El president italià busca una sortida a la crisi després de Renzi\nEl president italià busca una sortida a la crisi després de la dimissió de Renzi\nBerlusconi ofereix un Govern de gran coalició al Partit Democràtic\nROMA - Dilluns, 05/12/2016 | Actualitzada 13/12/2016 - 18:52\nL'heterogènia coalició de partits que amb el 59,1% dels vots ha tombat en un referèndum popular les reformes constitucionals de Matteo Renzi, que ha dimitit, brinda per la victòria, encara que cada vencedor proposa ara la seva pròpia recepta per sortir de la crisi.\nTots els analistes italians subratllen aquest dilluns que els sis milions de vots de diferència entre el 'no' (19.419.507) i el 'sí' (13.432.208) s'han unit només en nom de la desesperança, desil·lusió i por a l'exclusió per l'actual situació econòmica i social, però que “políticament són incompatibles”. Alguns veuen en el resultat el mateix fenomen antisistema que es va produir al Regne Unit amb el 'brexit' i als EUA amb la victòria de Donald Trump. “Han perdut el referèndum les elits del país”, ha comentat Matteo Salvini, líder de la Lliga Nord.\nLa paraula per sortir de la crisi està en mans del president de la República, Sergio Mattarella, que té una complexa papereta per resoldre, a causa de la situació interna i també dels reflexos econòmics i europeus de la crisi italiana. A més dels Pressupostos del 2017 encara per aprovar, entre 8 i 10 bancs del país es troben a punt de fer fallida sota pena d'arrossegar la UE a una crisi sistèmica. Contràriament als temors de la vigília, aquest dilluns les borses mantenen una certa serenitat, probablement provocada per la determinació de la BCE de comprar deute italià per impedir l'especulació nacional i internacional.\nMajoria parlamentària relativa\nEl segon protagonista per resoldre la papereta de la crisi serà el progressista Partit Demòcrata (PD) de Renzi, que té majoria relativa al Parlament. Una minoria de la formació –els líders més veterans entre ells—havien propiciat la campanya per al 'no' i han vençut. La direcció del partit es reuneix dimarts per analitzar el vot i es dóna com a possible que en aquella circumstància Renzi pugui presentar també la seva dimissió com a secretari del partit. Potser per estar lliure i poder presentar-se com a candidat a les futures eleccions.\nD'acord amb la Constitució, Renzi presenta aquesta tarda la dimissió i Mattarella haurà de consultar després tots els partits. Si la renúncia del primer ministre és irreversible, el president haurà de demanar al PD la indicació d'un altre nom i aquí comença la complexitat de trencaclosques.\nSalvini, líder de la xenòfoba Lliga del Nord i aliat del francès Front Nacional, ja s'ha proposat aquest dilluns com a cap del pròxim Executiu. “Som una alternativa seriosa”, ha dit. Els líders del Moviment 5 Estrelles, liderat per Beppe Grillo, han informat també que estan elaborant el seu programa i “equip per governar Itàlia”. Per la seva part, Silvio Berlusconi sembla haver políticament ressuscitat després del vot i ha ofert al PD un govern de "gran coalició”, encara que admet que el PD té el "dret-deure"de formar una nova majoria i un gabinet sense Renzi. Els candidats més cotitzats són en aquestes hores el ministre d'Economia, Pier Carlo Padoan, que oferiria més garanties a la UE i Pietro Grasso, president del Senat, que constituiria un altre tipus de garantia per ser una “solució institucional”.\nD'acord amb les previsions dels analistes italians, el nou Govern hauria de formar-se sobre la base de pocs objectius concrets per tornar a unes eleccions generals el 2017, un any abans del terme natural de la legislatura. Entre els objectius, figura en primer lloc l'aprovació d'una nova llei electoral L'anterior llei va ser suspesa pel Constitucional i l'actual ha de ser reformada ja que estava prevista amb la supressió del Senat en el supòsit d'una victòria del sí.\nLes reaccions a la dimissió de Renzi, en directe\nTemes: Partit Democràtic d'Itàlia Referèndum Itàlia Matteo Renzi Itàlia


Hotel (joc) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHotel és un joc de tauler on l'objectiu és guanyar diners i eliminar els contraris. El tauler representa un carrer, per on circulen les fitxes dels jugadors segons el nombre marcat a un dau. Està dividit en zones amb noms de famosos hotels de luxe d'arreu del món (d'aquí el nom del joc) que varien lleugerament segons l'edició de què es tracti. La mecànica és semblant a la del Monopoly.\nAl seu torn, segons la casella on vagi a parar, cada jugador pot comprar un terreny o millorar un hotel de la seva propietat. Quan un altre cau en un hotel propi, pagarà el preu de l'habitació, que pujarà com més gran sigui l'hotel. D'aquesta manera el jugador ha d'intentar invertir bé els seus recursos i assegurar-se que, amb sort, els altres visitin els hotels. Hi ha caselles que alteren l'atzar amb bonificacions o penalitzacions.\nLloc web de fans - font completa d'informació sobre aquest joc\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hotel_(joc)&oldid=18780197»


Continuant amb la iniciativa engegada l'any passat, l'Acadèmia del Cinema Català torna a posar en marxa enguany el Premi Especial del Públic. Els participants podran votar entre les 8 pel·lícules nominades a Millor pel·lícula (Formentera Lady, Jean-François i el sentit de la vida, Les distàncies i Yo la busco) i a Millor pel·lícula en llengua no catalana (El fotógrafo de Mauthausen, Entre dos aguas, Petra i Viaje al cuarto de una madre).\nEntre tots els votants, es sortejaran dos premis: una targeta VIP doble per anar el cine tot l’any, gentilesa del Gremi d’Empresaris de Cinemes de Catalunya; i una subscripció anual a FilminCAT per veure cinema online tot l’any + una subscripció semestral a l’edició digital de La Vanguardia.\nA més, els primers 300 participants s'enduran una subscripció de 30 dies a FilminCAT i entraran en el sorteig d'una entrada doble per assistir a la Gala dels XI Premis Gaudí el proper diumenge 27 de gener, que serà quan es donarà a conèixer la pel·lícula guanyadora, juntament amb el palmarès de la resta de categories de l’onzena edició dels Premis Gaudí de l’Acadèmia del Cinema Català.\nLa votació estarà activa fins el proper 25 de gener a les 12h a https://premidelpublic.premisgaudi.cat/\nEl Premi Especial del Públic dels XI Premis Gaudí compta amb la col·laboració de:\nFILMINCAT - GREMI D'EMPRESARIS DE CINEMES DE CATALUNYA - LA VANGUARDIA


Publicat per ASSOC. ALUMNES IES BENICASSIM a 13:54 Cap comentari:\nPublicat per ASSOC. ALUMNES IES BENICASSIM a 10:39 Cap comentari:\nPublicat per ASSOC. ALUMNES IES BENICASSIM a 22:07 Cap comentari:\nPublicat per ASSOC. ALUMNES IES BENICASSIM a 21:59 Cap comentari:\nPublicat per ASSOC. ALUMNES IES BENICASSIM a 21:58 Cap comentari:\nPublicat per ASSOC. ALUMNES IES BENICASSIM a 19:57 Cap comentari:\nPublicat per ASSOC. ALUMNES IES BENICASSIM a 19:52 Cap comentari:\nASSOC. ALUMNES IES BENICASSIM


Maneres de viure | La família ecològica segons la psicòloga Mercè Conangla\nEntrevista fragmentada: Moncho (II) Comunitats: Fundació Catalana Síndrome de Down\nLa família ecològica segons la psicòloga Mercè Conangla\nBy maneresdeviure On 12 setembre 2010 · Add Comment\nTot canvi global té una incidència en les petites coses que passen cada dia en les nostres vides. I la família, el concepte més tradicional de família, aquell nucli central on s’estructurava la base de les relacions humanes més primerenques, és veu afectada clarament pels efectes d’una societat canviant.\nLa realitat ha generat un nou inventari de preguntes i ha trencat els murs que protegien i aillaven la família.\nEls contractes poden trencar-se o canviar. Es pot viure sense contractes. Els fills es poden tenir sense sexe i sense parella. La família perd influència i té dificultats. En molts sentits la família es dilueix. Però de les noves formes en poden sorgir nous models. Tot depèn de com ens hi adaptem i sobretot de com gestionem aquests noves realitats.\nDe la familia canviant, de com viure millor l’espai de les relacions personals, en parlem a l’espai Maneres de viure millor amb psicologa MERCE CONANGLE, fundadora de la Fundació ÀMBIT i promotora del concepte ecologia emocional.\nTagged with → Merce Conangle


Terrassa se suma a la commemoració del Dia mundial de la presa de consciència de l'abús i maltractament vers les persones grans - Radio Star Terrassa 100.5 Fm --- La Cultural de Terrassa\nLa Taula contra els maltractaments n'ha elaborat un manifest\nDia mundial de la presa de consciència de l'abús i maltractament vers les persones gransL'Ajuntament de Terrassa se suma a la commemoració del Dia mundial de presa de consciència de l'abús i maltractament envers les persones grans (15 de juny). La Taula contra els maltractaments a les persones grans de Terrassa, formada per diferents serveis de l'Ajuntament, serveis públics i entitats, ha elaborat un manifest amb motiu de l'efemèride, mentre que el servei de Polítiques de Gènere durà a terme diferents accions que posen l'accent en la violència masclista envers les dones grans.\nS'entén per maltractaments vers les persones grans tots els comportaments que, ja sigui per acció o per omissió, de forma intencionada o no, fan mal a aquestes persones, les posen en perill o les resten drets. L'Organització Mundial de la Salut impulsa aquest dia mundial per fer visible una realitat que es dona arreu del món i que sovint no es denuncia. En molts casos, les persones maltractadores són justament les que haurien de tenir cura de les persones grans i les víctimes no acostumen a explicar que estan vivint aquestes situacions, fins l'extrem que la Diputació de Barcelona calcula que només es denuncia un de cada 24 casos.\nEn moltes ocasions, aquestes violències vénen donades per l'encreuament de dos eixos de discriminació: l'edat i el fet de ser dona. Durant l'any 2020 al Servei d'Informació i Atenció a les Dones (SIAD) de Terrassa s'han atès 43 dones de més de 65 anys sobre un total de 1.020 dones, de les quals catorze estaven en situació de violència masclista. En aquest sentit, les dades recollides per l'Institut Català de la Dona (ICD) són encara més representatives, i és que el 20% dels feminicidis comesos a Catalunya des de l'any 2012 han estat a dones grans. En el 51% dels casos, l'assassí era la parella, el fill en el 21%, l'exparella en el 14% i el gendre en el 7% del total. A aquest fet hi hem d'afegir que la tendència poblacional és que en el cas de persones grans hi hagi més dones que homes. A Terrassa, prop del 58% de les persones de 65 anys o més són dones i un 42% homes. En el cas de les persones de 85 anys o més, aquesta proporció és d'un 68% de dones i d'un 32% d'homes.\nA Catalunya, les institucions públiques han detectat un augment de casos arran el confinament per la Covid-19, així com durant les diverses desescalades, arran de la pèrdua de control que representava per a les persones agressores. Segons un estudi de la Diputació de Barcelona, a la província es van doblar els casos (52 de mitjans de febrer a mitjans de març de 2020 davant 112 de mitjans de març al 9 d'abril).\nLa regidora de Gent Gran, Mónica Polo, ha volgut recordar a la ciutadania que «tothom pot ajudar a lluitar contra aquest problema, començant per la conscienciació i la sensibilització. Hem de començar per adonar-nos que no és normal, per exemple, parlar a crits a una persona que el que necessita és que l'ajudem», ha dit la regidora. Tanmateix, Polo recorda que «cal actuar amb prudència, perquè un possible senyal d'alerta no sempre significa que hi hagi una situació de maltractament. El que cal fer davant d'una sospita és adreçar-se sempre als serveis del camp social o de salut més propers per explicar-ho i que es faci una valoració professional».\nPosted on Tuesday 15 June 2021 - 15:34:47 in Varios by Director


Izanami - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nIzanami, en el sintoisme, és una deessa primordial i dona del déu Izanagi junt amb el qual va crear el món, o l'arxipèlag japonès, moment en el qual van clavar una javelina a terra que es convertí en la seva llar, el Pilar Celestial.\nいさなみのみこと i いざなみのみこと\nHiruko (en) , Ahashima (en) , Oogotooshionokami (en) , Katakurokushin (en) , Watatsumi (en) , Hayaakishihiko (en) , Shinatsuhiko (en) , Kukunochi (en) , Ōhoyamatsumi (en) , Kaya-no-hime (en) , Tornoiwakusufunenokami (en) , Ōgetsuhime (en) , Kagu-tsuchi (en) , Amaterasu, Tsukiyomi i Susanowo\nIzanagi and Izanami (en)\nObra d'en Kobayashi Eitaku del 1885 il·lustrant a Izanagi i Izanami\nPrimer va donar llum a les vuit illes del Japó i després als déus que poblarien el món i li donarien forma fins que va parir el déu del foc, Kagutsuchi, que en néixer causà tantes ferides a la seva mare que aquesta va morir. Izanagi afligit va partir el seu fill en vuit trossos, d'on sorgiren vuit muntanyes.\nL'amor que el déu sentia per la seva esposa no s'apaivagà amb la venjança, sinó que Izanagi s'endinsà en el Yomi, infern o inframon japonès on romanien les ànimes dels morts, però arribà massa tard, ja que l'ànima de l'Izanami no podia tornar a l'estadi mortal perquè havia pres aliments del Yomi.\nTot i així la deessa demanà paciència al seu espòs mentre demanava als déus majors que la deixessin tornar al cantó de l'Izanagi. Aquest però no tingué paciència i calà foc a una de les puntes de la seva pinta, tot il·luminant el Yomi i pogué veure el cos de la seva dona cobert de verms i d'altres bestioles que remenaven entre les seves restes podrides.\nIzanagi s'horroritzà i escapà de l'indret, però la seva esposa, indignada feu que les bruixes de l'altre món el perseguiren i fins i tot intentà atrapar-lo ella mateixa... el Déu però en arribar al món dels vius col·locà una roca gegantesca que impedís el pas entre mons, quedant Izanami tancada per sempre al Yomi, i es convertí en la reina de l'Altre Món.\nIzanagi arribà a la desembocadura d'un riu i es despullà per netejar el seu cos de la brutícia del Yomi, i de l'aigua nasqueren alguns dels principals déus més importants del panteó sintoista: Amaterasu (deessa Sol), Tsuki-yomi (deessa Lluna) i Susano (déu de les tempestes).\nEn homenatge a aquest esdeveniment l'Altre Món passà a anomenar-se Yomi-no-kumi, on les ànimes, en lloc d'ésser torturades com en els inferns d'altres tradicions, són purificades, de manera semblant a com s'explicaria en el Purgatori cristià.\nCuriosament hi ha una banda musical H.R. de la ciutat de Buenos Aires, Argentina, amb el mateix nom.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Izanami\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Izanami&oldid=21678424»\nDarrera modificació: 13 ago 2019 a les 18:41


L’exalcalde de Vallbona rep el desè Premi Athanàgia del Grup de Recerques – Comarques de Ponent\nEl que ha estat alcalde de Vallbona de les Monges en els últims 12 anys, Ramon Bergadà, va rebre la nit de dissabte a Tàrrega un homenatge de Grup de Recerques de les Terres de Ponent (GRTP), que es va celebrar a la biblioteca amb més de mig centenar de persones. Va ser en el marc de l’assemblea general del 2019 i de diferents actes de conmemoració del 50è aniversari de l’arribada de l’home a la lluna.\nEl president del GRTP, Miquel Torres, va explicar que concedien la desena edició de el Premi Athanàgia a Ramon Bergadà pel seu «compromís amb la preservació del patrimoni, la defensa de la cultura i la potenciació del turisme» durant la seva etapa al capdavant del consistori i anys anteriors com a regidor. Torres també va posar en valor «l’esforç humà» de Bergadà i va assegurar que «és un exemple a seguir».\nRamon Bergadà va rebre el guardó visiblement emocionat i acompanyat de la seva família, entre la qual hi havia la seva mare de 90 anys. Bergadà, que es va definir com un «activista social i cultura més que polític», va agrair el suport de les persones que han format part dels diferents equips de govern així com de la seva família i del GRTP. L’objectiu de l’homenatjat era «poder donar a conèixer la riquesa arquitectònica de Vallbona i preservar l’origen dels pobles que conformen el municipi» . En la seva primera etapa com a regidor, que es remunta a l’any 1983, Ramon Bergadà va aconseguir recuperar la festa major de Rocallaura després de 33 anys sense celebrar-la. Entre les accions impulsades durant aquests últims 12 anys com a alcalde de Vallbona de les Monges destaca la creació d’una oficina de turisme i d’una agrobotiga, la recuperació dels safareigs públics, la digitalització dels arxius parroquials, la impulsió de l’Espai Museístic del Cinema gràcies a la col·lecció de Josep Maria Queraltó, l’obertura de l’Espai Montestiu amb un apartat dedicat al pedagog i historiador Josep-Joan Piquer i Jover i a la seva dona, Carlota Pomés, i l’Espai Maldanell, entre d’altres. Bergadà va reconèixer que li va quedar pendent d’acabar una sala dedicada als estudiosos de la Vall del Corb, projecte amb el qual comptava amb el suport del GRTP, i que va manifestar el seu desig perquè «acabi sent una realitat».\nEl vicepresident de al Centre Cultural de Tàrrega, Antoni Palou, va tancar l’acte recordant que l’objectiu de les dues entitats culturals és establir sinergies de col·laboració coincidint amb el 50è aniversari de al Centre Cultural, col·lectiu que «aposta per la comarca». Palou va felicitar Ramon Bergadà pel premi i va destacar la seva «trajectòria i implicació personal» a favor de la cultura del país.


LLOCS - Projecte de reactivació comunitària de solars, espais públics i territoris\nUna recerca participativa sobre els espais urbans en desús de L’Hospitalet.\nUna iniciativa per pensar amb els veïns i veïnes com poden ser usats i de quina manera poden ser gestionats aquells enclavaments de la ciutat que, per diferents motius, han perdut qualitat com a espais públics.\nQuan parlem de ‘qualitat’, ho fem en un sentit ampli. Ens referim, entre altres qüestions, a l’apropiació de l’espai, a poder modificar-lo i habitar-lo per part de la ciutadania. Són susceptibles d’això no només els ‘solars’ o els llocs ‘abandonats’, també poden haver perdut qualitat per molt diversos motius espais com ara parcs, places i altres llocs intervinguts urbanísticament.\nLLOCS és un procés obert a totes aquelles persones o col·lectivitats que hi vulguin participar. Només cal posar-s’hi en contacte amb nosaltres per qualsevol dels següents mitjans:\nA través del formulari de contacte d’aquest web o a l’adreça de correu electrònic: contacte@llocs.net\nAls punts de referència i informació situats als quatre districtes on es desenvolupa inicialment LLOCS: Centre Cultural Collblanc-La Torrassa, Centre Cultural Santa Eulàlia, Centre Municipal la Florida-Ana Díaz Rico i Centre Cultural Bellvitge-el Gornal.\nDurant les jornades públiques de treball del Taller Ambulant d’Interpretació del Territori, un equipament mòbil que s’instal·larà a diferents espais de la ciutat per recollir, elaborar i compartir informació sobre els espais en desús de la ciutat.\nPodeu participar a LLOCS de moltes maneres:\nAportar el vostre coneixement sobre els espais del barri fent servir mitjans creatius diversos: paraules, imatges, mapes, etc.\nCol·laborar en el grup motor del teu barri o districte per tal d’organitzar i dinamitzar la recuperació col·lectiva dels espais urbans en desús.\nA la plataforma Meipi estem elaborant un llistat amb els enclavaments que anem cartografiant en el procés\nClica aquí per veure’ls\nConsulta aquí les activitats realitzades (Programes de ràdio, derives per identificar els llocs en desús, propostes …) en cada un dels barris on fins ara ha tingut presència el projecte.\nHi ha moltes iniciatives d’autoorganització ciutadana, tant autoorganitzades com recolzades per les institucions públiques que ens han servit com a inspiració a l’hora d’elaborar estratègies amb les que acostar-nos a la problemàtica de l’activació de l’espai públic. En aquesta pàgina anem afegint una breu ressenya de cadascuna d’elles.


Konvenciones Kinks - Segona KonvenciÃ³\nSegona KonvenciÃ³ dels Kinks\nDesprÃ©s de l'Ã¨xit de la Primera KonvenciÃ³ dels Kinks, estava clar que repetir era qÃ¼estiÃ³ de temps. A principis del 2013 es va comenÃ§ar a parlar de portar-ho a terme, i a l'organitzaciÃ³ de l'anterior konvenciÃ³ (Jose, IÃ±aki i Manu) s'hi va afegir de manera molt activa Carlos, que va resultar de gran ajuda. De nou trobar un local pel concert era la part mÃ©s important i l'Intruso Bar ens va semblar el lloc mÃ©s adequat. Es va fixar la data en el 8 de juny.\nL'experiÃ¨ncia prÃ¨via ens va fer millorar algunes coses de l'organitzaciÃ³, per exemple, aquest cop es van dissenyar unes entrades que es van posar a la venda de manera anticipada per internet i a la botiga de discos Escridiscos. De la mateixa manera, tambÃ© ens va fer mÃ©s ambiciosos amb les activitats. La primera KonvenciÃ³ havia estat un Ã¨xit i tots n'havÃem gaudit molt, perÃ² prÃ cticament s'havia limitat nomÃ©s al concert de la Village Green Experience.\nEl Manu va tenir la gran idea de fer un colÂ·loqui, que es va encarregar de presentar i organitzar juntament amb el Carlos. La llibreria El Argonauta ens va cedir un espai molt amablement i van participar en el colÂ·loqui ni mÃ©s ni menys que els ilÂ·lustres periodistes Juan de Pablos i Luis Lapuente, que ens van fer passar una molt bona estona fent galÂ·la del seu coneixement de la mÃºsica en general i dels Kinks en particular, i explicant divertides anÃ¨cdotes.\nPer la tarda, va tenir lloc l'esperada estrena del documental We're Not Like Everybody Else al cÃ¨lebre CafÃ© Comercial, que tambÃ© va tenir el detall de cedir-nos una sala per la seva projecciÃ³. L'estrena, que va emocionar a tots fins el punt de fer saltar alguna llagrimeta a mÃ©s d'un, va comptar amb la presÃ¨ncia del seu director Ã€lam Raja.\nI com no, per la nit, ja a l'Intruso, van tenir lloc les actuacions d'alguns fans i el sensacional concert de la Village Green Experience, que va aconseguir el difÃcil objectiu de superar el de la primera arribant a tocar 30 canÃ§ons i desterrant algunes canÃ§ons menys conegudes per delÃcia dels fans.\nIndubtablement, un dia per recordar.


RECEPTA DE CÒCTEL NEGRONI BLANC - > CÒCTELS I ALTRES RECEPTES\nEl White Negroni Cocktail és un riff de Negroni amb ginebra, Suze i Lillet Blanc. És lleuger, agredolç i floral.\nEl Negroni en tres parts és un còctel clàssic que es remunta a principis del segle XX, quan suposadament va ser inventat pel comte italià Camillo Negroni a Florència, Itàlia. Des de llavors ha recorregut un llarg camí. Avui, el Negroni transcendeix el temps i el lloc, convertint-se en un lloc omnipresent als bars i al cor dels bevedors.\nPerò això no vol dir que no es pugui modificar. Els creadors de barres han estat elaborant el Negroni els seus durant anys, experimentant amb diversos esperits i modificadors i ajustant la típica proporció de parts iguals. Un d'aquests riffs va tenir tant d'èxit que ha pres vida pròpia.\nEl White Negroni va ser inventat el 2001 pel cambrer britànic Wayne Collins a VinExpo, una fira comercial de begudes a Bordeus, França. Volia crear un riff Negroni que presentés ginebra, però no Campari ni vermut dolç. Per substituir aquests dos estalvis, va aconseguir un parell d’ingredients francesos: Suze, un licor de genciana agredolç i Lillet Blanc, un aperitiu a base de vi. El primer fa el paper d’agent amarg, similar a Campari, mentre que el segon fa la feina del vermut.\nEl còctel de Collins va ser un èxit. Els camarers van prendre nota i el White Negroni es va dirigir a bars de tot el món, potser sobretot al Pegu Club de Nova York, on va guanyar un lloc al menú del bar. Aquesta col·locació va ser una estrella d’or per al famós carrer i va ajudar a presentar el còctel a innombrables bevedors. El White Negroni es va dirigir a altres bars notables, inclosos PDT, l'aclamat speakeasy i Dante, que aboca tota una llista de Negronis.\nMesclada originalment amb parts iguals de cada ingredient, igual que el clàssic Negroni, avui la recepta habitual fa pujar la ginebra i marca el Suze. El resultat és una beguda amarga i preparada, tal com voleu que sigui el vostre Negroni. Però també és lleuger i floral, amb un toc de dolçor.\n1 ounce Lillet Blanc aperitif\n1/2 unça de licor de genciana Suze\nAfegiu la ginebra, el Lillet Blanc i el Suze en un got de barreja amb gel i remeneu-ho durant 15-20 segons fins que estigui ben refredat.\nalcohol per posar a la xocolata calenta\ncom fer xocolata calenta alcohòlica\npeixos sol peixos lluna\nsignificat espiritual del vidre trencat


Això t’interessa! | TSCAT Tarragona\nJornada sobre el Trastorn de l’Espectre de l’Autisme (TEA) en dones\nEl 28 de maig, en motiu del Dia Internacional d’Acció per a la Salut de les Dones, la Regidoria de Promoció de la Salut, conjuntament amb les d’Ensenyament, Igualtat i Joventut, ha organitzat una jornada enfocada al coneixement i la conscienciació del Trastorn de l’Espectre de l’Autisme (TEA) femení per donar visibilitat a les nenes, noies i dones amb TEA. Es tracta d’una acció formativa a través de la qual s’oferirà informació per conèixer i comprendre el perfil femení del TEA, i les diferències bàsiques amb el perfil masculí. La jornada, dirigida per quatre psicòlogues especialistes en TEA de Somni Psicologia, comptarà amb diversos testimonis per tal d’apropar-nos a la realitat de les persones amb TEA i de les seves famílies. Es farà a la Sala Cultural Maria Roser Carrau, de 10 del matí a 2 de la tarda.\nInscripció prèvia a través d’aquest formulari\nEnquesta: Anàlisi de l'ús de la mentida terapèutica per part dels treballadors/es socials\nAquest qüestionari està dissenyat per a l'estudi i l'anàlisi de l'ús de la mentida terapèutica per part dels treballadors/es socials amb persones amb deteriorament cognitiu i forma part d'un projecte de recerca d'una tesi doctoral d'un treballador social del Col·legi de Madrid.\nTotes les preguntes han estat supervisades i analitzades pel Comitè d'Ètica d' Investigació de la Universidad Complutense de Madrid.\nEnquesta sobre Treball Social i Serveis Socials\nAquest qüestionari forma part del Treball Final de Grau d'una estudiant de la Universitat de Barcelona, que tracta sobre el coneixement que té la ciutadania respecte al Treball Social i els Serveis Socials, i com afecta aquesta imatge pública a la pròpia pràctica del Treball Social.


El pare d'Esther López envia un missatge directe als autors de la mort de la seva filla\nMissatge directe de la família d'Esther López als qui van matar la jove. | CatalunyaDiari\nEncara no se sap com va aparèixer el cos d'Esther López en una cuneta el 5 de febrer passat\nper Miguel Cuartas 14/03/2022 16:18h\nEsther López ha estat homenatjada durant les últimes hores. Aquest diumenge 13 de març, a la Plaça Major de Traspinedo, els habitants del poble han recordat la seva difunta veïna.\nI és que ahir es complien dos mesos des que Esther desaparegués a la matinada. Ara com ara, no s'han dilucidat les causes que li van provocar la mort aquella fatídica nit.\n«Esther, Traspinedo no t'oblida» o «Justícia per a Esther», eren alguns dels lemes que s'han exposat a la concentració al costat de la foto d'Esther López.\nSara, cosina d'Esther López, parlant a la concentració d'aquest diumenge en record de la difunta. | El Norte de Castilla\n«Han estat i estan sent les setmanes més tristes i doloroses de la història recent de Traspinedo. Ja res serà igual sense Esther entre nosaltres», ha expressat l'alcalde del municipi, Javier Fernández.\nUn emotiu acte en què les emocions estaven a flor de pell. Especialment quan Sara, una de les cosines d'Esther, ha parlat davant de tots els veïns recordant-la.\nEl pare de la difunta, trencat davant l'emotiu discurs de Sara, la cosina d'Esther\n«Com bé diu Miguel (el pare d'Esther), amb Esther s'ha mort una part del nostre cor. L'únic que demanem, i en allò que confiem, és que es faci justícia. La justícia que es mereix Esther», ha començat el seu al·legat emocionada.\nA més, Sara ha agraït l'afecte que els donen els veïns de Traspinedo i ha destacat la «incansable i irreprotxable feina de les forces i els cossos de Seguretat de l'Estat. Ens fan pensar que encara en queda, de gent bona», ha continuat.\nLa cosina d'Ester també s'ha referit «a aquesta persona o persones que ens van privar d'Esther amb tan sols 35 anys. A ells els demano que, per un moment, mirin cap a dins i pensin en tot el dolor que han causat durant avui ja fa dos mesos».\n«Aquest dolor només s'amainarà d'una manera i no és cap altra que sent valents i explicant la veritat. Explicant què va passar aquella nit del 13 de gener», lamentava visiblement emocionada.\n«Qui estigui darrere d'això, tindrà pares i possiblement fills i germans». No li entra al cap pensar «que puguin mirar-los a la cara sabent que li han llevat la vida a una persona innocent», ha dit.\nMiguel, pare d'Esther, ha perdut tota esperança. | Telecinco\nNomés prega que es posin al lloc de la família d'Esther, perquè «podrien ser ells els que estiguessin patint aquest infern que estem vivint nosaltres. Que es posin a la pell de qui una nit el deixen sense la seva filla i que després pensin com viure amb això per la resta dels seus dies».\n«Si llegiu aquesta missiva, mirant-vos als ulls us dic que sé que teniu cor i sentiments, feu el pas i confesseu. Des d'aquesta banda, aquesta família sabeu que és bona i que la rancúnia no cap al nostre diccionari».\nLa família d'Esther López no descansarà fins a saber la veritat\nEl que té clar Sara i la resta de la família és que no pararan fins que es faci justícia. «Farem tot el possible perquè el record de la meva cosina estigui viu per sempre. Mentrestant, deixarem que els investigadors acabin la seva feina», ha remarcat Sara.\nEsther López va ser recordada aquest diumenge a Traspinedo (Valladolid). | Arxiu\nA més, la familiar de la difunta s'ha dirigit directament a Esther i ha enviat un punyent missatge al cel. «El teu somriure és i serà la nostra esperança, el teu record ens fa més forts. Per ella lluitarem fins a les últimes conseqüències per esclarir la seva mort», ha conclòs entre llàgrimes.\nAlhora, en aquest acte també ha tingut unes paraules Iria, íntima de la família d'Esther López en representació de tots els amics de la difunta.\n«Dos mesos ja des que no et veiem pels nostres carrers. Dos mesos d'agonia en què esmentar el teu nom és sinònim de dolor, dos mesos buscant respostes, què va passar aquesta maleïda nit?, per què a tu?, per què?», es preguntava a l'acte d'aquest diumenge.\nAnar a portada Última hora Successos Última hora Crim\nIgnacio, la fatídica mort d'un artista durant el carnaval: «Un malson»\nEnsurt en una empresa al Vallès: explosió en plena jornada laboral


Butlletí GREC 25/01/2013\nPíndola resolutiva 23: El grup i jo\nEl Servei de mediació de GREC\nOfereix assessorament i suport en la gestió dels conflictes que sorgeixen en el sí de les relacions ciutadanes. Treballem amb empreses, entitats, administracions i, també, a nivell particular i privat.\nEl Servei de mediació té tres pilars fonamentals:\n- prevenció dels conflictes\n- formació i sensibilització en habilitats i tècniques col·laboratives de gestió i resolució de conflictes\n- intervencions concretes: mediacions, facilitació de presa de decisió, etc. en funció de cada demanda concreta.\nEl Servei de Mediació el forma un equip de professionals especialitzats en habilitats i competències en la gestió de conflictes.\nL'objectiu de tota discussió no ha de ser el triomf, sinó el progrés.


Simulador de notes de tall\nTotes les titulacions de la unitat acadèmica d’economia i empresa, acreditades “en progrés d’excel·lència” per AQU Catalunya\nEls graus en Economia, en Administració i Direcció d’Empreses, en International Business Economics i en Ciències Empresarials-Management, i el Màster Universitari de Recerca en Economia, Finances i Empresa, han rebut la màxima valoració per part de l'Agència per a la Qualitat de Sistema Universitari de Catalunya.\nLes titulacions de grau i el màster universitari de la Unitat de Coordinació Acadèmica (UCA) d'Economia i Empresa (Facultat i Departament) de la UPF, que van passar el procés d'avaluació per part de l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU Catalunya) fa uns mesos, han rebut l'acreditació "en progrés d'excel·lència", la valoració més alta possible en aquest tipus d'avaluació.\nLes titulacions acreditades han estat les següents: els graus en Economia, en Administració i Direcció d’Empreses, en International Business Economics, en Ciències Empresarials-Management, i el Màster Universitari de Recerca en Economia, Finances i Empresa.\nAmb aquestes quatre noves titulacions de grau acreditades, la Universitat Pompeu Fabra ha aconseguit que el 61% dels seus graus estiguin valorats "en progrés d'excel·lència".\nEn els informes, els avaluadors externs han destacat el compromís del centre amb l'excel·lència investigadora i el prestigi internacional de gran part del professorat; l'experiència docent en centres internacionals; la implicació del professorat en la innovació docent i els projectes de qualitat docent, amb el suport de la seva Unitat de Suport a la Qualitat i la Innovació Docent (USQUID).\nAltres dels trets que s’han destacat en l’avaluació han estat els resultats d’aprenentatge dels graduats, els estàndards elevats de qualitat dels Treballs de Fi de Grau i Treballs de Fi de Màster, el volum i la qualitat de les pràctiques en empreses i l’alta inserció laboral dels graduats.\nPer a Walter Garcia-Fontes, degà de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials, “Aquest resultat suposa que el 100% de les titulacions d'aquest centre estigui acreditat amb valoració d'excel·lència, i això és molt difícil d'aconseguir. És un reconeixement al treball de qualitat de l'alumnat, del professorat, i del personal d'administració i serveis de la facultat i del departament d'economia i empresa, així com la seva implicació en aquest procés d'acreditació de titulacions, que ha comptat amb el suport de l'Oficina Tècnica de Qualitat de la UPF”.\nTots els graus i els postgraus de l’àmbit de Comunicació acreditats per AQU Catalunya han obtingut la màxima qualificació\nLa internacionalització i la interacció entre recerca i docència, punts forts de les titulacions de la UPF, segons AQU Catalunya\nGairebé la meitat de les titulacions de la UPF avaluades per AQU Catalunya han estan acreditades amb excel·lència\nQuatre màsters impartits per la UPF reben el certificat d'acreditació d'AQU Catalunya\nEl grau en Relacions Laborals és el primer de la UPF que obté el segell d’ocupabilitat per part d’AQU Catalunya


Alfredo Pastor: Les dues cares de la desocupació – L'Hora\nInici/Economia/Alfredo Pastor: Les dues cares de la desocupació\nNou Cicle Send an email 24 juny 2014\nEn un article anterior (“Una invenció interessant”, La Vanguardia, 10/VI/2014) vaig parlar d’un projecte de pla nacional de rehabilitació d’edificis i habitatges per estalviar energia. La necessitat i la urgència del pla no necessiten justificació: la construcció ofereix treballs que requereixen un aprenentatge relativament senzill i pot absorbir treballadors procedents d’altres sectors que d’una altra manera es poden veure condemnats a una vida a l’atur; un pla d’aquest estil ajudaria a la supervivència del sector de la construcció, que corre el risc de passar d’excessiu a inexistent sense aturar-se al just mig; el pla, d’altra banda, podria posar-se en marxa en un temps relativament curt, comptant, això sí, amb una dosi enorme de bona voluntat per part de tot el món. La seva novetat és que no es tracta d’un projecte de consum sinó d’inversió, que permet esperar un retorn, encara que sigui distant i incert, sota forma de menors importacions energètiques.\nAquesta és una part important i urgent del nostre problema de l’atur: la que correspon al curt termini. No pot ser l’única, perquè els llocs que un pla d’aquest estil crearà seran en gran part de salaris baixos, que no permetran finançar les prestacions socials-sanitat i educació-a les quals ens hem anat acostumant. Miquel Puig ha calculat, comparant el cost d’aquestes prestacions amb l’aportació d’un mileurista a les arques de la Hisenda, que el resultat serà un dèficit que podria arribar al 50% del cost. Aquest dèficit, o la necessitat d’acceptar una gran reducció del nivell de prestacions socials, és el nostre problema de llarg termini. És de llarg termini no perquè no corri pressa, sinó perquè es resol mitjançant un procés de transformació llarg i difícil, que hem batejat amb l’atractiva etiqueta de canvi del model productiu.\nLa guia d’aquest canvi és coneguda: s’assembla a la que van seguir els països asiàtics que des de 1950 han aconseguit acostar al nostre nivell de vida: Japó, Corea del Sud i més tard Xina; es tracta de fer les coses de manera que els nostres productes i serveis puguin tenir cabuda en el mercat mundial. En el nostre cas, imitar les empreses d’èxit del nostre nucli exportador, que avui encara constitueixen un arxipèlag en un mar de mediocritat.\nAquest canvi no serveix per abordar el gruix de l’atur d’avui, però és indispensable per resoldre el problema del futur, que ja és aquí sota la forma d’atur juvenil. En el futur, un treball qualsevol no n’hi haurà prou. Les prestacions socials que puguem permetre’ns estaran estrictament limitades per la productivitat de la nostra economia, que dista molt d’estar on ens agradaria: avui a Espanya, a tot Espanya amb la possible excepció del País Basc, la proporció entre salaris baixos i alts duplica l’europea.\nLa responsabilitat del canvi recau sobretot en les empreses, ja que la funció social de l’empresari és donar feina de la millor qualitat possible. Durant aquesta crisi la societat s’ha fet creditora dels empresaris, perquè la recuperació de posicions dels nostres productes en els mercats internacionals s’ha aconseguit en exclusiva a costa dels salaris, ja que els marges s’han mantingut i han augmentat en algunes ocasions. Només si aquests marges es gasten en millores podran donar-se per ben emprats. En aquest procés l’empresari és insubstituïble. No pot, per descomptat, substituir el Govern, les funcions són ben diferents. En primer lloc, el Govern no hauria de deixar-se arrossegar a aventures com les del Barcelona World-o el Madrid-Las Vegas-que no serveixen, diguin el que diguin els seus promotors, ni per abordar el problema de l’atur a curt termini. A més, el Govern hauria de tractar de fer la tasca de l’empresari, sobretot la del petit, una mica menys difícil; hauria de recordar en tot moment que Espanya (tota Espanya) està a la cua del món civilitzat pel que fa a la facilitat per crear empreses i fer negocis. Potser no estaria malament que la nostra posició en aquest palmarès de països fora un dels paràmetres que serveixen per avaluar la qualitat de l’acció de govern.\nAbans de res, els governs haurien de donar a la ciutadania la impressió que consideren l’atur com un seriós problema, i que dediquen a la solució el millor dels seus esforços. El ciutadà corrent només sap què fa el Govern pel que d’aquesta veu i sent, i en aquest torrent d’informació l’atur ocupa una modesta posició, que alguna relació ha de guardar amb la importància que de debò concedeix a l’assumpte el govern.\nCal observar que en aquest aspecte el Govern de Madrid li porta avantatge al de la Generalitat, que sembla supeditar-ho tot a l’autogovern, sent així que aquest no és condició necessària-hi ha moltes coses que es poden fer sense xocar amb “Madrid” – ni de bon menys suficient, per bones que siguin les intencions.\nEn el fons, per abordar seriosament el problema de l’atur només cal fer el que Newton qui, quan li preguntaven com se li acudien les idees tan extraordinàries, diuen que va contestar: “Pensant sempre en elles”. Un exemple a seguir.


Hard conditions · Tribuna.cat\nDimarts, 10 de gener del 2012 | 17:26\nDe Guindos, Pressupost, Malbaratament, Autonomies\nQuan un Ministre espanyol és entrevistat per un diari estranger acostuma a explicar-se de manera més entenedora i fins i tot, depèn de qui, més sincera.\nDes d'aquest punt de vista, l'entrevista del Ministre d'Economia del Govern espanyol, el Sr. Luís de Guindos, és tot un exercici de transparència respecte a les seves intencions en matèria de control dels pressupostos autonòmics: "The liquidity difficulties are truly an opportunity to impose hard conditions and measures in terms of reining in the deficits of the autonomous regions."\nLa veritat és que per aquells que hem anat seguint la pista al Sr. Ministre d'Economia en aquests darrers anys, una afirmació com aquesta no és cap novetat. De Guindos i altres persones rellevants del pensament econòmic popular estan molt convençudes que Espanya té un doble problema: el descontrol de la despesa de les autonomies i el pes de la despesa social, que en la pràctica, acaben sent la mateixa cosa. I la crisi ha estat i és una excel•lent oportunitat per posar fil a l'agulla.\nPer una banda, portem ja una llarga temporada de campanya sistemàtica, dins l'Estat però molt clarament també en la premsa econòmica global (Financial Time i The Economist), per situar la "festa" que ha viscut l'economia espanyola en aquests anys, en l'àmbit de les decisions preses per les Comunitats Autònomes.\nL'asfixia financera de la Generalitat ha deixat ser doncs una hipòtesi, és una realitat que cada dia és més evident.\nÉs obvi que hi ha raons importants per ser crítics respecte a determinades decisions de despesa pública: des del finançament d'alguns grans esdeveniments fins al finançament de grans infraestructures inútils. Però en tot cas, està clar que en aquest plantejament hi ha també molt càrrega política antiautonomista, i específicament, anticatalana. Les crítiques als costos de la política exterior de Catalunya o al de les televisions públiques autonòmiques en són els més paradigmàtics. I és que en el fons, no els preocupa tant el cost d'aquests serveis com els seus efectes en termes de construcció nacional. L'encert però, d'aquests plantejaments és que estan aconseguint traslladar a amplis sectors de l'opinió publica, un clar nexe entre autonomia i malbaratament, deslegitimant, en nom del bon ús dels recursos públics, opcions imprescindibles per a una comunitat nacional com la catalana.\nI per altra banda, el consens que gira al voltant de l'ortodòxia vigent a Europa sobre la necessitat de reduir dràsticament els dèficits públics a curt termini, acabarà gravitant bàsicament, sobre la despesa de les Comunitats Autònomes. Ho varem patir ja amb les exigències de la Salgado amb Catalunya i ho veurem durant les properes setmanes, amb en Montoro.\nEl drama de tot plegat és que la crisi posa de manifest més que mai, els límits legals i polítics de l'autogovern de Catalunya en matèria financera. Límits que han estat incrementats després de la darrera reforma de la Constitució respecte a: la capacitat d'endeutament a llarg termini, la possibilitat de pujar o baixar impostos o la introducció de nous mecanismes de finançament dels serveis públics. L'asfixia financera de la Generalitat ha deixat ser doncs una hipòtesi, és una realitat que cada dia és més evident.\nEm sotmetré a una qüestió de confiança per aclarir amb quines majories assolirem el full de ruta cap a l'estat català\nJunqueras: "Passi el que passi avui, seguirem endavant, amb la mateixa determinació"\nLa fotografia · Economia\nJunqueras lliura al Parlament el projecte de llei de pressupostos de la Generalitat per al 2016\nCom peixos fora de l'aigua\nCasas: "El pressupost del 2014, que ja cuinen CiU i ERC, ha de ser més ambiciós pel que fa a projecció exterior"\nRusiñol: "És important que el Govern se centri ara a fer els millors pressupostos possibles, pensant en el 2014. Cal un país sense esquerdes socials"


Consulta i Quiròfans - Dra. Dolors Mejina\namb última tecnologia\nGrup Policlínic està format per deu centres mèdics perfectament coordinats i és la xarxa més important de Centres Mèdics Assistencials de Catalunya no vinculada a la Sanitat Pública i sense hospitalització, realitzant una mitjana de 30 000 visites mèdiques mensuals.\nConsultes amplies. Ampli ventall d´especialistes i profesionals sanitaris per donar cobertura privada i a les principals mútues mèdiques per tal d´orientar al pacient sobre els millors tractaments reparadors i estètics.\nUn model d´excel.lència asistencial per al segle XXI. El centre disposa de l´expertensa professional i la dotació tecnològica necessaria per donar el millor servei a cada usuari.\nAmb totes le prestacions de nivell hospitalari que donen la màxima seguretat durant tot el procés quirúrgic; compta a més amb instal.lacions amplies, luminoses i còmodes orientades a oferir un comfort complet als pacients.\nCENTRE MQ REUS (Clínica Fàbregas)\nCentre mèdic-quirúrgic al centre de la ciutat, amb més de 30 especialistes i 20 especialitats. Compta amb concert amb les principals mútues mèdiques.\nProfesionals, serveis i equipaments necesaris per a realitzar tot tipus d´asistència als pacients.


Pokémon Món Misteriós: Equip de Rescat DX - APcritics\nAquest joc de ben segur serà un fort cop de nostàlgia pels fans més antics de la saga Pokémon, ja que és una reversió dels jocs originals per a Nintendo DS i Game Boy Advance en els que encarnàvem a un Pokémon i exploràvem els nivells lliurement, fent-nos amics de molts altres Pokémon que trobàvem en el camí.\nI això és exactament el que trobem en aquest joc, però millorat gràcies a les noves possibilitats que ens ofereix una consola com la Nintendo Switch. En aquest joc encarnarem a Pikachu, Eevee o Charmander i podrem crear un equip amb els amics que més ens agradin i podrem fer missions per salvar Pokémon en els nivells generats aleatòriament.\nUna cosa que pot semblar insignificant però ens ha agradat molt, és que el Pokémon que seràs en el joc és decidit a partir d’un qüestionari, i pensem que això fa que ens doni la sensació de connectar millor amb el Pokémon que ens toqui.\nSi vas jugar als jocs originals, no et podem recomanar prou aquest joc, i si no els vas jugar, també et recomanem que els hi donis una oportunitat, ja que és una manera molt diferent i divertida d’experimentar l’univers Pokémon.


Ja pots demanar els Cupons ACCIÓ a la competitivitat de l'empresa 2020\nInici > Ja pots demanar els Cupons ACCIÓ a la competitivitat de l’empresa 2020\nACCIÓ ha obert la convocatòria 2020 per sol·licitar els Cupons ACCIÓ a la competitivitat de l’empresa. Aquests cupons permeten a les empreses contractar serveis que les permetin satisfer necessitats específiques. Amb aquests cupons, les empreses catalanes podran iniciar-se en el món de les exportacions, o bé implementar noves tecnologies al seu model productiu. També podran modernitzar el seu model de negoci per adaptar-lo a les noves tendències de mercat. D’altra banda, els Cupons ACCIÓ a la competitivitat també contemplen solucions per tal de buscar noves fonts de finançament. Finalment, també hi haurà una partida destinada a ajudar qualsevol empresa, sigui una startup o una de ben consolidada, a superar l’actual crisi causada per la Covid-19.\nEls Cupons ACCIÓ ofereixen a les empreses descomptes econòmics directes que es poden bescanviar per serveis d’internacionalització, innovació, noves tecnologies, finançament o estratègia empresarial. Tot això, amb l’assessorament d’experts acreditats per ACCIÓ. Aquest any, hi haurà una àmplia oferta pel que fa a variants i tipologies, per tal d’adaptar-se a les necessitats de totes les empreses.\nQuins tipus de Cupons ACCIÓ a la competitivitat de l’empresa hi ha?\nEn total, hi ha cinc tipus de cupons dels quals les empreses podran beneficiar aquest 2020:\nEls cupons a la internacionalització ajudaran les empreses a desenvolupar un pla de promoció internacional. També oferiran la possibilitat de contractar un Export Manager.\nEls cupons a la indústria 4.0 ajudaran a implementar serveis d’innovació i tecnologies de la indústria 4.0 per millorar els productes, els serveis o els processos de l’empresa.\nEls cupons a la innovació i l’estratègia aniran orientats al desenvolupament de noves iniciatives disruptives, assessorament fiscal, aplicació de models de gestió per la innovació i el foment de l’economia circular.\nEls cupons al finançament oferiran a les companyies l’anàlisi de la seva situació econòmica, a més realitzar estimacions financeres de cara al futur per tal de desenvolupar estratègies.\nFinalment, els cupons a les startups tenen l’objectiu d’ajudar a les noves empreses a superar la crisi causada per la Covid-19. Per a aquest efecte, es proveirà d’assessorament en finances, màrqueting, gestió de personal, millora de processos i estratègia de negoci.\nEls Cupons ACCIÓ a la competitivitat permeten a les empreses subcontractar un proveïdor que els presti els serveis que necessiten. Tanmateix, aquest proveïdor ha d’estar autoritzat per ACCIÓ. Pots consultar les llistes de proveïdors autoritzats al web d’ACCIÓ, així com els requeriments específics per tal d’optar a cadascuna de les tipologies de cupons.\nSeat explora el futur de la mobilitat urbana al nou episodi del seu podcast\nDotze centres formatius impartiran la formació d’alt nivell digital impulsada pel Govern i Mobile World Capital Barcelona


Siringa a Premià | Metamorfosejats!\nAquest article s'ha publicat dins de Endevinalles, General, Narracions de mites clàssics i s'ha etiquetat en Competència literària, Recreacions, Siringa per ainablanch. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n5 comentaris a “Siringa a Premià”\njust pradera el 25 gener 2022 a les 12:20 ha dit:\nMolt original no me cansat de llegir la veritat esta bastant ven desenvolupat.\nLaura Costa el 25 gener 2022 a les 18:14 ha dit:\nEl situaria a l’institut, ja que això passa molt sovint però sobretot fora i per desgràcia arreu del món. La història que ha explicat l’Aina de primer de batxillerat es un exemple on es pot veure com es pot sentir aquella persona. A part representa molt bé el mite. Una de les relacions que te es quan la mare es posa el casset per relaxar-se, en el qual s’escolta un vaporós so de flauta, també quan es queda acorralada a la riera, també les dos son perseguides, igual que en el mite.\nYesenia Lopera Fernandez el 26 gener 2022 a les 19:27 ha dit:\nA quin indret de Premià de Mar situaríeu el mite? A la riera del costat de l’institut.\nSabríeu trobar referents clàssics a l’actualitat amb aquest mite? Sí, tots els assetjaments sexuals.\nQuina relació hi trobeu? Encara hi ha violacions en tot el món i de totes les edats.\nMarcel Costa el 8 febrer 2022 a les 12:22 ha dit:\nJo el situaria a la riera del costat de l’institut.\nSí, tots els assetjaments, violacións i agresións.\nHi ha violacions en tots els països del món i cap a nois i noies totes les edats.\nDavid Canal el 11 febrer 2022 a les 12:13 ha dit:\nA la riera del costat de l’institut.\nSí, tots els assetjaments sexuals.\nEncara hi ha violacions en tot el món i de totes les edats.


El CAEM restaura amb èxit una obra del segle XVII - CAEM - Especialistes en art\n“Matrimoni místic de Santa Caterina d’Alexandria i Sant Sebastià”, d’escola italiana, que segueix un model de Correggio, va arribar a les instal·lacions en un greu estat de conservació.\nDesprés d’un procés exhaustiu, l’equip del CAEM ha finalitzat la restauració de “Matrimoni místic de Santa Caterina i Sant Sebastià”, llenç que va rebre en un estat molt precari i que s’ha aconseguit recuperar tant de les ingerències del pas del temps i d’un mal condicionament, així com dels desperfectes ocasionats per la mà humana en processos de restauració anteriors.\nL’equip de restauradores, basant-se en un criteri que equilibra la intervenció i el respecte cap a l’obra de l’artista, ha aconseguit recuperar la vivacitat dels colors i reparar els desperfectes que havien convertit una obra d’una qualitat notòria en una peça que feia justícia al seu estat original.\nAquest treball se suma a les exitoses restauracions anteriors efectuades sota el segell del CAEM, com ara la Verge de la Llet atribuïda al cercle de Jos van Cleve (c. 1525) o l’Ecce Homo de finals de segle XVII, entre d’altres. En aquest cap, tot i això, el treball que s’ha dut a terme amb aquest “Matrimoni místic” ha suposat un exercici d’estudi i precisió encara més complex, a arrel del mal estat de l’obra al moment de la seva arribada al centre.\nPrevious Post Col·laboració del CAEM al seminari internacional L’essenziale è invisibile agli occhi: indagini sulla pittura in Italia tra Rinascimento e Barocco celebrat a la Universitat de València Next Post El CAEM atribueix una obra a l’autoria de Joaquim Sunyer


BarcelonaLa por personal i col·lectiva s’aboca cada dia a les vuit del vespre als balcons de mig món en forma d’aplaudiments i suport al personal mèdic que s’esforça i s’afanya per controlar la covid-19. És aquesta mateixa por la que facilita que la ciutadania assumeixi que es controlin i s’envaeixin les seves dades més íntimes. N’alerten organitzacions i experts. Una simple aplicació en què l’angoixat ciutadà emplena formularis amb el seu nom i número de la seguretat social i introdueix els símptomes en cada moment pot contenir una informació molt valuosa, que a la llarga pot caure en mans que en faran negoci. Les dades de milions de persones són un valor de compravenda que va a l’alça.


▷ ⭐Definició de contrabandista⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de contrabandista\nDefinició de contrabandista\nara pots trobar La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula contrabandista, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que veuràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil entendre què significa contrabandista.\nPersona que fa el contraban.\nSinònims de contrabandista\n¿Cóm es diu contrabandista en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice contrabandista en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en espanyol contrabandista has de saber que la seva traducció és contrabandista pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar contrabandista\nLlienan Mapu també ofereix la possibilitat de gaudir una travessia de tres dies i dues nits […] denominada «El vell contrabandista«.\ne) Traslladar les instal·lacions dels […] llocs fronterers a la frontera física; f) Combatent la tradició contrabandista amb programes socioeconòmics\nLa víctima, un serbi de Kosovo, […] era un conegut contrabandista de combustible.\nL’agitada aventura contrabandista que vivim al […] Tap de Darien ens havia fet per moments oblidar que la guerrilla […] també ens sotjava en aquesta zona de Colòmbia.\nUn gran criador de bestiar i contrabandista, la seva impulsiva filla, […] apassionada pel pilot de l’avió del seu pare, i el pistoler […] encarregat de portar-la de tornada – ell mateix víctima d’una història d’amor.\nEl BBVA de Puerto Rico està acusat de […] haver ajudat a contrabandista de drogues colombià […] Marc Aurelia Royo Anaya a blanquejar […] diners, utilitzant comptes en paradisos fiscals com ara les Illes Caiman, a través de la pròpia unitat i de la seva branca de banca privada, van dir les fonts.\nEnrique es troba a la població mexicana de […] Altar on tracta, com diversos milers de persones més, de […] aconseguir que un contrabandista l’ajudi a creuar […] la frontera.\nEls meus articles sobre un contrabandista turc van ajudar a […] l’administració greco-xipriota a aconseguir el retorn d’objectes […] des Indianapolis al sud de Xipre.\nCamí freqüentat pel Hurdano a la recerca de productes com l’oli, per posteriorment vendre’ls o canviar-los per altres a Castella, […] aquest pas comunica amb l’antigament anomenada […] «Verea dels contrabandista» procedent de [. ..] la província de Salamanca.\nIan WHITE – contrabandista de tabac que va planejar […] i va organitzar un frau relacionat amb l’IVA per valor de £ 6 milions.\nCom saben que aquest contrabandista de licors aquí no està […] predestinat a Vida?\nLuis Frank Tello […] Candelo, presumpte contrabandista de narcòtics colombià, […] a qui les autoritats nord-americanes busquen […] per càrrecs de tràfic de cocaïna, ha estat detingut a Caracas, Veneçuela, li va dir Tarek el Aissami, ministre de l’Interior i de Justícia, a AP.\nhan detingut tres contabandistes a la frontera.\nUn contrabandista que fa el viatge […] de Cuba a Mèxic en una llanxa ràpida pot obtenir fins a $ 30,000 per cada viatge, a […] sovint coordinant-se amb vaixells més grans que poden introduir una major quantitat d’immigrants sense ser detectats .\nEn trencar fronteres materials, el […] artista es converteix en contrabandista d’imatges entre […] les cultures.\nAquests papers poden incloure l’agricultor, l’obrer, el baró […] de les drogues, el contrabandista, el traficant, […] l’usuari, etc. S’utilitza diners fictici […] i es dóna a cada actor una suma que representa la seva riquesa.\nEl contrabandista va ser arrestat.\nA aquest contrabandista no li va importar […] en absolut aquest petit nen «, va dir l’agent.\nEUROPA – Notícies de Premsa – Pena de […] presó per a un contrabandista de cigarrets […] nord-americà\nPoden ser portats per un contrabandista a una destinació diferent […] del pactat.\nSegons el diputat Gorgen, qui va interposar la denúncia a Rio Grande do Sul, ara toca a les […] autoritats policials, judicials i […] agrícoles identificar el contrabandista, posar fi al contraban […] i responsabilitzar a Monsanto, propietària de la patent.\nUn contrabandista que fa el viatge de Cuba a Mèxic en una llanxa ràpida pot obtenir fins a $ 30,000 per cada viatge, sovint coordinant-se amb vaixells més grans que poden introduir una major quantitat d’immigrants sense ser detectats.\nEl president de l’AC correctament qüestiona la validesa de l’objecció per […] part d’Austràlia, basat en una «creença» sense fonament sobre una possible associació […] amb un possible contrabandista.\nDissenyat per l’Jesuïta Blanqui i construït per un […] curiós personatge, el contrabandista Joan de Narbona.\nUn contrabandista va portar a la […] frontera i des d’allà es va traslladar a Suècia amb tren i en automòbil.\n70. Un altre membre del grup va afirmar que havia promès pagar […] 5.000 dòlars a un contrabandista per passar-ho al Sud.\nLa inspecció de vehicles de passatgers i camions de càrrega no és […] minuciosa, de manera que un contrabandista enginyós pot amagar […] amb força facilitat no només […] explosius, armes lleugeres i municions, sinó també armes pesades acoblades i no acoblades, com míssils i coets, amagats en compartiments i panells de camions de càrrega i vehicles de passatgers.\nLuis Frank Tello […] Candelo, presumpte contrabandista de narcòtics colombià, […] capturat a Veneçuela


Ivan Sànchez Rodriguez ha mantingut una reunió amb l’alcalde Marc Aloy Guàrdia per parlar de diferents temàtiques que afecten les dues ciutats. L’alcalde de Berga ha fet una passejada per conèixer els diferents projectes en marxa a Manresa com el Museu del Barroc, la nova seu del Govern de la Generalitat, el Mercat de Puigmercadal, l’Anònima o el projecte d’habitatge cooperatiu al Centre Històric.\nL'alcalde de Berga fa la seva primera visita oficial a l'Ajuntament de Manresa. Foto: AJM\nL’alcalde de Manresa, Marc Aloy Guàrdia, ha rebut a l’Ajuntament de Manresa el nou alcalde de Berga, Ivan Sànchez Rodriguez, que feia la seva primera visita institucional al consistori manresà, i va anar acompa nyat per la primera tinenta d’alcaldia i regidora de Cultura, Festes, Patum, Recursos Humans i Feminisme i LGTBI, Roser Valverde i Lojo. Sànchez és alcalde de la ciutat berguedana des del juliol passat després de substituir l’anterior alcaldessa, Montse Venturós i Villalba.\nAloy i Sànchez s’han reunit per parlar de diferents temàtiques que afecten les dues ciutats de la Catalunya Central, especialment per tractar qüestions relatives a mobilitat (infraestructures ferroviàries i viàries), temes socials, culturals, seguretat i altres temes d’interès comú.\nDesprés de signar el Llibre d’Honor de la ciutat, l’alcalde de Berga ha fet una passejada per diferents punts de la ciutat per conèixer alguns dels projectes i equipaments més rellevants que estan en marxa a la capital del Bages com el Museu del Barroc, la nova seu del Govern de la Generalitat, el Mercat de Puigmercadal, l’Anònima o el projecte d’habitatge cooperatiu al Centre Històric, entre d’altres.\nArxivat a: MANRESA BERGA


Records de l'Escala: Un Juliol amb gust a avançat setembre\nUn Juliol amb gust a avançat setembre\nEL “NO JULIOL” de 2011\nA les acaballes d’un Juliol meteorològicament extraordinari, és moment de fer balanç, cercar-ne les causes i fer un resum de les conseqüències. Les temperatures de més de 2ºC per sota de la mitjana i l’elevat registre de precipitació d’entre 70 i 80mm, als observatoris escalencs, són les principals variables meteorològiques que ens permeten afirmar sense embuts que s’ha sortit de la normalitat climàtica dels darrers 30 anys. Altres paràmetres climàtics més secundaris com l’elevat nº de dies amb tramuntaneta i l’alt percentatge de dies amb cel ennuvolat acaben per reafirmar d’hipòtesi inicial.\nPerquè? (Paraula de “Mou”) Quina dinàmica atmosfèrica ha provocat tot aquest rebombori?\nLa primera clau que obra el pany d’aquest enigma la tenim en la posició del famós anticicló de les Açores. A l’estiu adopta una posició de falca sobre la península,afectant-nos plenament ,ja que està decantat més cap a l’est .Sota aquesta falca anticiclònica que s’estén per tot el nord i est peninsular hi trobem la també coneguda baixa tèrmica, associada a les càlides terres del sud. Doncs enguany, aquest centre d’acció d’altes pressions està desplaçat clarament cap a l’oest, permetent la baixada del corrent en jet per l’Atlàntic cap a latituds inusualment baixes, posició més pròpia de primavera i tardor.\nLes baixes pressions que acompanyen al jet han circulat per Anglaterra i el centre d’Europa , al mateix temps que ens enviaven un reguitzell de fronts i línies d’inestabilitat , tot intercalat amb l’entrada de vents del nord, no pas molt intensos. L’Aire fred en alçada que ens ha arribat de nord a sud és la segona clau de tot plegat. La combinació d’aquest aire fred en alçada i les temperatures càlides i/o temperades d’aquesta època formen el còctel idoni per desencadenar potents tempestes com la que ens afectà el dia 26 de Juliol , deixant 50mm a la nostra vila entre les 14 i les 20h.\nExtraordinari? N’hem viscut de semblants?\nSi ens acollim a la definició “d’extraordinari” com a valor o valors fora de la normalitat, podem afirmar rotundament que si. Un altre tema molt diferent és considerar-ho com a únic. De juliols frescos i plujosos en trobem diversos si regirem les dades climàtiques d’anys enrere. Els anys 1922,1932,1940,1943,1976,1977, 1987,1992,2001,2002 i 2011 han destacat per plujosos i els anys 1919,1922,1932,1939,1948,1954, 1977,1980, 1992, 2002 i 2011 per anormalment frescos en la sèrie meteorològica més llarga i fiable de Catalunya (Obs.Fabra a Barcelona). Ja veiem com el juliol de 2011 no ha trencat motlles , però si que ha suposat un trencament radical de la dinàmica més càlida dels 90’s i 00’s, al mateix temps que evidencia que la calorada de l’estiu de 2003 és l’equivalent a la fredorada del 56, fets únics i gairebé irrepetibles.\nEl darrer apunt que val la pena destacar es “l’encert” creixent dels anomenats models meteorològics estacionals , que ens ajuden a esbrinar tendències pels propers mesos. Al Maig ja albiraven un Juny i Juliol frescos i plujosos , ara veurem si també encerten el que pot passar a l’Agost o pel contrari, ens haurem de quedar amb aquella dita tan nostrada de que “una flor no fa estiu”.\nPublicado por Sergi Corral Buela en 20:27


Guanyem Girona reclama més espais públics per a gossos - Diari de Girona\nEl grup considera que són "insuficients" els quatre recintes on es poden portar deslligats els animals\nraquel gironès girona 19.09.2019 | 17:04\nUn gos, al parc del Migdia. Aniol Resclosa\nUn gos, al parc del Migdia.\nEl grup municipal de Guanyem vol més espais públics per a gossos a Girona. La formació considera que són "insuficients" els quatre recintes on es poden deixar lliure els animals a la ciutat. Aquests indrets són la Devesa, el parc del Migdia, el Mas Masó i a Vila-roja. És per aquest motiu que el grup aposta per ampliar les àrees d'esbarjo dedicades exclusivament als animals de companyia.\nLa formació explica que a Girona "cada vegada hi ha més gossos". Segons dades de la Memòria de l'Àrea de Sostenibilitat, Medi Ambient, Participació, Seguretat i Cooperació de l'Ajuntament, de 2015 a 2018 s'ha passat de 2.356 a 3.285 gossos registrats.\nLa regidora Dolors Serra apunta que aquesta "manca d'espais" sovint "provoca tensions entre els amos dels gossos i la resta de vianants". "Hem d'aconseguir que l'augment de gossos no provoqui situacions que malmetin la convivència; això passa inevitablement per introduir més espais on els animals puguin moure's lliurement", explica Serra. La regidora de Guanyem adverteix que si no s'ofereixen solucions els amos continuaran portant a passejar deslligats els animals en llocs no regulats. A més, la formació municipalista considera que els propietaris de gossos paguen una taxa de 33,60€ anuals per la qual no se'ls hi ofereixen prou serveis.\nD'altra banda, des de la formació municipalista també han indicat que caldria millorar les instal·lacions ja existents. "Alguns dels espais públics per a gossos són massa petits, no disposen de fonts per als animals ni tampoc de portes dobles per evitar que s'escapin", assenyala Serra en un comunicat. Tot i això, Guanyem valora positivament la recent implementació d'itineraris canins a les hortes de Santa Eugènia, les ribes del Ter i l'Onyar i la zona de la Font del Ferro a la Vall de Sant Daniel.\nMés multes a qui no recull els excrements\nSerra apunta que "alhora que posem al dia les instal·lacions per una realitat en augment, també cal tallar d'arrel les actituds incíviques". Així doncs, des de Guanyem també proposen iniciar una campanya de sancions per als propietaris que no recullin els excrements dels animals, una queixa cada cop "més habitual" entre els veïns segons la regidora del partit de l'oposició.