Interior de…\nGolf GTI: 40 anys d’un mite i d’història\nQuan el primer Golf GTI va trepitjar la carretera, els creadors de Google tenien tres anys, cap espanyol havia estat en l’espai, només teníem dos canals de televisió (i el més petit de la casa feia de comandament a distància)…\nNous Abarth 595 i 124 Spider\nArriben a Espanya les primeres unitats del nou Abarth 124 Spider. El nou 124 Spider compta amb la millor relació pes-potència del mercat en el seu segment. ABARTH 124 Spider MT 170 CV des de 35.830 € (inclou permuta i…


Crítica d’‘Urtzen’: el gegant del mar\nLa història fantàstica d’un personatge imaginari serveix d’excusa per a una reflexió, més o menys experimental, sobre el mar moribund\nDirecció: Telmo Esnal\nEntre el documental, l’assaig, la ficció poètica i la reflexió solitària durant el confinament es desenvolupa aquesta pel·lícula del cineasta basc Telmo Esnal. El director sol a casa, llegint, escoltant música, estudiant eslovè i absorbint, davant la pantalla de l’ordinador, comentaris d’experts que parlen del medi ambient i el que hem fet amb ell molt abans que la Covid-19 ens posés encara més en escac i gairebé mat.\nEl cineasta decideix llavors recuperar un vell projecte, l’adaptació d’un relat de Pablo Azkue sobre Ur, el gegant del mar. Les imatges documentals de l’oceà brut i vulnerat per residus diversos i les d’un dofí embogit al quedar atrapat en una bossa de plàstic es combinen amb somiejos poètics d’aquest gegant que torna la confiança en l’home i la naturalesa.\nLa història fantàstica d’aquest personatge imaginari serveix d’excusa per a una reflexió, més o menys experimental, sobre el mar moribund, tot i que tot neix d’una altra excusa, què fer quan el confinament ens ofega. Semblen moltes pel·lícules en una, però Esnal aconsegueix que tingui una certa densitat i una unitat d’estil a partir de materials del més divers.


Un informe preveu un auge dels lloguers els pròxims anys - Francisco J. de Palacio\nEl Periódico 23/02/05\n• La demanda de cases supera en cinc vegades l'oferta.\nLa vivenda de lloguer experimentarà un boom i s'equipararà a la mitjana europea en els pròxims anys passant de l'11,4% actual al 32% de mitjana que hi ha a la UE, segons un informe elaborat per la companyia de serveis jurídics Letra2.\nA Espanya hi ha tres milions de vivendes buides, gairebé el 22% del total. Els autors de l'informe asseguren que els propietaris d'aquestes cases estan sospesant els últims canvis que poden millorar la rendibilitat del lloguer de vivenda entre els quals destaca una demanda que supera en cinc vegades l'oferta de cases i que 7 de cada 10 immigrants han de viure llogats.\nUna altra novetat és que el Govern ha transferit a les comunitats autònomes 90 milions d'euros per subvencionar la rehabilitació de vivenda de lloguer i que es poden deduir totes les despeses derivades de l'arrendament a més del 50% del rendiment net que obtinguin. A més a més hi ha reformes processals que agilitzen els tràmits judicials en cas d'impagament.\nAl marge de totes aquestes raons, una casa llogada afegeix la renda de l'inquilí a la plusvàlua per la pujada del preu de la vivenda mentre que una de buida, no només no té deduccions, sinó que suposa pagar el 3% del valor cadastral.\nMILLOR QUE COMPRAR\nSostenen que el lloguer pot ser fins i tot més beneficiós que la compra de vivenda. L'adquisició absorbeix el 43,7% de la renda familiar enfront del 27% de l'arrendament. Sobre una casa valorada en 300.000 euros, una persona estalviaria 7.300 euros a l'any si la lloga en lloc de comprar-la, i pot invertir la diferència en productes financers o, fins i tot, en una casa més barata per posar-la al seu torn de lloguer. A això s'hi han d'afegir les ajudes que el Govern ha destinat per als inquilins.


Revisió del 11:14, 26 març 2012\n*la deute > el deute\nRevisió del 12:02, 22 març 2012 (modifica)\nRevisió del 11:14, 26 març 2012 (modifica) (desfés)\nm (*la deute > el deute)\nDes [] els francesos no pagaven els 150.000 escuts que es devien a Nasi i aquest va obtenir permís d'agafar naus franceses en aigües turques per assegurar el cobrament de ladel deute. Nasi va apressar alguns vaixells a Alexandria i amb la seva venda es va cobrar. El govern francès va enviar un ambaixador, De Grandchamp, que va aconseguir de fer acusar a Nasi de traïció per un tal David (un jueu), però Nasi fàcilment va convèncer al soldà de la seva innocència i lleialtat i David fou desterrat a Rodes i excomunicat pels rabins (mes tard Nasi va voler aixecar aquesta mesura quant David es va penedir). El [] els venecians van abandonar Naxos i Francisco Coronelo va tornar a l'illa.\nAl morir Selim el [[12 de desembre]] de [] Nasi va perdre la seva influencia però fou mantingut en el càrrec de duc i va governar des el seu castell de Belvedere. Quant va morir el [[2 d'agost]] de [], la seva propietat fou confiscada aviat per l'estat i el ducat va deixar d'existir.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/9200787»


Cervesa artesana: un certificat basat en la recepta i no en el mètode - Diari La Veu\nEscriba el número 757647\nCervesa artesana: un certificat basat en la recepta i no en el mètode\nEl Centre d'Artesania acull una exposició que mostra el procés d'elaboració de la cervesa artesana de la mà dels principals productors valencians\nL'exposició està disponible durant tres mesos. / DANIEL GARCÍA-SALA\nVALÈNCIA. L'artesania valenciana és una de les més riques i diverses. Començant per la seda, i passant pel vellut, la ceràmica, la fusta i les falles es poden trobar mil i un productes artesans. Fins i tot la cervesa. I és que el País Valencià és l'únic territori dins l'Estat que atorga la categoria d’artesà al mestre cerveser. Aquest distintiu, concedit per la Generalitat, no el pot tindre tothom, ja que cal complir uns requisits bàsics per a formar part d'aquest selecte –i envejat– club.\nEn contra d'allò que puga pensar la majoria, no cal fer la cervesa de forma rudimentària i sense màquines. El que fa que aquesta beguda siga realment artesana són els ingredients amb què està feta: llevat, aigua, cereals i llúpol. Ni més, ni menys. La recepta no pot incloure ni dacsa ni arròs, utilitzats per les grans empreses per a augmentar el midó de la beguda; ni tampoc cap tipus d'extracte ni líquid addicional. Tampoc no es pot pasteuritzar, perquè, tot i que aquest procés garanteix la longevitat de la cervesa, "mata tot allò pel que treballa un artesà: els aromes i el sabor autèntic".\nAixí ho explica David Fra, president de l'Associació de Cervesers Valencians i comissari de l'exposició sobre cervesa artesana que acull el Centre d’Artesania de València. L'associació està formada per 22 empreses productores de cervesa, de les quals 18 compten amb el DECA, segell que les acredita com a artesanes. Al País Valencià hi ha vora 40 fàbriques de cerveses artesanes reconegudes. És a dir, amb registre sanitari i tots els papers en regla amb Hisenda.\nL'associació està formada pels fabricants del 97% de litres de cervesa artesana que es produeixen al territori valencià. En total, es produeixen a l'any vora 2 milions de litres de cervesa artesana i aquesta copa l'1,8% de la quota de mercat del total de cervesa que beuen els valencians. Aquesta xifra, encara baixa, demostra per a Fra que encara tenen molt d'espai per a créixer. I és que, al seu entendre, la cervesa artesanal té un bon nínxol de mercat, fet que comporta que cada vegada més emprenedors opten per aquest negoci.\nDavid Fra és mestre cerveser i comissari de l'exposició. / DANIEL GARCÍA-SALA\nLa prova és que l'associació va nàixer l'any 2016 amb 9 socis i tres anys després ja en són 22. Segons les dades de l'Associació de Cervesers, l'any 2017 al País Valencià el negoci de la cervesa artesanal va facturar 5 milions d'euros, dels quals un milió prové de l'exportació. Els productors generen 80 llocs de treball directe i més de 200 indirectes.\nEls principals competidors dels cervesers artesans són les 6 grans empreses cerveseres que monopolitzen el mercat. En aquest sentit, Fra lamenta que els artesans tenen molt complicat accedir al servei de bars i restaurants, ja que les grans cerveseres els posen "el peu al damunt". En els últims mesos han aconseguit entrar en les principals cadenes de supermercats valencians, com ara Consum i Mercadona, fet que els està ajudant a guanyar visibilitat, un dels seus principals reptes.\nUns dels grans aliats que tenen per a aconseguir aquest objectiu és la Generalitat Valenciana i, en especial, el fins ara director general de Comerç, Natxo Costa, que, segons Fra, ha sigut qui més suport els ha mostrat. Les sinergies amb l'Administració van començar quan Costa els va proposar participar junt amb la Generalitat en la fira de la cervesa artesana de Rimini (Itàlia) i des d'eixe moment no han deixat de col·laborar.\nL'última acció conjunta duta a terme ha sigut l'exposició sobre cervesa artesana que acull el Centre d'Artesania, ubicat al carrer de l'Hospital de València. Fra, comissari de l'exposició, explica que en ella es pretén mostrar com s'elabora la cervesa artesanal des del principi. "És un exemple de com hem començat tots", explica.\nAixí la mostra fa un recorregut lògic des de les matèries primeres fins a l'envasament i la maduració del producte. El visitant pot veure des d'una sala de cocció amb la qual el grup ZETA va començar a produir a casa fins a xapadores manuals, etiquetadores i, com no, els productes amb els quals s'elabora. La visita acaba amb una mostra de les principals cerveses artesanes produïdes al País Valencià, que es poden adquirir amb descompte a la botiga del centre d'artesania.\nLa mostra fa un recorregut pel procés d'elaboració de la cervesa. / DANIEL GARCÍA.-SALA.\nLa sala de l'exposició compta també amb una pantalla en la qual es projecten imatges reals de com són les fàbriques de cervesa artesana actuals. Hui dia estan mecanitzades i el procés no és tan manual com abans. "Hi ha molta gent que pensa que els artesans ho fan tot manual, i no cal que siga així. Estem al segle XXI, per què no utilitzar màquines?", argumenta Fra. L'artesà explica que en els inicis tots han començat embotellant a mà i utilitzant els aparells que els visitants podran trobar en l'exposició, però, hui dia, el procés és més modern i allò que fa que la cervesa siga artesana és la seua recepta.\nUn procés modernitzat\nEn aquest sentit, Fra vol desmitificar que la cervesa artesanal es produeix al garatge d'una casa sense cap tipus de control. De fet, assegura que entre la gran indústria cervesera i ells no hi ha cap mena de diferència quant a la seguretat alimentària. Se'ls demanen els mateixos requisits per a vendre, segueixen els mateixos protocols i garanteixen la seguretat del consumidor. A més, permeten que qualsevol ho puga comprovar, ja que Fra assegura que en general estan sempre disposats a rebre visites de consumidors a les seues fàbriques. "No tenim secrets", bromeja.\nAl respecte, explica que per a rebre la distinció d'artesà cal emplenar uns formularis de sol·licitud i passar una inspecció de la Generalitat; a més de tindre una certificació sanitària, registre d’embotelladors i estar al dia amb Hisenda. Fra celebra que l'Administració valenciana els done el suport necessari per a seguir creixent, ja que, segons explica, es tracta de l'únic territori que reconeix l'ofici de cerveser com un tipus d'artesania.\nEn aquest sentit, lamenta que els perjudica el fet que moltes grans marques etiqueten els seus productes com a artesans quan realment no ho són. Així, assegura que el 80% dels consumidors de cervesa mai n'han beguda una d'artesana, tot i que alguns es pensen que sí.\nPer això, consideren que l'exposició a Artesania i el suport institucional són clau per a donar-se a conéixer i mostrar el valor afegit del seu producte, cada dia més divers. I és que Fra assegura que els productors artesans són "promiscus", ja que cada vegada elaboren més receptes incloent-hi fruites, verdures i altres productes "sempre amb un sentit". Això ha obligat, segons explica, que les grans marques varien i oferisquen més d'un tipus de cervesa, "perquè s'han adonat que les menudes, com que són més variades, els van guanyant terreny".\nMestres torroners i cervesers s'uneixen per a crear una cervesa de torró per a aquest nadal\nEl producte s'ha presentat aquest dimecres en l'espai Amstel Art de València\nEscriba el número 529768


La karcoma-Relatos: 1/09/12 - 1/10/12\nVicenç del Hoyo (Foto: Scott Cromwell)\nDe petit està fascinat pels colors llampants i tots els seus dibuixos estan plens d’incendis espectaculars, vermells, taronges, grocs. Quan creix sent una debilitat per les sirenes que duen els camions vermells que udolen al saltar-se els semàfors que el porta a visitar la caserna dels bombers. Els rudimentaris apagafocs sorpresos per la fascinació del nen busquen complaure’l oferint-li fer un passeig a dalt d’un camió. De jove es fa voluntari forestal per prevenir i apagar incendis als boscos. D’adult es presenta a les oposicions al cos de bombers. Passa les proves físiques. El suspenen al psicotècnic. Des d’aleshores es passa els estius traginant garrafes de benzina per camins de terra i escampant llumins.\n- septiembre 27, 2012 2 comentarios:\n- septiembre 21, 2012 6 comentarios:\n- septiembre 13, 2012 7 comentarios:\nMaria Guilera (Foto: Lidia Marano)\nDe tots els animals que podies haver-me comprat per distreure la meva melangia, vas triar un peix tropical.\nA l’hospital van comentar els efectes terapèutics d’algunes races de gossos, dels cavalls i fins i tot dels dofins. Però no recordo res de peixos tropicals, concretament.\nT’havien explicat el que calia fer amb mi i sobretot el que no havies de deixar que passés. T’ho deien davant meu, com si jo no hi fos: que no podia estar sola, ni passar molta estona en silenci, ni mirar àlbums de fotografies. Tampoc era prudent que em deixessis asseure davant el balcó o les finestres obertes. Com que tu i jo som fills únics, orfes, i mai no hem fet gaire vida social, tots aquells consells eren difícils de seguir.\nVas passar al meu costat els tres dies de permís que t’havien donat, però el dijous em vas deixar sola, amb les finestres tancades i el balcó barrat amb un ferro que duia un candau. Et vas posar la clau a la butxaca i em vas agafar de la mà per dur-me davant l’aquari. El peix tropical nedava frenèticament d’esquerra a dreta i de dreta a esquerra. Em vas apropar una cadira i em vas dir, seu. Et farà companyia, vas afegir des de la porta. No cal que facis res, reina. Arribaré a migdia i ja portaré alguna cosa per dinar. I no pensis, vas cridar. No pensis, que ja saps que no en treus res de bo.\nAixí que vaig sentir com girava la clau del pany vaig començar a explicar-li tot al peix. No en veu alta, és clar. Estic sonada, però no tant. Però és veritat que quan saps que no et trairan, que guardaran el secret, és més fàcil deixar-se anar.\nLi vaig dir que estava trista i que em semblava saber quan va començar tot. El dia que van promocionar el Narcís i se’n va anar a una altra oficina. Era un company simpàtic, feia riure a tothom. Quan passava pel meu davant em deixava un grapat de caramels de cafè damunt la taula. I de vegades em tocava els cabells. De fet només ho havia fet un cop, l’estiu passat, el dia que es va espatllar l’aire condicionat i em van posar un ventilador al clatell. T’has despentinat tota, va dir-me. I em va passar la mà pels cabells, el Narcís.\nEl peix no parava d’anar un costat a l’altre. Em penso que no hi senten, els peixos, però estic segura que capten alguna mena d’energia i ell sabia alguna cosa, intuia que m’estava confessant. Fa sis anys que visc amb l’Albert, vaig dir-li, i mai no m’ha tocat els cabells, és com si li fessin fàstic. L’Albert és fred, un home antic. Li agrada fer construccions amb les cartes, muntar castells triangulars que s’han de protegir dels corrents d’aire perquè no tingui un disgust. S’hi passa hores i triga a venir al llit. Per això jo una vegada vaig començar a tocar-me les cuixes amb la punta dels dits, per distreure’m. Ell va treure el cap i va dir-me, però nena, què fas, què són aquests gemecs. I va moure el cap mirant cap a terra mentre afegia, això sí que no m’ho hagués cregut mai de tu.\nEm sembla que el peix tropical aquí es va perdre, no comprenia bé el que li explicava perquè no són el mateix les aletes que les cuixes. Però m’era igual, vaig seguir parlant perquè la idea principal em sembla que sí que l’entenia.\nL’Albert és trist, vaig explicar-li. És previsible, avorrit i eixut. Quan me n’anava al llit m’agradava més pensar en el Narcís. Hi pensava tant, que la psiquiatre diu que ja no distingia les coses que ell deia o feia de les que m’imaginava. A veure, pensi, em deia amb aquella veu tan nasal, és cert que anaven cada dia a prendre un cafè a la màquina de la sala de fotocòpies? De debò m’havia convidat al terrat a fer un cigarret? Estava ben segura que ens havíem trobat casualment al lavabo, o jo el vaig seguir quan em va deixar els caramelets a la taula? Li deixava paperets grocs enganxats a la pantalla de l’ordinador perquè ell m’ho demanava? O era el que m’hagués agradat, però no m’ho demanava mai.\nJo crec que era cert, ho sé, fins i tot ens havíem donat un petó a l’ascensor, molt ràpid, entre el pis setè i el novè. I per això no entenc res, no sé què volia dir el Cap del Departament quan em demanava que estigués per la meva feina i em deixés de tonteries. Ni m’explico que el Narcís marxés a l’oficina de Girona sense dir-me res.\nTu què creus, peix tropical, tinc raó? No és el més normal, que estigui trista, si m’he de passar tot el dia tancant les portes per no deixar que el corrent d’aire faci volar els castells de cartes, si no puc ni passar-me els dits per les cuixes i a sobre ningú, mai més, m’escabellarà per darrera de la meva taula?\n- septiembre 06, 2012 11 comentarios:


"La veritat vos farà lliures" Jo 8:32: d’octubre 2019\n'Em para molt lluny' (VILAWEB/ONTINYENT, 26/10/2019)\nEl nou Pacte de les Catacumbes (VILAWEB/ONTINYENT, 25/10/2019)\nEn el marc del Sínode de l’Amazònia, que s’acaba aquest diumenge 27 d’octubre, quaranta bisbes van firmar a les catacumbes de Santa Domitil·la el nou Pacte de les Catacumbes durant l’Eucaristia presidida pel cardenal Hummes. Aquest text, que busca fer realitat una Església amb rostre amazònic, senzilla, pobra, profètica, servidora i samaritana, vol recordar el Pacte de les Catacumbes, firmat el 16 de novembre de 1965, a punt d’acabar-se el Concili Vaticà II i en què els signants propugnaven una Església més fidel a Jesús de Natzaret.\nEn el text, ‘els participants del Sínode Panamazònic’ manifesten ‘l’alegria de viure entre nombrosos pobles indígenes’, amb els quals ‘hem experimentat la força de l’Evangeli que actua en els menuts’. Els bisbes signants manifesten també que ‘el trobament amb aquests pobles ens convida a una vida més simple de compartir i gratuïtat’.\nAquest nou Pacte de les Catacumbes recorda ‘amb gratitud els bisbes que a les Catacumbes de Santa Domitil·la’, al final del Concili Vaticà II, ‘firmaren el pacte per una Església servidora i pobra’.\nEn el primer punt d’aquest text, els membres signants del nou Pacte es comprometen a ‘assumir un compromís per defensar la selva amazònica’, ja que reconeixen ‘que no som amos de la mare terra’. Per això d’aquest text naix el compromís de fer realitat ‘una ecologia integral’.\nEl nou pacte també vol ‘renovar l’aliança de Déu amb tot el que ha estat creat’, i també ‘renovar en les nostres Esglésies l’opció preferencial pels pobres’.\nEls signants del pacte es comprometen a ajudar els indígenes a ‘preservar les seues terres, cultures, llengües, història i identitats’, per això insten a ‘abandonar la mentalitat colonialista, acollint i valorant la diversitat cultural, ètnica i lingüística’ dels pobles. Pense que aquest punt hauria de fer reflexionar els nostres bisbes i preveres, que no només no preserven la nostra llengua i la nostra cultura al si de l’Església, sinó que menyspreen la riquesa cultural i lingüística dels valencians, actuant amb una mentalitat colonialista.\nEl nou pacte denuncia ‘les formes de violència i agressió contra els drets dels pobles indígenes, la seua identitat i formes de vida’. Per això defensa ‘la novetat alliberadora de l’Evangeli de Jesucrist en l’acolliment a qui és diferent’. Aquest text també proposa ‘caminar ecumènicament en l’anunci de cultura i alliberador de l’Evangeli’. Precisament, harmonitzar fe i cultura al País Valencià és encara una assignatura pendent de l’Església Valenciana.\nUn altre punt fonamental és la importància d’establir a l’Església una ‘forma de vida sinodal’, perquè ‘els representants dels pobles tinguen veu i vot en les assemblees diocesanes i en els consells pastorals i parroquials’. Per això els signants d’aquest text es comprometen a reconèixer ‘els ministeris eclesials ja existents en les comunitats’. A més, els pastors de l’Església volen fer efectiva en les comunitats cristianes que els han estat confiades ‘una pastoral de presència’, no de visita, per assegurar-los ‘el dret a la Taula de la Paraula i de l’Eucaristia’. D’ací que siga important, com diu aquest document, reconèixer ‘els serveis i la real diaconia de les dones i buscar consolidar-los’, per tal que puguen exercir ‘un ministeri apropiat’.\nEl nou Pacte de les Catacumbes aposta també per ‘buscar nous camins d’acció pastoral a les ciutats, amb atenció a les seues perifèries’, amb una atenció sol·lícita als ‘migrants, treballadors, aturats, estudiants, educadors i investigadors’.\nDavant el consumisme imperant, aquest text vol assumir ‘un estil de vida sobri, senzill i solidari amb els qui tenen poc o no tenen res’.\nFinalment, el text signat a les Catacumbes de Santa Domitil·la manifesta el desig dels qui l’han signat de posar-se ‘al costat dels qui són perseguits pel seu servei profètic de denúncia de les injustícies, de defensa de la terra i dels drets dels menuts, d’acollida als migrants i refugiats’.\nAquest nou pacte propugna un retorn a l’Evangeli, amb una Església que ha de caminar sense nostàlgies, allunyada de tics colonialistes, amb pastors que siguen servidors de les comunitats cristianes i no prínceps o amos del ramat. Una Església amb rostre compassiu, encarnada en la cultura de cada poble i sensible al dolor de la humanitat, amb una atenció especial per la defensa del medi ambient i compromesa amb la lluita contra el canvi climàtic.\n'Vostés que poden, dialoguen per favor' (VILAWEB/ONTINYENT, 21/10/2019)\nSanta Teresa Jornet i el bisbat de València (VILAWEB/ONTINYENT, 20/10/2019)\n'Parlar valencià a Madrid' (VILAWEB/ONTINYENT, 17/10/2019)\na d’octubre 19, 2019 1 comentari:\n'Hui es confirma el naufragi d'un projecte polític fracassat' (VILAWEB/ONTINYENT, 16/10/2019)\na d’octubre 16, 2019 1 comentari:\n'Els homes que ofeguen la veritat' (VILAWEB/ONTINYENT, 15/10/2019)\n'Ho tornarem a fer' (VILAWEB/ONTINYENT, 13/10/2019)\na d’octubre 14, 2019 1 comentari:\nAlemanya demana perdó; Espanya no (VILAWEB/ONTINYENT, 11/10/2019)\nLas monjas de Carrizo, centinelas de esperanza y fe (Religión Digital, 10/10/2019)\n0.10.2019 Josep Miquel Bausset\na d’octubre 11, 2019 1 comentari:\nEls cristians valencians no poden ser-ne en la nostra llengua (VILAWEB/ONYINYENT, 09/10/2019)\n'Em sent més valencià que mai' (VILAWEB/ONTINYENT, 04/10/2019)\nEl nou Pacte de les Catacumbes (VILAWEB/ONTINYENT,...\n'Vostés que poden, dialoguen per favor' (VILAWEB/O...\nSanta Teresa Jornet i el bisbat de València (VILAW...\n'Parlar valencià a Madrid' (VILAWEB/ONTINYENT, 17/...\n'Hui es confirma el naufragi d'un projecte polític...\n'Els homes que ofeguen la veritat' (VILAWEB/ONTINY...\nAlemanya demana perdó; Espanya no (VILAWEB/ONTINYE...\nLas monjas de Carrizo, centinelas de esperanza y f...\nEls cristians valencians no poden ser-ne en la nos...\n'Em sent més valencià que mai' (VILAWEB/ONTINYENT,...


El Club Nàutic l'Escala acull la primera fase classificatòria de la I Lliga de Vela Catalana\nHome > Events > El Club Nàutic l’Escala acull la primera fase classificatòria de la I Lliga de Vela Catalana\n3/3/19.- El Club Nàutic l’Escala ha acollit, entre el dissabte 2 i el diumenge 3 de març, la primera fase classificatòria de la I Lliga de Vela Catalana. La regata, organitzada per la Federació Catalana de Vela, el Club Nàutic l’Escala i el Club Nàutic Vilanova, proposa als diferents clubs crear equips de quatre persones per enfrontar-se amb embarcacions de tipus monotip. Igualtat de condicions, doncs, per una competició que presenta dues fases classificatòries a l’Escala i Vilanova i una final, també a Vilanova, on s’enfrontaran els millors de les dues convocatòries prèvies.\nDies de marinada\nEl monotip escollit pel Club ha estat el J70, del que la seva Escola de Vela disposa de tres unitats. Dues d’elles són les que s’han utilitzat per disputar les vuit proves del campionat, distribuides en dues jornades de regata i condicions de marinada que han ofert entre 10 i 15 nusos, dissabte, i entre 3 i 5 nusos, diumenge. Completades totes les mànigues, la tripulació liderada per Vicenç Batlle és la que s’ha alçat amb la victòria. Els de Valentín Baraibar, també del Club, s’han fet amb la segona plaça de la competició. Els dos equips han guanyat el passaport per participar a la final, on podran fer-se amb un premi econòmic i una Wild Card que els permetrà navegar gratuïtament a l’edició 2020 de la Lliga de Vela Catalana.\nPropera cita: Vilanova\nLa primera fase d’aquesta regata finalitzava a les instal·lacions de l’Escola de Vela del Club al voltant de les 14:30 hores amb l’entrega de trofeus i un pica-pica per tots els participants. Ara el Club passa el relleu al Club Nàutic Vilanova, que acollirà la segona fase classificatòria els dies 13 i 14 d’abril i la final, el 4 i 5 de maig.\nFiled Under: Esport, Events, Featured Tagged With: Club Nàutic l'Escala, I Lliga de Vela Catalana, J70, regata creuer


Protegir el medi ambient està a les nsotres mans Font: Tumisu a Pixabay\nUn bon exemple: aplicació de l'economia circular a la producció i ús de paper Font: Ecoticias\nL'economia circular no perd mai de vista la cadena completa dels procesos de producció. A la foto, una fàbrica de calçat Font: Bolsero a la Wikipedia\nEl reciclatge és una de les claus d'aquest model econòmic Font: CODIGO82 a la Wikipedia\nLa reducció i el reciclatge dels residus són bàsics per avançar en la preservació de l'ecosistema Font: Gengiskanhg a la Wikipedia\nUn altre gràfic, en anglès, que explica l'economia circular Font: Fundació Ellen MacArthur\nEl circuit Pangea Font: Circuit Pangea\nAl llarg de tot el procés de producció i consum, entès com un cicle continu, s'aplica el principi bàsic de reduir, reutilitzar, reparar i reciclar. D'aquesta manera els recursos, els components i els productes mantenen el seu valor en tot moment.\nEn aquest model els productes es dissenyen per poder ser reutilitzats, sense perdre de vista el procés a la cadena de producció i fent servir materials de màxima qualitat. Per altra banda, l'economia circular també intenta transformar els productes en serveis.\nPel que fa als beneficis afegits, l'economia circular augmenta la rendibilitat de les empreses donat que permet aprofitar molt millor les matèries primeres. Aquestes empreses acostumen a ser organitzacions compromeses que col·laboren entre elles pel que fa temes ecològics.\nA Catalunya existeixen al voltant de 400 empreses que ofereixen solucions d'economia circular. Donen feina a més de 70.000 treballadors i treballadores, i juntes facturen més d'11.000 milions d'euros anuals.\nEl document també identifica aquelles tecnologies que a dia d'avui faciliten l'aplicació de l'economia circular. Pots donar-li un cop d'ull tot seguit o descarregat-lo en PDF.\nA Xarxanet ens hem fet ressò de la iniciativa circuit Pangea, duta a terme per diverses entitats per reaprofitar els dispositius digitals que han acabat el seu 'primer cicle de vida'. Però, a més, aquest projecte es proposa reduir l'escletxa digital afavorint que puguin ser utilitzats per col·lectius en situació de vulnerabilitat. I encara més: volaconseguir (i aconsegueix) crear ocupació.\nTambé hi ha organitzacions que promouen aquest model econòmic. Una d'elles és la Fundació per a l'Economia Circular, que com diuen, treballen en l'"àmbit ibèric" i amb "projecció suparanacional" tasques relacionades amb l'economia circular, la sostenibilitat, l'ús dels recursos i el medi ambient.


Voluntariats – Alkaria\nHome > Voluntariats\nAlkaria entén que la presencia de voluntaris i voluntàries en el compliment dels seus fins estatutaris i projectes és un dret i un deure de la mateixa societat, i que aquestes col·laboracions són enriquidores tant per la mateixa entitat com pel voluntari. Per aquest motiu, des de fa 10 anys organitza voluntariats d’estiu a les zones on l’entitat desenvolupa algun projecte (Marroc, Perú, Senegal i Líban) amb la participació, així mateix, de voluntaris/àries locals.\nDe forma general l’entitat disposa d’una Secretaria tècnica (voluntariats.alkaria@gmail.com) responsable de la recerca, comunicació i seguiment dels voluntaris que formen part de l’entitat o desenvolupen accions puntuals en un projecte concret. La figura del voluntari es veu reforçada jurídicament en l’article 8 dels seus estatuts, on es detallen els seus drets i deures envers l’entitat. De forma concreta l’entitat acompleix la llei catalana del voluntariat 25/2015 del 30 de juliol.\nEn l’àmbit dels voluntariats internacionals, Alkaria t disposa d’un procés formatiu d’un mínim de 10h per conèixer el projecte, la realitat social dels beneficiaris i aspectes generals del lloc o país d’intervenció. Aquest procés es reforça en la participació del voluntari en una acció econòmica o de comunicació prèvia en el benefici del mateix projecte. Dins d’aquest procés formatiu també existeix una prevenció de riscos i de bones praxis en el desplegament d’un pla de seguretat propi per a cada voluntariat concret. L’entitat va participar en una formació de l’ACCD el 2012 en aquest sentit per poder desenvolupar aquestes estratègies de seguretat.\nPel que fa als voluntariats a Catalunya, el procés formatiu és el mateix que en l’internacional, però les persones participants s’integren en el dia a dia d’una de les delegacions territorials més pròximes a la seva residencia com a membres voluntaris-col·laboradors.\n[Consulta el Pla de voluntariat]\nL’entitat també disposa d’un protocol en casos de violències masclistes d’obligat compliment i acceptació per totes les persones expatriades a terreny membres de l’entitat o personal voluntari.\n[Consulta el Protocol d'actuació en casos de violències masclistes]


Clínica Barcelona - Clínica Dental Mayo\nDirecció: Avinguda Diagonal, 356 - 08013 Barcelona\nTelèfon: 93 457 17 30\nRegistre Sanitari: E08716595\nClínica Dental Mayo Barcelona compta amb un equip d'especialistes altament qualificats en totes les especialitats de l'odontologia per oferir el millor servei amb la millor qualitat possible.\nDisposem d'unes instal·lacions adaptades a tot tipus de minusvalideses, a peu de carrer i sense barreres arquitectòniques.\nPer oferir un millor servei de qualitat, disposem de laboratori propi on dissenyem i confeccionem les nostres pròpies pròtesis dentals.\nLa clínica dental es troba situada en ple centre de la ciutat, en l'avinguda Diagonal número 356, entre carrer Nàpols i Roger de Flor. Ens trobem a 500 metres de la Sagrada Família.\nComptem amb múltiples opcions per poder arribar a la clínica, ja sigui en vehicle propi o bé en transport públic.\nLes parades de metro més properes són les de Verdaguer (L4 i L5), que està a menys de 300 metres i les de Sagrada Família (L2 i L5) i Monumental (L2) les quals es troba a 650 metres. Per venir amb autobús, la parada més propera és la València – Diagonal (codi parada: 1318) que compta amb les línies H10, 19, 33, 34, 50, 51 i B24.


INSCRIPCIÓ UNIRAID 2020 - UniRaid.ORG\nINSCRIPCIÓ UNIRAID 2020\nPASSOS A COMPLETAR PER PARTICIPAR\nCompleta el formulari de pre-inscripció online que trobaràs una mica més avall. T'enviarem la informació i els dossiers per completar la pre-inscripció: fitxa d'equip, check-list, i mètode de pagament de la preinscripció.\nRealitza el pagament de la pre-inscripció per garantir la teva plaça en UniRaid 2020 i rebre el dossier de preparació del cotxe i el certificat de participació, que et donarà credibilitat a l'hora de buscar patrocinadors.\nCompleta tots els requisits de la inscripció abans de la data límit marcada per l'organització i ja estàs a punt per viure l'aventura solidària que canviarà la teva vida ... Benvingut a UniRaid 2020!!!\nUNIRAID és un raid exclusiu per a estudiants, per participar has de complir els següents requisits: Un equip ha de constar de dues persones.\nno obstant això, si vols participar i no compleixes amb algun requisit essencial, com ser estudiant o menor de 28 anys, pots fer-ho igual però en la categoria màster (sense puntuar en les etapes). Consulta'ns i t'informarem!\nL'objectiu és que et concentris en el més important: seguir el llibre de ruta, atascarte poc a la sorra (Segur que et embussos!) i gaudir al màxim d'aquesta aventura! (que segur que ho faràs).\nEls hotels al Marroc (habitació doble o quàdruple, segons disponibilitat de l'establiment), en Mitja Pensió (esmorzar i sopar - no inclou begudes).\nControl permanent via satèl·lit de tots els vehicles (registrador de la pista).\nEl llibre de ruta propi (llibre de Ruta) i les sessions informatives diàries.\nLes begudes en els hotels e campaments\ninscripció reduïda: fins al 15 de juliol de 2019\ninscripció normal: del 16 de juliol de 2019 al 15 de gener de 2020\nCancel·lacions amb dret a devolució: abans del 15 gener 2020 (veure CONDICIONS a continuació)\nData límit per a sol·licitar canvis en els ferris: abans del 15 gener 2020\nSi t'inscrius i al final pel que sigui no pots venir i ens ho comuniques en el termini acordat més baix, et tornem l'import abonat en un termini màxim de 30 dies, d'acord amb les següents condicions de cancel·lació:\nabans del 31/12/2019, la cancel·lació de la inscripció implicarà unes despeses bancàries i de gestió de 75 €\nentre el 01/01/2020 i el 15/01/2020 inclòs, comportaran una penalització del 50% sobre l'import abonat\nA partir del 15/01/2020 no tindràs dret a devolució.\nSi decideixes cancel·lar la teva inscripció, hauràs de comunicar-via correu electrònic certificat (certimail.com) 1: cancelacion@uniraid.org\nSi vols pre-inscriure't, omple i envia'ns el formulari del lateral de la pàgina i ens posarem en contacte amb tu per explicar tots els detalls que necessitis.\nINSCRIPCIÓ REDUÏDA:1.790€ per equip (2 persones i un cotxe): Pre-inscripció de 400 € (abans del 15 de juliol de 2019) i 1.390 abans del 15 de gener de 2020. (+descompte de 100 € per equips repetidors)\nINSCRIPCIÓ NORMAL:1.890€ per equip (2 persones i un cotxe): Pre-inscripció de 400 € (més tard del 15 de juliol de 2019) i 1.490 abans del 15 de gener de 2020. (+descompte de 100 € per equips repetidors)\nPLACES LIMITADES. (Places garantides per a equips que hagin abonat la pre-inscripció).\nBENVINGUT A UNIRAID 2020!\nNOTA: Farem servir les dades únicament per enviar-te la informació que has sol.licitat. No et farem arribar mai publicitat ni compartirem les teves dades.\nMANUAL DE PATROCINI


Cacaolat s’instal·larà al juliol | Gramenet 2.0\n← Obre el teu cor aquest Nadal\nLa ciutat premia al Lluerna, Acolite i Aranda →\nTot és a punt. Cacaolat ha comunicat a 108 treballadors dels 300 que té a Catalunya que a partir de juliol treballaran en la nova planta a Can Zam, a l’antiga fàbrica de la Damm.\nL’adjudicació al novembre de 2011 de la companyia a un consorci format per Cobega, Damm i Victory Turnaround ja incloïa la posada en marxa d’aquesta fàbrica, que va ser un dels actius que més es van valorar a l’hora de l’adjudicació.\nEl director general de l’empresa de batuts, Francesc Lluch, els va anunciar que el personal de logística començarà el trasllat al febrer. A partir d’aquesta data, a poc a poc, es traslladarà el gruix de l’equip. Els primers ampolles de Cacaolat sortiran de la nova factoria al juliol.\nLa marca catalana descarta aplicar un Expedient de Regulació d’Ocupació (ERO), encara que podria fer un ajust de plantilla a menor escala al llarg del primer trimestre. Especialment entre el personal de distribució. els nous propietaris volen suprimir les rutes poc rendibles per fer més eficient la companyia.\nLa nova direcció es va comprometre a mantenir la totalitat dels llocs de treball quan va guanyar l’adjudicació després que Nueva Rumasa presentés concurs de creditors.\n4 Responses to Cacaolat s’instal·larà al juliol\nRosa Maria Linares Romero says:\n12/12/2012 a les 20:45\nDonde podemos enviar el currículum?\nluis frias martinez says:\n16/04/2013 a les 12:04\ndomde enviar curriculum a cacaolat\njuan pedro gomez sanchez says:\n11/06/2013 a les 13:47\nme gustaria travajar en esta fabrica esta cerca de casa y anosotros son en canta en cacaolat\n08/05/2013 a les 18:17\nSe contradicen diciendo que mantendran la totalidad de la plantilla,y despues empiezan a despedir por grupos a personal de distribucion.Estrategias para tenernos divididos ,y en julio ese gran MONTRUO de fabrica de santa coloma lo haga casi todo y no necesiten a nadie.


Serveis agrícoles - nouca\nAgricultors al sevei d’agricultors\nA Nouca som agricultors del cultiu de fruita dolça i de nous. Gràcies a la nostra experiència i els nostres coneixements, des de fa quatre anys també ens dediquem a la prestació de serveis agrícoles. Comptem amb la maquinària més innovadora, un equip jove, compromès, eficaç i orientat a l’excel·lència que en conjunt, ofereix una aposta de valor única: tractem les plantacions i explotacions com a propies i per això, oferim el millor servei.\nNouca ofereix assessorament complet o consultes puntuals; també l’opció de formar part del nostre grup de productors i poder comptar amb l’assessorament dels nostres equips tècnics: un especialitzat en el cultiu ecològic i l’altre especialitzat en el cultiu convencional.\nComptem amb equips de maquinària per oferir un servei integral de manteniment, atenent a totes les tasques necessàries per la conservació i la cura de les seves finques.\nRealitzem el control de plagues, fongs i males herbes oferint un servei basat en l’agricultura de precisió. Tenim en compte tots els paràmetres tècnics per optimitzar cadascuna de les aplicacions (temperatura, humitat, vent i altres). Amb el nostre coneixement busquem estalviar fins al 30% del producte químic i acreditem cada aplicació mitjançant targetes hidrosensibles. En el cas del cultiu ecològic, realitzem les mateixes aplicacions amb els productes corresponents.\nSabem que la recol.lecció és el punt clau de la producció i que pot marcar la diferència del preu final del producte. Per aquest motiu cuidem els temps de recol.lecció i treballem cada dia durant la campanya. Disposem d’un potent vibrador lateral que ens permet entrar en els marcs estrets de plantació. Equipats amb raspalls davanters per evitar trepitjar producte que ja està a terra. Disposem d’una bufadora i dues escombradores, una de dimensió petita i una de dimensió gran per les diferents explotacions, permetent així una òptima recol.lecció en cada marc de plantació.\nLes nostres instal.lacions tenen certificat de manipulació de producte ecològic.\nEl servei de Postrecol.lecció inclou la Neteja, Assecatge i Calibratge. A més a més disposem d’una línia mòbil de neteja de nous, la única en tota la península amb components d’última tecnologia aconseguint un acabat perfecte.\nComercialitzem la producció de nous i fruits secs ecològics. També si els nostres clients desitgen, comprem la seva producció sempre que compleixi amb les garanties i qualitats que exigeix el nostre departament comercial.


Relleu a la regidoria de Decidim – Decidim Castellar\nAquesta setmana dedicarem el nostre article a enfocar el relleu, en la darrera sessió plenària de l’ajuntament, de dues de les nostres regidores i d’un regidor. Abans que res defensar aquesta opció de recanvi de persones a la meitat del mandat a fi i efecte de donar oportunitat a més membres del col·lectiu a viure en primera persona la primera línia política municipal. Aquesta mesura té un altre efecte saludable: no agafar-se a cap càrrec de manera personal i possessiva. Si anem a mirar com es va produir l’origen de la democràcia hem de fer constar que aleshores els càrrecs públics eren per sorteig i rotatoris cada 24 hores. La participació en la vida pública es considerava no un dret sinó un deure de qualsevol ciutadà. I aquell que no participava de la funció i responsabilitat pública tenia un nom: idiota.\nQue lluny estem en el temps d’aquells orígens i que lluny estem en la praxis de la democràcia. L’actual democràcia representativa ens ha abocat a un model en el que participen molts pocs ciutadans i ciutadanes i que estimula enormement la importància personal i l’aferrament al suposat privilegi del càrrec. Això finalment, com s’està veient en innumerables casos de corrupció política, està recaient en la salut social i perjudica directament a la ciutadania. Sembla mentida però que no hi hagi més clamor popular per demanar el canvi d’aquest estat de coses. És que el sistema ha arribar a ser tant acomodatici i adormidor que ni tant sols les persones afectades per una mala praxis política tenen l’ànim i el desig de demanar un canvi regenerador i profund.\nDes de Decidim Castellar, amb les òbvies dificultats que això comporta i assumint també les nostres pròpies imperfeccions i immadureses, una cosa tenim clara: la democràcia ha de caminar decididament cap a un model participatiu complert i generalitzat. No sabem si falten dècades o segles per a que això sigui possible però el nostre convenciment és ferm. D’aquesta manera apliquem el relleu de regidores i regidors a meitat del mandat donant oportunitat de participació a la màxima gent possible. El sistema no està preparat per això. La burocràcia és lenta i reglamentada per a la democràcia representativa estàtica. Prova d’això és que, durant el període que va entre el Ple en el que els regidors sortints fan la renúncia i els entrants prometen el càrrec, la nostra formació es quedarà, de facto, amb una sola regidora. Una anomalia democràtica absurda que només demostra que el nostre plantejament no està previst en la reglamentocràcia. Us imagineu si la rotació fos cada 24 hores?? No perdem però la esperança de que algun dia la participació en la vida pública torni a ser el que ha de ser i la societat senti més empatia i proximitat amb la política, que, en definitiva, és la gestió entre tothom d’allò que és de tothom.\nadmin juliol 4, 2017 Uncategorized Sense comentaris\n← Hi ha actuacions que tenen un nom : desídia\nJocs d’aigua sí, destruir Patrimoni no →


JOEL ROMERO Encamp\nDesprés de fer un petit repàs a la història de l'Esbart Santa Anna i l'Esbart Laurèdia, l'ARA Andorra continuarà aprofundint en una de les tradicions més arrelades al nostre país com és la dansa i més concretament, l'esbart. En aquest cas ha arribat el torn de l'Esbart Sant Romà, una formació especial que des del 1992 va optar per trencar la visió més antiga d'aquesta disciplina per una branca més contemporània i de creació. A finals de la dècada dels anys 50, la parròquia d'Encamp va conèixer per primer cop la cultura de l'esbart amb la creació del que actualment coneixem com a Esbart Sant Romà. Un embrió que només va durar 3 anys i que fins al 1989 no va tornar a gestar-se. Després d'uns anys de realitzar balls tradicionals, com les farandoles, bolangeres o el ball pla, l'esbart, sota la direcció artística de Maribela Moreno, va decidir fer un gir copernicà i avançar en la línia de la creació, mitjançant un estil més contemporani, tot això sense defugir dels elements més folklòrics de l'esbart. Una tendència que en els darrers anys està cada cop més present en la resta d'esbarts del territori català, com l'Esbart de Rubí, el Sant Martí de Barcelona o el de Sant Cugat, que ja fa anys que va optar per aquesta via. Un factor que la directora artística ha recalcat en afirmar que "jo crec que la línia és innovar i adaptar-te al que t'envolta".\nSens dubte, la parròquia encampadana compta amb un dels esbarts més característics del país, fruit d'aquest vessant innovador que des de fa 25 els acompanya. Tot i això, Moreno reconeix que "al principi potser ens van criticar una mica, però jo crec que cadascú ha de fer allò que vol i li funciona". Un estil propi que els ha permès ser part activa de la història encampadana i fins i tot del país, atès que en diverses ocasions han representat Andorra fora de les nostres fronteres, com per exemple l'any 1995 quan van actuar a la seu de les Nacions Unides a Nova York, amb motiu del 50è aniversari d'Unicef. Una experiència "molt bonica i enriquidora", segons ha destacat la directora. En el seu currículum també consta la participació en el Concurs Internacional de Cesena, Itàlia, en el qual van aconseguir endur-se el premi de la ciutat i el segon premi en la modalitat de dansa folklòrica. Una vivència que Moreno qualifica de "molt bona", perquè "tots eren ballarins amateurs que durant cinc dies vam estar en un ambient purament de dansa". A més, l'esbart ha tingut l'oportunitat de ballar en places de diferents indrets del món com ara Estrasburg, Praga, Portugal o Saragossa.\nPerò la història de l'Esbart Sant Romà no s'entén sense la voluntat de crear i innovar. Precisament, fruit d'aquesta vocació neix el darrer espectacle de la formació com és 'Traces', una fusió entre la dansa contemporània i el ball de bastons. "Vam agafar figures, les creuades o les picades típiques de bastons, tot i que amb una música, vestuari i coreografia diferents", amb aquestes paraules la directora artística definia la representació de la formació encampadana. Un espectacle que va comptar amb molts elements nascuts de la seva segona experiència a Nova York l'any passat, quan van participar en un taller de 'Body Percussion' a càrrec de l'empresa Step One Internacional, dirigida per l'exmembre de l'Esbart Sant Romà, Ona Vicente. El públic ja està fet a la idea de fusió i creació instaurada per Moreno des de fa anys, per aquesta raó els espectacles que la formació presenta cada dos anys tenen una gran rebuda i sempre acostumen a omplir el Complex Esportiu i Sociocultural d'Encamp. Un fet que la directora explica amb orgull, ja que "els espectacles que fem cada dos anys són els més importants per a nosaltres i al nostre espectador li agradem així".\nDe la competitivitat entre esbarts, la directora no en vol sentir a parlar, ja que "jo no crec que hi hagi cap guerra interna o competitivitat entre nosaltres, perquè tots fem coses diferents i tenim estils diversos". Moreno considera que les tibantors no beneficien a cap dels col·lectius i creu que caldria destacar més la gran presència d'esbarts al país, atès que "som cinc esbarts al país i movem moltíssima canalla i gent jove". Tot i això, amb prop d'una setantena de dansaires, Moreno comenta que un dels elements més complicats per als esbarts és "aconseguir que vingui gent jove i mantenir-los, tot i que no ens podem queixar". A més, la directora considera que "l'esbart és com una gran família i això no canviarà mai".\nD'altra banda, un dels desitjos de Moreno és "realitzar una dansa tradicional de poble per ballar a Festa Major i que perduri". Una voluntat que ja ha traslladat al músic andorrà, Lluís Cartes, amb qui col·labora habitualment, per tal de fer realitat aquest desig. Contingut relacionat\nNWS Esbart Santa Anna, 67 anys d'història escaldenca\nNWS Esbart Laurèdia, la força del contingut\nNWS L'Esbart d'Andorra la Vella, canalla i viatges com a pilars\nNWS Esbart Valls del Nord, el petit de la família\nEls organitzadors de la 7a Cursa de la dona esperen superar les 800 participants de l'any passat