Podemos presenta una moció de censura contra Rajoy – TOT PLEGAT\nBICIUAB I PROCÉS. Podem decidir?\nGir al cas Pujol\nPodemos presenta una moció de censura contra Rajoy\nNou servei de bicicletes a l’Autònoma\nEUA ATACA SÍRIA i OPERACIÓ CATALUNYA. L’estratègia és improvisar?\nL'informatiu d'UABràdio. Ho volem simple\nmayo 5, 2017 Amés Grup 0 Comentarios espanya, podemos, política, pp\nA la llum de les últimes revelacions sobre la corrupció dins del Partit Popular i els intents d’ingerència del partit dels diferents poders de l’estat, Unidos Podemos va promoure ahir una moció de censura contra el govern de Mariano Rajoy, la tercera que es debatrà en la democràcia espanyola després dels intents fallits de Felipe González i d’Antonio Hernández Mancha.\nNo obstant això, Podemos manca de suport parlamentari suficient\nAra per ara, PSOE, Ciutadans i el PNB han rebutjat donar suport a la proposta. No obstant això, el partit morat ja ha avançat que presentarà la moció la secundi o no el PSOE.\nSegons va declarar Pablo Iglesias ahir a la roda de premsa, la moció de censura és un imperatiu ètic i, per tant, és necessari presentar mesures urgents per treure al PP de les institucions, o com ell cataloga en les declaracions “el virus del govern”.\nEl grup parlamentari, que només ha rebut suport de Comrpomís i d’ERC, considera que la situació és d’excepció democràtica” i que el que està en joc és la pròpia viabilitat de l’Estat de Dret.\nConseqüentment, quina ha estat la resposta del PP?\nEl portaveu del PP, Rafael Hernando, va respondre a l’acció dient que “Espanya no està per xarlotades“. Reta a Podemos a dur la moció a terme, qüestió que creu inviable.\nDesprés d’això se’n va burlar de Podemos demanant que deixes de fer el ridícul i el numeret i es centrin en proposar bones iniciatives.\nQuines han estat les reaccions de la resta de l’oposició?\nPrimerament, Antonio Hernando, portaveu del PSOE, ha parlat de mala fe i falta de rigor d’Iglesias ja que ha actuat pel seu propi compte sense consultar abans amb els altres grups parlamentaris de l’oposició.\nCiutadans per la seva part, dictamina que la presentació de la moció és tot un espectacle, un circ en el qual no estan disposats a participar.\nFinalment, Aitor Esteban,portaveu del PNB, considera que es tracta d’una “incompetència absoluta” que pot provocar l’efecte contrari i enfortir el partit capdavanter.\nQuè n’ha dit la premsa de Tot Plegat?\nPer una banda, la Vanguardia ha estat l’únic mitjà analitzat afí a la moció. Dictamina que la iniciativa de Podemos en termes polítics i fins i tot històrics, pot ser comprensible però no té futur.\nD’altra banda, diaris com l’ABC i El Periòdico creuen que la moció és una plataforma de propaganda i un anunci sobreactuat. Només és una estratègia per refermar el lideratge del cap de l’oposició i evidenciar la debilitat del cap de govern.\nFotografia: La Vanguardia. EFE\n← Nou servei de bicicletes a l’Autònoma\nGir al cas Pujol →\nabril 11, 2017 Amés Grup 0\nJOSEP MORAGAS. Justícia polititzada\nmarzo 5, 2017 Amés Grup 0\nNATÀLIA ESTEVE. Vicepresidenta de l’ANC\nmayo 5, 2017 Amés Grup 0\nSi totes les acusacions apuntaven a Jordi Pujol Ferrussola, l’escorcoll del domicili dels Pujol ordenat pel jutge De La Mata\nEUA ataca una base aèria de Síria\nUn programa d'Amés Grup\nCopyright © 2018 TOT PLEGAT. Todos los derechos reservados..


Un error en el càlcul de l'IVA encareix la millora del centre cívic de Riudaura - Diari de Girona\nEls veïns votaran per internet i de manera presencial entre el 25 de febrer i el 3 de març si volen tirar endavant el projecte de reforma\nUn moment de la presentació del projecte, el diumenge passat. foto: ajuntament de riudaura\nUn moment de la presentació del projecte, el diumenge passat.\nL'Ajuntament de Riudaura ha modificat el pressupost per a l'adequació del centre cívic. Durant la celebració de la presentació del projecte del centre cívic d'RCR Arquitectes, un dels assistents va exposar el dubte de si l'IVA aplicat al projecte que es presentava era correcte.\nDesprés de l'acte, l'Ajuntament ha esbrinat el dubte i ha comprovat que s'hi havia aplicat un 10% d'IVA com si es tractés d'un habitatge i que s'hi havia d'aplicar el tipus d'IVA general del 21%.\nAixí doncs, el projecte pressupostat de manera inicial en 592.114 euros passa a tenir un cost total de 651.326, 28 euros.\nEl diumenge, dia 17 de febrer, va tenir lloc la presentació del projecte del centre cívic en un acte previ a la consulta popular que està programada entre els dies 25 de febrer i 3 de març.\nRepresentants del grup d'arquitectes RCR (autors del centre), dels enginyers Clusells (responsables en part de la possible reforma) i del Consorci de Medi Ambient i Salut Pública de la Garrotxa (SIGMA) van ser presents a l'acte per tal de respondre els dubtes dels veïns assistents.\nEn el decurs de l'acte, Rafel Aranda, d'RCR arquitectes, va respondre a Olot Televisió que en el seu moment van voler fer un projecte molt ambiciós amb pocs recursos. Va afegir que confiaven en una voluntat política de fer aportacions per completar l'equipament. No obstant això, segons va declarar, els interessos polítics no van seguir la idea de completar l'edifici.\n15 anys amb usos limitats\nEl centre cívic va tenir un cost aproximat de 82 milions de pessetes i va ser inaugurat el 1999 i tancat quatre anys després. L'Ajuntament el va tancar per considerar-lo incòmode i mancat de seguretat. El 2009, amb un ajut de la Generalitat van reformar la part inferior de l'edifici, que des de llavors va ser usada. El 2015 van fer-hi més millores i van poder ampliar-ne les utilitats.\nEls problemes estan en la part superior i més visible. El 2 de febrer del 2015, RCR arquitectes va enviar una carta a l'Ajuntament. La carta exposa la voluntat amb la qual van treballar i el fet que van repartir el projecte en 3 fases. Un cop van tenir el projecte acabat, els arquitectes van fer arribar un manual per a l'ús i el manteniment del centre cívic. Segons la carta, l'Ajuntament llavors existent no va seguir les instruccions pel fet que el centre cívic es va convertir, segons ells, en un instrument de debat polític.\nTot i això, el gabinet d'arquitectes va mantenir el contacte amb l'Ajuntament per trobar solucions tècniques als problemes de l'edifici i buscar conjunts finançaments per resoldre'ls.\nFinalment, el 2015 van arribar a un acord amb l'Ajuntament per fer un projecte que resolgués els problemes de l'edifici. RCR va assumir fer-se càrrec del 25% del cost de l'adequació, la resta l'assumeix l'Ajuntament, la Diputació de Girona i la Generalitat.\nEls veïns podran decidir per internet o de manera presencial a l'Ajuntament.


La Comissió de Drets Humans aprova una moció contra Cuba\n17 abril 2021 22:52\nAgències | 15 abril 2005\nLa Comissió de Drets Humans de les Nacions Unides decidí ahir, a instàncies de Washington, mantenir la pressió sobre Cuba perquè permeti la visita d'un relator especial per suposades violacions als drets humans. La moció dels EUA, una de les més polititzades en la sessió anual fou aprovada amb 21 vots a favor, 17 en contra i 15 abstencions.\nLa Unió Europa, que ha tractat de millorar les relacions amb l'illa caribenya després de quasi dos anys de tensions per l'encarcerament de 75 dissidents el març del 2003, copatrocinà la resolució.\nCuba reaccionà amb indignació al suport europeu a la moció i digué que les relacions amb el bloc estan en perill i que Mèxic, aliat històric de l'Havana, negocià el vot a Ginebra a canvi del suport de Washington per aconseguir dirigir l'OEA.\nPer la seva banda, Cuba presentà a la Comissió una moció que demanda una «investigació imparcial i independent» sobre la situació en què es troben els presoners a la base naval nord-americana de Guantánamo.\nL'anunci el féu el canceller Felipe Pérez Roque a l'Havana hores després que el Govern de Fidel rebés un revés a la comissió, en ser aprovada la resolució dels EUA sobre els drets fonamentals.


Tàrrega dóna veu aquest diumenge 5 de novembre al teatre social de la veterana companyia andalusa La Zaranda - Tàrrega Televisió\nNova cita del cicle escènic de la capital de l’Urgell organitzat per la Regidoria de Cultura · “Ahora todo es noche” sintetitza el simbolisme poètic i la innovació visual que caracteritza el grup\nLa Temporada de Teatre 2017 – 2018 de Tàrrega continua aquest diumenge 5 de novembre de la mà de la veterana companyia andalusa La Zaranda – Teatro Inestable de Ninguna Parte. Els de Jerez de la Frontera duran fins a la capital de l’Urgell el seu darrer espectacle, “AHORA TODO ES NOCHE”, un drama social que reflexiona sobre l’existència humana a través d’un grup de captaires. La Zaranda porten més de 40 anys dalt els escenaris mantenint-se fidels a les seves senyes d’identitat: simbolisme poètic, compromís social i expressivitat visual. Si bé ells defugen d’aquesta etiqueta, són considerats en l’àmbit de les arts escèniques una companyia de culte, referent per a molts creadors teatrals. Allunyats de fórmules estereotipades, La Zaranda oferiran al públic de Tàrrega una nova mostra del seu fèrtil imaginari donant veu a personatges desnonats per la societat. Tragèdia, comèdia i esperpent fan de “AHORA TODO ES NOCHE”, escrita per Eusebio Calonge, una de les propostes teatrals més pertorbadores del moment. La funció tindrà lloc a les 7 de la tarda al Teatre Ateneu. Preu: 20 euros. Entrades, abonaments i descomptes a: www.tarrega.cat/teatreateneu.\nActivitat paral·lela: Conferència sobre La Zaranda el dijous 2 de novembre\nLa Regidoria de Cultura de Tàrrega, organitzadora del cicle, també ha preparat com de costum una activitat paral·lela per ajudar a contextualitzar la peça teatral. En aquest cas s’impartirà una conferència sobre la prolífica trajectòria de La Zaranda a càrrec del director teatral Jorge Picó. La xerrada, titulada “LA ZARANDA, UNA COMPANYIA HISTÒRICA · INFLUÈNCIES I REFERENTS” tindrà lloc aquest dijous 2 de novembre, a les 8 del vespre, a la Biblioteca Comarcal de Tàrrega.


Holiday home Saltum C- 3879 Saltum Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Saltum C- 3879Pirupshvarre, Saltum, Dinamarca - Veure al mapaHoliday home Saltum C- 3879Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacions\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Saltum, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Saltum C- 3879, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Saltum C- 3879 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holiday home Saltum C- 3879.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióforn microonesreproductor de DVD/CDcalefacciórentadora empolles d'aigua de cortesiarenta vaixelles Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Sol og Strand t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Els llençols i les tovalloles no estan inclosos en el preu de l'habitació. Podeu llogar-los a l'allotjament per un suplement de 95 DKK per persona o portar els vostres. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


Es reprenen els entrenaments – CF MARTORELL\nDe PREMSA CFM21 de novembre de 2020Sense comentaris\nEls equips del CF Martorell tornaran a entrenar a partir del proper dilluns 23 de novembre al Complex Esportiu Torrent de Llops. Els conjunts blanc-i-vermells reprendran les sessions a la gespa després de prop d’un mes sense fer sessions presencials i s’adaptaran a les normes que dicta el PROCICAT pel que fa als equipaments i instal·lacions esportives.\nSegons les normes que marquen les autoritats sanitàries i municipals, els entrenaments aequipaments a l’aire lliure, com és el CE Torrent de Llops, no podran superar el 50% de la seva capacitat, almenys durant les dues primeres fases de la desescalada, previstes fins a mitjans de desembre.\nEls horaris d’entrenaments es veuran modificats per respectar el toc de queda, que comença a les 22.00h i dura fins les 6.00h de l’endemà, i seran els entrenadors els qui informin als jugadors i jugadores blanc-i-vermells dels dies i hores en què s’entrenarà. A més, els jugadors que s’hagin de desplaçar per assistir als entrenaments els divendres, ho faran acreditats amb un permís del club pel qual poden moure’s més enllà del municipi.\nEntrada anteriorComunicat de la junta directiva sobre la lliga a Primera Catalana\nEntrada següentComunicat dels clubs de Primera Catalana sobre la lliga


L’Hotel Capital és un establiment de 3 estrelles situat a les rodalies de la fira de Montjuïc que consta principalment de dos volums. Malgrat que la normativa urbanística exigia que l’ocupació del solar es realitzés amb un volum únic, l’arquitecte va aportar la solució d’un cos fragmentat en dos: un de formigó clar amb les darreres tres plantes envidrades orientades al recinte de la fira i un altre de peces de formigó gris fos. Aquesta solució permet crear un espai de circulació vertical clarament definit, ple de llum i d’aire al interstici entre ambdós volums. La fusta va ser el material escollit per a posar de relleu els principals espais de l’hotel, com a contrapunt a altres materials protagonistes com el formigó i el vidre.\nL’aproximació a l’hotel es realitza mitjançant un espai circular tancat per taulons de fusta laminada que augmenten d’alçada des dels 2,5 als 5m. S’accedeix a la recepció i al restaurant de l’hotel creuant un estanc per una passarel·la de fusta damunt la qual una pèrgola de vidre laminat difumina la llum produint un agradable efecte.\nL’ambient destaca per la seva sobrietat i senzillesa. La il·luminació ha estat dissenyada per l’arquitecte i els mobles han estat escollits meticulosament, incloent peces de dissenyadors destacats com les butaques i sofàs Cadaqués, de Federico Correa y Alfonso Milà para Santa & Cole.


Sarunas Jasikevicius torna al pavelló on va ser el rei - FC Barcelona\nHomeSeccionsBàsquetPrimer EquipNotíciesSarunas Jasikevicius torna al pavelló on va ser el rei\nSarunas Jasikevicius torna al pavelló on va ser el rei\nEl base lituà va jugar dues temporades al Maccabi de Tel Aviv i va aconseguir dues Eurolligues en un equip de somni amb Maceo Baston, Nikola Vujcic i Anthony Parker A més, també va guanyar dues Lligues i dues Copes a Israel, d’on va marxar el 2005 per provar sort als Indiana Pacers de l’NBA\nJasikevicius, en dues etapes.\nSarunas Jasikevicius viurà aquest dijous un partit especial. Torna al pavelló en què es va consagrar com un dels millors d’Europa. A l’actual Nokia Arena [conegut com la Mà d’Elies] Sarunas Jasikevicius es va exhibir durant dues temporades, en què va guanyar dues Eurolligues a banda de dues Lligues i dues Copes d’Israel. És l’únic jugador, a més, que ha guanyat l’Eurolliga amb tres equips diferents i que n’ha aconseguit tres de forma consecutiva (2003, 2004 i 2005).\nD’aquell equip campió i que va guanyar dues Eurolligues seguides no en queda cap integrant. Els Maceo Baston, Anthony Parker o Derrick Sharp, entre d’altres, ja s’han retirat del bàsquet i Jasikevicius és dels pocs integrants del gran Maccabi que dirigia Pini Gherson que segueix en actiu al màxim nivell europeu. Cal recordar que l’actual primer entrenador del Maccabi, David Blatt, era el segon entrenador de l’equip israelià les temporades en què Saras va formar part de l’equip.\n“No sé com em tornaran a rebre. La temporada passada amb el Panathinaikos em van rebre molt bé i algú malament. Aquest any no ho sé, però el que tinc clar és que vull fer la meva feina”, comenta Saras, preguntat sobre la seva tornada a Israel. A més, explica que “només tinc contacte amb el president i l’‘staff’ tècnic, que és la gent que queda de la meva època”, reconeix el lituà, que després dels dos anys a Tel Aviv va marxar a l’NBA, tot i que no va tenir un pas gaire reeixit pels Indiana Pacers i els Golden State Warriors.\nI és que Saras va tornar a Europa l’estiu del 2007 i va signar pel Panathinaikos, en el qual es va estar tres temporades en una primera etapa. El 2009 va guanyar la seva quarta Eurolliga amb l’equip grec que va dirigir Zeljko Obradovic i el 2010 va abandonar Atenes per marxar al Lietuvos Rytas i al Fenerbahçe. De nou Obradovic el va reclamar i la temporada 2011/12 també la va jugar a Grècia arribant a la Final Four. Va ser aleshores, en l’eliminatòria de quarts de final de l’Eurolliga, quan va tornar per primer cop a Tel Aviv per enfrontar-se al seu exequip (27-3-2012).\nAquest dijous Sarunas Jasikevicius torna al lloc on va ser el rei, on va ser el líder del Maccabi de Tel Aviv més gloriós del segle XXI.\nEls títols de Jasikevicius a Israel\nDues Lligues (2004 i 2005)\nDues Eurolligues (2004 i 2005)\nDues Copes d'Israel (2004 i 2005)


José Blanco, vicesecretari general del PSOE i Ministro de Fomento\nDe tot el sainet dels controladors aeris -sembla que tothom té un parer molt format al respecte- em limitaré a comentar les paraules del Ministro de Fomento, sobre la presumpta incapacitat per exercir la professió, en cas que es pateixi estrès, ansietat o depressió. Concretament, les declaracions de Pepiño van ser les següents:\n"Si una persona alega ansiedad o estrés de forma reiterada tendremos que volver a someterle a nuevas pruebas porque podría estar inhabilitado para desempeñar ese cargo. Si alguna condición de acuerdo a la normativa existente tiene que tener un controlador es su fortaleza psicofísica, incompatible con las causas que ellos alegan para este tipo de bajas"\nUna vegada més, es presenten els problemes de salut mental a l'opinió pública com si es tractés de complicacions mèdiques, derivades de disfuncions internes dels afectats, talment com si els factors psicosocials no tinguessin cap mena d'importància. Ben allunyada del plantejament de Blanco, penso que la primera cosa que caldria analitzar, serien les causes del sofriment, sense descartar que hi pogués haver algun cas concret en el qual la persona estigués, efectivament, mentalment incapacitada per a una tasca de tanta responsabilitat. El fet de patir ansietat, en determinades circumstàncies, pot ser la cosa més natural del món, fins al punt que resulti desitjable i adaptatiu, quan es vulneren els nostres drets com a treballadors. Es tracta d'una mena d'alarma interna que es dispara i dóna una informació valuosa, en referència a les amenaces ambientals. Aquest desassossec ens fa saber que hi ha quelcom que no funciona i és necessari reaccionar, d'una manera o altra. Em pregunto si el Ministre no ha patit mai ansietat, tenint en compte el rang en el qual es troba. Si la resposta fos negativa, hom podria arribar a pensar, fins i tot, que es pren una mica massa a la lleugera la seva comesa política. Posem per exemple l'arxiconegut cas de l'assetjament psicològic a la feina o mobbing. Quan l'afectat pateix un seguit de símptomes derivats de la persecució, cal culpar-lo del seu sofriment? És ell el responsable únic del trastorn? O seria necessari pensar en alguna altra intervenció, a nivell d'entorn laboral? No es poden fer declaracions tan a la lleugera, encara més tenint en compte que els controladors ja han superat unes dures proves de selecció, que els acrediten professionalment. Ho dic, més que res, per no confondre els ciutadans i donar la impressió, una vegada més, que els responsables polítics es treuen les puces de sobre.\npolítica salut mental\nMalauradament, crec que es tendeix encara a veure els trastorns psíquics com una mena de "culpa" del qui el pateix. La idea medieval del "boig" no ens ha abandonat del tot.\n27 de juliol de 2010, a les 11:10\nSi, és més fàcil i còmode dipositar la culpa a la persona que sofreix perquè, d'altra manera, caldria repensar massa qüestions que moltes vegades interessa no tocar...\n28 de juliol de 2010, a les 9:42


LLOC: Barcelona, Espanya CONSTRUCTORA: varios ELEMENTS ESPECIALS: Odesa, Peça d'escala,\nAmb una superfície de 17 hectàrees, l´Esplanada del Fòrum és un lloc on conflueixen múltiples situacions. Serveix de suport a l´edifici del Fòrum i al Centre de Convencions, i s´expandeix fins al mar formant uns dits que recullen una sèrie d´equipaments. El projecte emfatitza el caràcter de teixit que crea el seu paviment i gràcies a l´asfalt de colors que recorre els successius espais s´estableix una relació de continuïtat oberta i lúdica entre ells. L´espai central es troba contingut pels dits que arriben fins al port; i és en aquest interstici on es generen les escales i les escalinates. Les baranes d´aquesta gran plataforma escalonada, ODESA, es resolen amb una robusta peça de formigó que es repeteix de manera alternativa en tots els trams de l´escala. En el seu interior, allotja una lluminària que serveix d´enllumenat nocturn i ordena amb el seu ritme la monumentalitat de la seva escala. La realització del projecte per a l´Esplanada del Fòrum va ser realitzada pels arquitectes José Antonio Martínez Lapeña i Elías Torres juntament amb la col•laboració d´Escofet l´any 2004.\nAmb una superfície de 17 hectàrees, l´Esplanada del Fòrum és un lloc on conflueixen múltiples situacions. Serveix de suport a l´edifici del Fòrum i al Centre de Convencions, i s´expandeix fins al mar formant uns dits que recullen una sèrie d´equipaments. El projecte emfatitza el caràcter de teixit que crea el seu paviment i gràcies a l´asfalt de colors que recorre els successius espais s´estableix una relació de continuïtat oberta i lúdica entre ells. L´espai central es tr...+ llegir més\nLuis M. Mansilla va néixer a Madrid el 1959. El 1982 es va titular com arquitecte a l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura (ETSAM) de la Univers...veure més BCQ Arquitectes\nUna de les característiques del projecte del parc del Fòrum rau en la integració, dins del propi recinte, d´una sèrie d´ infraestructures preexistents d´escala met...Veure més Puerto - Sant Adrià\nEl Port Esportiu del Fòrum es disposa en un gran espai públic que voreja la làmina d´aigua del port. El seu projecte inclou la construcció de passarel•les per als ...Veure més Remodelación Crta. NII - Montgat\nEl projecte de remodelació del sector de la carretera N-II que passa pel nucli urbà de Montgat, suposa una actuació exemplar d´un tàndem de col•laboracions mútues ...Veure més


Rutuls - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquest article tracta sobre el poble del Caucas. Vegeu-ne altres significats a «Rútuls».\nAzerbaidjan, Ucraïna, Kazakhstan, Geòrgia, Uzbekistan, Turkmenistan, Rússia i Turquia\nEls rutuls (en rútul, мыхIадабыр; en rus, рутульцы) són un poble del Daguestan, al Caucas. Fins a l'època soviètica es repartien en diferents auls (llogarets), formant part de la Rutul Magal, una federació de clans a la qual tots els rutuls estaven associats, però en què també hi havia clans tsakhurs i lesguians. L'associació va permetre constituir la nació rutul sota el domini soviètic.\nEls rutuls habiten vint pobles del sud-oest del Daguestan (divuit dels quals a la vall del Samur i dos a la d'Akhtiçay) i dos pobles de l'Azerbaidjan, a tocar de la frontera. A l'inici del domini soviètic estaven a punt de ser absorbits pels lesguians i els àzeris, però es va poder evitar.\nEl rutul forma part de les llengües lesguianes, grup samurià de la fracció nord-est (txexeno-daguestànica) de les llengües caucàsiques. És llengua vernacular. Abans del 1920, els que sabien escriure ho feien en àrab. Després, fins al 1930, es van fer servir per a l'escriptura el lesguià i l'àzeri; posteriorment, la llengua literària va ser el rus (àzeri als dos pobles de l'Azerbaidjan), fins que, el 1990, el rutul va esdevenir llengua literària.\nLa religió més antiga era politeista, però després es va difondre pel Caucas el zoroastrisme (segle V aC). Al segle V va començar la influència cristiana, portada pels armenis. L'islam es va introduir al segle xi, si bé els àrabs havien arribat al Caucas als segles VII i VIII. Els rutuls van passar a ser, teòricament, musulmans, però conservaven moltes influències zoroastrianes i cristianes, i fins i tot politeistes. Al segle xviii es van difondre els moviments sufís conservadors, i les influències preislàmiques van ser eliminades al segle xix. Després, els rutuls van passar a ser musulmans sunnites, però conservant costums propis, com la venjança de clan. Fins al segle xx, el matrimoni era endogàmic dins el clan, però, els darrers anys, aquesta pràctica ha cedit terreny, amb casos de matrimonis interètnics i altres d'exogàmics.\nEls rutuls són pastors transhumants, principalment de bens i cabres, dels quals aprofiten la carn, la llet i la llana. L'agricultura és minsa perquè el seu hàbitat és massa muntanyós. Durant el període soviètic, una part del jovent emigrava als centres urbans, però aquesta tendència no està documentada els darrers anys.\nEl 1926 hi havia, segons el cens oficial, 10.495 rutuls; el 1952 eren 6.732, però el 1970 havien pujat a 12.071; el 1979, a 15.032, i el 1989, a 29.672. El 2002 eren gairebé 30.000 només al Daguestan, i uns 200 a l'Azerbaidjan. Avui es calcula que serien, en total, més de 40.000, comptant-hi les comunitats emigrades a Turquia i Síria.\nInicialment no hi havia notícies que la nació rutul hagués adoptat cap bandera, com han fet altres nacions del Daguestan, però més tard es van poder veure fotos en què es mostra una bandera rectangular de tres franges, verda, blanca i verda, amb la inscripció "Rutul" en caràcters ciríl·lics verds a la franja blanca.\nEnciclopèdia de l'Islam, VIII, 661 i 662\nrutulia.com — Rutul pàgina web de National\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Rutuls&oldid=29048340»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 31 des 2021 a les 14:10.


Òdena obre un parc de Nadal pensat per poder fer activitats variades - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nÒdena obre un parc de Nadal pensat per poder fer activitats variades\nActivitats del primer dia del parc d´Òdena aj òdena\nÒdena va ser una de les poblacions de l'Anoia que ahir van obrir les portes al parc de Nadal, ubicat al pavelló Mestre Vila Vell. L'espai infantil té un horari d'11 del matí a 2 del migdia, i de 5 de la tarda a 8 del vespre, dimecres 27, dijous 28 i divendres 29 de desembre. L'entrada és gratuïta per a tothom i s'oferiran activitats diverses cada dia.\nEl recinte ofereix diverses activitats com tallers de pintar la cara, tallers de treballs manuals, inflables, un brau mecànic, un circuit de cars, una pista d'escalèxtric, jocs tradicionals, llits elàstics, pista gegant de futbol... i un espai infantil per als més petits.\nA banda de les activitats fixes s'ha organitzat una graella d'activitats per a cada dia. Així, per a avui, dijous, hi ha previst paintball infantil a la zona Bike-Parc, a 2/4 de 6 de la tarda exhibició rítmica Òdena, a les sis zumba-kids amb Eva, i a les 6 Helen, de l'acadèmia d'anglès d'Igualada Doron, oferirà un storytelling.


set. 29 - des. 23, 2016\nL’ús del performance i el teatre per part de l’artista intenta qüestionar la funció de l’audiència i com interaccionem en un món conformat per imatges que pertanyen a imaginació col·lectiva.\nNoguerasBlanchard presenta un nou programa expositiu, a l’espai de la galeria de L´Hospitalet, que consistirà en una sèrie de presentacions performatives, que emfatitzen l’experiència corporal en relació al seu poder d’afectar i de ser afectada, durant el període d’un any.\nJacopo Miliani treballa majoritàriament amb fotografia, instal·lació i actuació. Aquests mitjans de comunicació diferents li han permès desenvolupar una recerca respecte de la manera en què l’espectador crea imatges personals així com significats, a través de comunicació i llengua. L’ús del performance i el teatre per part de l’artista intenta qüestionar la funció de l’audiència i com interaccionem en un món conformat per imatges que pertanyen a imaginació col·lectiva.\nA Slow Dance Without Name ha estat presentat per primera vegada al Kunsthalle Lissabon i desenvolupa un estudi de la llengua performativa a través de l’acte de deconstrucció d’una acció de striptease. L’exposició sencera refereix a aquest ball lent, que l’artista ha anomenat Dansa Sense Títol (2016), la qual es representarà durant la inauguració i esdevé el punt de partida per una reflexió sobre la construcció de desig. La manera en què aquest desig flueix a través de totes les obres en l’exposició constitueix una metàfora que convida a repensar les condicions per construir imatgeries personals i col·lectives.\nLanguage is a Dancer, (2016), una pantalla negra constituïda de tres peces de fusta geomètriques, esdevé l’escenari per a aquest ball i inspira el discurs de Miliani al voltant de la instigació al desig. L’essència d’un striptease pressuposa l’existència d’un espectador. Aquest joc de veure/no veure o percebre/no percebre és, en la seva essència, concebut precisament per una audiència (voyeur) sense la qual no pugui existir. Tentazioni (2016) és un parell de guants sobredimensionats que han estat aparentment engrandits per una corrent sexual acumulada i són reminiscents de formes culturals populars de representació sexual, normalment transmeses per mitjans de masses.\nFags (2016) descriu una presència d’una absència. Alguns cigarrets tirat en un pis humit refereixen al passatge del temps, a l’acció d’esperar, durant l’escenificació d’un ball. A més, una sèrie de peces de paret fetes en llautó reflectants fan pensar en les bombolles de text dels còmics, i comprometen l’espectador no només en reflectir la seva imatge però també, en obligar-lo d’alguna manera a completar la obra.\nLanguage is a dancer\nParavent, fusta lacada\n150 × 700 cm\nMans de resina, llibre\nMirall, fusta, cigarrets\nImpressió UV sobre alumini\nImpressió sobre seda\nRebre més informació d'obres disponibles de Jacopo Miliani


El FC Vilafranca comença l'any demà (12h) visitant el camp del CP San Cristóbal de Terrassa. Un rival que a casa no ha perdut i no ha encaixat cap gol. El repte que tindran els d'Ivan Moreno és majúscul per començar aquest 2021. Després de tancar l'any amb una victòria per la mínima contra l'Igualada, els penedesencs volen seguir aquesta línia de resultats. El San Cristobal es troba ara mateix en la primera posició de descens amb 9 punts i buscarà mantenir la bona ratxa al seu camp per escapar d'aquests llocs perillosos. El nostre equip podrà comptar per aquest partit amb Sanku, un cop ja va superar el partit de sanció per acumulació de targetes. Sens dubte que l'aportació del davanter pot ser clau per aconseguir els tres punts, davant un rival que a casa s'està mostrant molt sòlid i fiable.\nUna victòria dels d'Iván Moreno els situaria colíders, ja que l'Europa no podrà jugar al camp del Santfeliuenc ja que malauradament aquesta setmana s'ha detectat un positiu de COVID a les files del conjunt barceloní. Així doncs, en cas de sumar els tres punts, el FC Vilafranca en tindria 21, els mateixos de l'Europa i el més important, podria obrir forat respecte els rivals directes ja que el Terrassa, tercer classificat, s'enfronta al CE Manresa, quart, en el partit més destacat de la jornada. El més important però, més enllà del que passi a la resta de camps, és que els penedesencs facin demà la feina al camp del San Cristóbal de Terrassa.


Pere Codina recull en un llibre les seves experiències a Terra Santa - Diari de Girona\nPere Codina recull en un llibre les seves experiències a Terra Santa\nEl volum proposa una ruta de set dies i ofereix explicacions històriques, lectures bíbliques, oracions i mapes, entre altres\ngirona | laura fanals 26.03.2016 | 07:28\nPere Codina, al pont de Pedra, amb un exemplar del seu llibre. laura fanals\nEl gironí Pere Codina ha recopilat en un llibre les experiències viscudes durant vuit anys de viatges a Terra Santa. Vivències d'un gironí a Terra Santa proposa un itinerari de set dies per recórrer la terra que va veure néixer Jesús, tot incloent-hi explicacions històriques, lectures bíbliques, oracions i fins i tot mapes per ubicar-se. Tot i això, no és una guia de viatges convencional, ja que no inclou recomanacions d'hotels ni de restaurants.\nCodina va viatjar per primer cop a Terra Santa l'any 2007, i des de llavors hi ha tornat una dotzena de vegades. Al llarg d'aquestes sortides va anar recopilant un seguit d'anotacions, recomanacions i fotografies que va començar a compartir amb els seus companys. L'any 2014, l'empresari Josep Lagares, amic i company de viatge, li va recomanar que ho recollís tot plegat en format llibre, i així ho va fer. El volum ha estat editat per la Fundació Metalquimia, se n'han publicat 1.150 exemplars i els beneficis que s'obtinguin es destinaran als franciscans de Terra Santa.\nPer a Codina, anar a Terra Santa significa «intentar viure tot allò que has llegit a l'evangeli i que allà pots trepitjar». Per això, recomana anar-hi «amb molta pau i tranquil·litat», sense l'expectativa de tenir una «revelació divina» però amb ganes de sentir i descobrir. «No vol dir anar-hi amb una motxilla buida i esperar que s'ompli, sinó que cal un recolliment i una mirada», assenyala. I afegeix que «no és un viatge ni un pelegrinatge, sinó quelcom més».\nEntre tots els indrets de Terra Santa, el més entranyable per a Codina és el llac de Tiberíades. «Si hi vas i deixes la barca quieta i tens deu minuts per reflexionar, és una experiència que val molt la pena», assenyala. Tot i això, el volum repassa molts altres indrets «sants», com el riu Jordà, la cova de Getsemaní, la Gruta de la Nativitat a Betlem o la basílica del Sant Sepulcre, entre molts altres.\nL'autor va fer el primer viatge a Terra Santa amb mossèn Pere Domènech i el pare claretià Josep Codina. A partir d'aquí, Codina li va demanar que l'ajudés i per això s'hi va anar engrescant. Ara hi va cada any amb el suport d'una parròquia diferent. En aquesta ocasió, la sortida -que serà de deu dies i no de vuit tal com és habitual- es farà entre el 30 de novembre i el 9 de desembre, amb les parròquies de Fornells i Vilablareix.\nCodina assegura que, malgrat els conflictes que sovint reflecteixen les notícies, Terra Santa és un territori relativament tranquil i molt segur per al turista. «Sempre poden passar coses, com a tot arreu, però nosaltres no hem tingut mai cap problema», assegura. Segons recorda, allà hi ha una amalgama de religions -jueus, musulmans, cristians ortodoxos...- però la gent que hi habita no és gens conflictiva, sinó que «només posen facilitats».\nVivències d'un gironí a Terra Santa es presentarà públicament el proper 31 de març, a les set de la tarda, a l'auditori Josep Viader de la Casa de Cultura. La presentació comptarà amb les intervencions del bisbe de Girona, Francesc Pardo, el president executiu de Metalquimia, Josep Lagares, i el periodista Jordi Grau.


Idea de disseny de tatuatges Pokémon per a homes i dones - Tatuatges d'idees artístiques\nsonitattoo Agost 19, 2016\nPokémon tatuatge per als millors amics\nEl tatuatge Pokémon es pot utilitzar com a significat per solidificar l'amistat. Si teniu un amic que és molt estimat al vostre cor, una manera de fer que la relació emocionant sigui anar a un tatuatge #Pokemon.\nPokémon tatuatge al puny\nEnrere han quedat els dies en què només eren nens els que només miraven i apreciaven criatures de Pokémon. Les criatures han existit durant més de 20 anys i només són més populars entre els adults. Li agrada aquest #tattoo de pokémon al puny? Molta gent que vol mostrar el fort que poden fer-se servir.\nTatuatges Pokémon a l'estómac\nEls homes i les dones poden fer ús del tatuatge de Pokémon al costat dels estómacs. Podeu embellir el cos amb qualsevol criatura pokmon. Si podeu fer servir un artista amb talent per pintar el vostre tipus de pokémon al vostre cos, podeu tenir el millor tatuatge al cos.\nPokémon Tatuatge a la part posterior\nEl tatuatge de Pokémon a la part posterior pot ser un dels tatuatges més que pots aconseguir per tu mateix. Hi ha diferents tipus de tatuatges que podeu fer servir a l'esquena.\nPokémon Tatuatge a les cames\nEls tatuatges de Pokémon a les cames no es poden perdre. Aquestes encantadores criatures són boniques per veure quina és la raó per la qual moltes persones fan ús del tatuatge a les cames. Com t'agraden aquests tatuatges?\nPokémon Tatuatge als braços\nEls braços són una part del cos on es pot utilitzar el tatuatge Pokémon sense cap tipus de penediment. Quan vulguis marcar la diferència amb un tatuatge de Pokémon, un dels llocs on pots pintar és als braços. Definitivament, l'aplicarem als braços.\nBell tatuatge de Pokémon\nQuan vulguis tinta un bonic tatuatge al teu cos, pensa en Pokémon. Hi ha maneres de fer-ho, aconseguint un Pokémon que pot trobar-se en diferents #design del vostre cos.\nTatuatge feliç de Pokémon\nTothom vol ser feliç. Amb un tatuatge Pokémon, podeu fer servir qualsevol dels tatuatges de Pokémon per fer-los feliços. Tot el que necessites fer és aconseguir un tatuatge Pokémon feliç i alegre al teu cos.\nPokémon Tatuatge per a dames\nNo són només els nois que fan ús del tatuatge Pokémon per cridar l'atenció sobre ells mateixos. Fins i tot les senyores utilitzen aquest tipus de tatuatge per destacar-se a la multitud.\nFierce mirada del tatuatge de Pokémon\nEts una persona ferotge? T'agrada divertir-te durant els desafiaments? Si ho feu, podeu fer ús d'aquest tatuatge perquè es vegi bé.\nGran Col.lecció de Tatuatges Pokémon\nPotser no esteu segur de les criatures Pokémon que usareu a l'esquena. Podeu tenir una gran col · lecció d'ells a l'esquena i es veuran tan bonics quan els mostreu.\nDiversos tatuatges Pokémon a la mà\nPodeu fer servir tres criatures Pokémon a la vostra mà. L'ús dels tatuatges de Pokémon a la mà són molt fàcils de mostrar quan es troba al públic.\nLove Pokémon Tatuatges\nSi estàs enamorat, els tatuatges de Pokémon poden ser els que pots fer servir. Només cal que creeu el vostre tatuatge de pokémon personalitzat que inclourà inscripcions de paraules al vostre Pokémon.\nTatuatges bonics de Pokémon per a dones\nParlant d'actitud i prestigi per a les dones, podeu fer servir un disseny com aquest per veure's excepcionalment bonic i calent.\nTatuatges Pokémon de cuixa de dames\nFeu que el tatuatge Pokémon sigui excepcional a la cuixa. Les dones estimen els tatuatges bonics i no us poden encantar aquest tipus de tatuatges menys.\nTatuatges Pokémon amants de coincidència\nAconsegueix que els tatuatges coincidents de Pokémon a les cuixes portin la teva relació al següent nivell quan enganxeu aquest tipus de tatuatge junts.\nMillors amics Tatuatges Pokémon\nCreeu un vincle d'amistat amb els vostres amics quan vagi per tatuatges com aquest. Cada vegada que es reuneix, aquests tatuatges de Pokémon faran molt més parlar per vostès.\nTatuatges familiars de Pokémon\nEns encanten les famílies i, d'una manera, podem dir que les històries de la nostra família són si podem fer ús dels tatuatges de Pokémon en els vostres cossos.\nLes dones són divertides de tenir recordatoris d'amistat i amor, especialment quan es tracta de tatuatges de tintura. Fes un cop d'ull a aquests tatuatges de Pokémon i tria el teu tipus de tatuatge per amor.\nParella de tatuatges Pokémon\nAconsegueixi un parell de tatuatges de Pokémon a les espatlles per demostrar el teu amor per l'altre.\nEstalvis Pokémon Tatuatges\nEts amant de la vida? Voleu tenir un tatuatge que demostri que voleu desar o estimar la vida? A continuació, vagi per aquest tatuatge.\nJoc Pokémon Tatuatge\nFes-te sentir millor quan vas per aquest tatuatge Pokémon de boxa a les teves cames.\nTatuatge de Pokémon de polsera\nPokémon són petites criatures que s'han convertit en fan art. Pikachu és una de les criatures que ha trencat Internet. Sap que l'aplicació mòbil, Pokémon Go s'ha convertit en una aplicació que gairebé tots volen aconseguir.\nGran tatuatge de Pokémon\nNo hi ha final al que podeu fer amb Pokémon, és per això que els homes i les dones fan servir Pokémon com tatuatges.\nBelles tatuatges de Pokémon per a dones\nNo t'agrada aquest tatuatge? Vostè pot aconseguir aquest tatuatge i transformar la seva aparença corporal.\nEls amants del cotxe Pokémon Tatuatges\nNingú no es perdrà quan es tracta de tenir tatuatges Pokémon. Fins i tot els amants dels cotxes no poden deixar d'estimar això.\nTatuatges decorats amb Pokémon\nAvui, els Pokémon s'han convertit en una tendència que fins i tot aquells que no són fanàtics de la mateixa ara ho fan en diferents parts del seu cos.\nTatuatges inigualables de Pokémon\nQuan tires aquests tatuatges, pots ressaltar fàcilment quan conegueu altres amants dels tatuatges.\nPokémon tatuatges per a amics\nPorteu els vostres amics junts quan tingueu tatuatges similars a Pokémon\nAmazing tatuatges de Pokémon per a homes\nNingú no pot aconseguir-ho millor que un artista amb talent que us dibuixarà aquest tatuatge.\nTatuatges calents de Pokémon per a nenes\nTotes les dames volen ser sexy. Els tatuatges Pokémon són un dels tatuatges que us donaran una aparença seductora quan estan entelats a la part dreta.\nTatuatges Belly Pokémon\nRealitza la compra amb un tatuatge de Pokémon de ventre que és bonic i sorprenent.\nDames Cool Pokémon Tatuatges\nCanvia la teva aparença amb un bonic dibuix d'un tatuatge com aquest i t'encantarà com a dama.\nDansi el tatuatge Pokémon\nLes cames poden ser una de les parts on pots tenir aquest ball i tot el tatuatge feliç de Pokémon.\nPokémon tatuatges per a dones\nPots fer-te una mica més femení quan fas servir aquest tipus de tatuatge.\nPokémon Tatuatges per a home\nEls homes sempre els encantarà aquest tatuatge perquè és net i acolorit. Les mans són un lloc perfecte per a ells.\nSpitting Pokémon Tatuatge\nT'agrada escopir tatuatges Pokémon? Pots fer un cop d'ull a aquests tatuatges i crear els teus.\nVostè pot aconseguir aquest tatuatge de Pokémon que li dirà les seves històries fosques sense parlar quan es tinta aquest tatuatge.\nTotes les mans Tatuatges Pokémon\nAconsegueixi alguna cosa exòtic quan aneu per a aquest tipus de tatuatges de Pokémon per a vosaltres mateixos i fins i tot amb els amics.\nTatuatges divertits de Pokémon\nL'últim del nostre tatuatge Pokémon és el de la diversió. Torna a divertir amb el teu tatuatge quan ho aconsegueixes.\nNota: Totes les imatges surten via https://www.tumblr.com\ntatuatge infinittatuatges d'àngelbrúixola tatuatgetatuatges soltatuatges de parellatatuatges de gatidees del tatuatgetatuatges del braçtatuatge d'elefantstatuatges de la coronatatuatges d'ancoratgetatuatges de màtatuatges a peutatuatges germansTatuatges de turmelltatuatges de mànigatatuatge de diamantstatuatges de tornadatatuatge de flors de lotusTatuatge de plomestatuatge de poptatuatge d'ullstatuatges de pittatuatges dels signes del zodíactatuatge de hennatatuatges de llunatatuatges per a nenestatuatges de colltatuatges tribalstatuatges bonicstatuatges rosatatuatges de millor amictatuatges creuatstatuatge escorpítatuatges floralstatuatge d'aquarel·latatuatges per a homesdisseny mehndiTatuatges amorosostatuatge de peixos de koiraspa els tatuatgesTatuatges geomètricsTatuatges cardíacstatuatges àguilatatuatges de papallonatatuatges musicalstatuatge de fletxatatuatge en flor de cirerertatuatges de lleótatuatges d'ocells


Gerard Figueras defensa que l’esport no pot quedar al marge del procés\nEl secretari general de l’Esport ho assegura en una entrevista a L’Esportiu\nL’escenari polític que afronta Catalunya determinarà l’acció de la Secretaria General de l’Esport. El seu màxim responsable, Gerard Figueras, ho dóna a entendre en una entrevista al diari L’Esportiu de Catalunya, on assegura que tenen clares la línies que cal seguir durant el proper any i mig. D’una banda, el secretari general de l’Esport assegura que cal fer costat als esportistes, als clubs, als consells esportius i a les federacions. De l’altra, remarca que “l’esport no pot quedar al marge del procés nacional”. En aquest sentit, indica que cal “construir la proposta d’estructura d’estat que posarem al servei de l’esport català per si el poble de Catalunya diu que sí i ens independitzem”.\nPel que fa al reconeixement internacional de les federacions i la participació de les seleccions catalanes, recorda que “no hem renunciat mai a la representació de Catalunya al món, ja sigui amb les 21 federacions reconegudes o ajudant a clubs i esportistes a portar el nom de Catalunya al món. Hi ha altres federacions interessades a ser reconegudes i en parlarem, però l’objectiu ara tots sabem quin és: acompanyar les 71 federacions catalanes en el procés d’integració definitiva a les seves respectives federacions internacionals l’endemà mateix de la independència”.\nEl secretari general reivindica que l’esport ha de combatre el discurs de la por i exposa que “tenim un estudi metòdic i científic que ens diu que un dels àmbits en què ens aniria molt bé la independència és l’esportiu. Qui vulgui posar això en dubte, que presenti altres estudis”.\nFigueras remarca que Espanya és dependent de Catalunya en l’esport, ja que per exemple, als Jocs Olímpics de Londres “dels 282 esportistes espanyols, 89 eren catalans i 8 de les 17 medalles es van aconseguir amb aportació catalana”. També avisa que “veurem si a Tòquio 2020 això haurà canviat”.\nSobre les sancions a xiulada de l’himne espanyol i a l’exhibició d’estelades al Camp Nou, el secretari general considera que “si el moment del país no fos el que és, això no hauria passat” i que el govern ha d’actuar “amb sentit comú i defensar la llibertat d’expressió, també als estadis de futbol”.\nPodeu llegir l’entrevista sencera a L’Esportiu de Catalunya.


La ruleta de xat amb les noies"Conèixer una noia en línia, a Dinamarca", i el bloc pàgina de la web"danès de xat de vídeo" - XAT de VÍDEO #1 - conèixer a una noia o noi en línia!\nLes reunions amb els anys a Dinamarca. Cites per a totes les edats. Sense restriccions. Fotos reals\nprimers llocs de Xat l'amistat en línia lloc de cites llocs web de Cites per a adults vídeo de cites vídeo de Cites la ruleta de xat en línia sense conegut homes vídeo introducció de fotografies gratuït vídeo sales de xat sense necessitat de registre


Mor als 82 anys Joan Margarit, el poeta que buscava els fonaments - Regió7\nMor als 82 anys Joan Margarit, el poeta que buscava els fonaments\nEl també arquitecte, que va escriure simultàniament en català i castellà, deixa una extensa i personal obra i un poemari inèdit escrit en pandèmia\n16·02·21 | 21:37\nEl poeta Joan Margarit a casa seva, durant una entrevista publicada per aquest diari el 2018 mireia arso\nDefinit com «l'arquitecte de les paraules» en una una clara simbosi entre la seva professió i la seva passió, ahir moria d'un càncer el poeta Joan Margarit, als 82 anys. Margarit, que tenia clar que per al lector «la poesia és un mirall, si no ja pots llençar el poema a la bassa», serà acomiadat en l'estricta intimitat familiar. El poeta ha deixat a impremta el seu última poemari escrit en pandèmia, Animal de bosc, l'edició bilingüe del qual publicarà Visor en les properes setmanes.\nAmb un extens i personalíssim corpus poètic pel qual va ser distingit amb els més importants guardons de poesia en l'àmbit de la literatura castellana i catalana (el Cervantes 2019 , el Nacional de Literatura de la Generalitat de Catalunya o el Nacional de Poesia del Ministeri de Cultura ambdós el 2008), el poeta tenia clar que treballava «per a consolar gent solitària, que som el 100% de la població». Mestre del lirisme més tendre però també més sever, clar i realista, Margarit és, amb una trentena de llibres publicats, un dels poetes en llengua catalana més llegits, i entre les seves referències temàtiques figuren la guerra civil i la postguerra, els sentiments com l'amor, el desig i el dolor, la petjada familiar, la música, l'arquitectura, la llengua, el pas del temps o Barcelona.\nTraduït a l'anglès, francès, portuguès, hebreu, rus, euskera o alemany, el poeta va néixer a Sanaüja l'11 de maig de 1938, fill de l'arquitecte barceloní Joan Margarit i Serradell i de la mestra Trinitat Consarnau i Sabaté, als quals la guerra va obligar a refugiar-se la casa de l'àvia paterna. Com Margarit explicava ara fa dos anys a Manresa, en el cicle Tocats de Lletra on presentava el seu peculiar llibre de memòries Per tenir casa cal guanyar la guerra (Proa), el poeta es forma des del naixement i fins l'adolescència i, en el seu cas, en les absències dels pares i la presència constant de l'àvia paterna. Després, assegurava, «aquell poeta farà com podrà». Acabada la guerra, i fins a 1948, la família va viure a Barcelona, Rubí, Figueres , Girona i, de nou, Barcelona, on Margarit va fer batxillerat. El 1954 la família es va traslladar a viure a Canàries, i Margarit va tornar a Barcelona per estudiar arquitectura.\nL'autor va començar la seva activitat literària a finals dels cinquanta però no es va donar a conèixer com a poeta en castellà fins el 1963, amb Cantos para la coral de un hombre solo amb pròleg de Camilo José Cela i il·lustracions de Josep Maria Subirachs. Després d'una dècada de silenci, el seu amic Joaquim Marco li va publicar Crónica el 1975 (Barral Editors), i ja, als anys vuitanta, va començar a formular i consolidar la seva obra poètica en català que inicià amb L'ombra de l'altre mar (1980) i el premiat Vell malentès (1981). Tots els poemes (1975-2017), tant en català com en castellà, recopila seva obra.\nCatedràtic de Càlcul d'Estructures (títol d'un dels seus poemaris) Joan Margarit va ser un destacat i premiat arquitecte, integrant de l'equip que va guanyar el Concurs Internacional per a l'Anell Olímpic de Barcelona i autor del projecte i direcció de l'estructura del temple gaudinià de la Sagrada Família, una faceta sovint eclipsada per la seva enorme obra poètica. Malgrat la seva íntima relació amb les obres constructives, Margarit va confessar en algunes entrevistes que l'arquitectura solament li arribava a emocionar en comptades ocasions, i una vegada que ho va aconseguir, una gran cúpula metàl·lica que va construir al costat de Carles Buxadé a Vitòria, per a l'antic pavelló Fernando Buesa va ser derrocada el 2011 per construir un altre pavelló més gran en el seu lloc. Margarit va treballar en la rehabilitació del barri del Xup de Manresa.\nAhir, la seva mort va desencadenar una allau de mostres de condol a les xarxes del món de la cultura, la política i la societat civil i institucions com el Liceu, d'on Margarit era poeta resident de la temporada. L'editor de Proa, Josep Lluch, que va treballar durant més de vint anys amb el poeta, explicava que ahir havia mort un «Homenot», tal com Josep Pla qualificava les persones singulars, un «poeta d'una forta personalitat» amb un objectiu: «poder dir el màxim de coses amb el mínim de paraules».\nLa Catalunya Central habilita 75 punts externs als Centres d'Atenció Primària per posar la vacuna de la grip


Medi ambient netejarà els abocadors il·legals de Xàtiva\nLa regidoria començarà esta setmana amb la neteja de 3 d’estos punts històrics no controlats. Feia 8 anys que no s’actuava.\nLa regidoria de Medi Ambient començarà esta setmana la neteja dels abocadors il·legals del terme de Xàtiva. La regidora de l’àrea, Pilar Gimeno, ha anunciat que “es tracta d’una problemàtica que arrastrem des de fa anys i que cal solventar el més prompte possible perquè els abocadors incontrolats comporten un focus d’insalubritat, un risc elevat d’incendis i un efecte reclam de l’incivisme”. Des de l’àrea de Medi Ambient s’adverteix que fa 8 anys que no s’ha actuat en matèria de neteja ni prevenció d’abocaments il·legals. Els tècnics han detectat 5 punts conflictius al terme municipal. En els pròxims dies s’iniciarà la neteja de 3 d’estos abocadors. Es tracta del situat darrere de la ciutat de l'esport, el que es troba al costat de l'antiga fàbrica de paper i el que hi ha a la vora de la caseta de reg de la sequia de La Vila.\nL’actuació es realitzarà en dos fases: primer es farà un triatge manual dels elements voluminosos, de plàstics i d’altres tipologies de residus que puguen ser dipositats als contenidors de l'ecoparc. I, en segon lloc, es procedirà a la recollida amb retroexcavadora i camió bolquet dels residus inerts resultants per transportar-los a un\nabocador autoritzat (RIA).\n“A banda d’estes recollides puntuals, des de la regidoria, estem treballant per incloure la recollida i acondicionament periòdic d’estos punts en el protocol de neteja de la ciutat així com la senyalització informativa d’estos llocs per evitar l’increment d’abocaments il·legals”, ha dit Gimeno.\nNOUS CONTENIDORS SOTERRATS EN L’AVINGUDA SELGAS\nEsta setmana també han entrat en funcionament 10 nous contenidors soterrats a l’avinguda Selgas (2 de vidre, 2 de cartró, 2 de plàstic i 4 per a fem orgànic). Els nous sistemes de recollida de fem estan ubicats abans de l’encreuament amb el Carrer Santa Ana i enfront de l’institut de La Costera. La instal·lació dels contenidors, els quals compten amb comandament remot per\nfacilitar la recollida, s’ha realitzat a partir d’una subvenció de la Diputació per a Inversions Financerament Sostenibles (IFS).\nPublicado en Comarcal 12 / 12 / 2016


Les hores prèvies al casament: A la perruqueria amb la núvia!\n04/06/2013 In category Preboda Sense comentaris\nFa uns dies vaig poder cobrir el reportatge d’una núvia mentre estava a la perruqueria, pentinant-se i maquillant-se, hores abans del casament.\nPensava que la Lídia, la núvia, estaria molt més nerviosa, però el cert és que mantenia la calma i gaudia de cada moment, junt amb la seva filla, mare i sogra, a l’Espai Mèi.\nAquest Centre de perruqueria i estètica, compta amb unes grans professionals que fan que aquests moments de nervis els passis com en familia. Espai Mèi està situat a Mirasol Centre, a Sant Cugat, i us el recomano amb els ulls tancats. (Podeu veure el seu equip a l’última foto).\nPer a mi les hores prèvies al casament són com de “making off” d’una pel.lícula, per això he decidit mostrar-vos aquestes fotos en blanc i negre.\nQue el vostre fotògraf de casament us acompanyi unes hores abans mentre us maquillen i pentinen, és una part del reportatge que cada vegada es demana més, doncs la preparació també forma part del casament.\nSi us agrada la idea, només heu de contactar-me per a poder coordinar-ho el dia del vostre casament i cobrir aquesta estona prèvia. Segur que quan veieu el reportatge us semblarà ben original.\nTags: boda, boda origina, bodas.net, cançons casament, casament, casament original, espai mèi, fotografia bodas, fotografia casament, laia ylla foto, laiayllafoto, maquillaje novia, maquillatge núvia, mirasol, nuvies 2013, padrí, peinados novias, perruqueria, sant cugat, todoboda, vers del padrí, wedding planner


La relació entre el vi i el suro a l'Empordà, presents al Festival del vi Vívid\nLa relació entre el suro i el vi a l'Empordà és històrica ja que durant molts anys les vinyes han compartit terreny amb les sureres com els vins han compartit ampolla amb els taps de suro.\nPer recordar i conèixer aquesta forta relació entre suro i vi, aquest dissabte el Museu del Suro de Palafrugell, juntament amb l'Insitut Català del Suro i la Denominació d'Origen Empordà han organitzat una jornada amb la relació d'aquests dos elements com a tema central.\nEl Museu del Suro de Palafrugell ha estat la seu d'aquest esdeveniment que entra dins el Festival del Vi Vívid que s'està celebrant durant tot aquest mes d'abril a diferents llocs de l'Empordà.\nPer posar-se en context, la jornada ha començat amb una petita visita guiada al Museu del Suro per conèixer la història dels taps a l'Empordà i, seguidament, a càrrec de la DO Empordà s'ha fet una breu explicació del vi empordanès i un taller sensorial amb un tast de vins embotellats amb suro per entendre quines propietats aporta aquest al vi.\nEls vins amb DO Empordà són tots embotellats amb taps de suro per això des del Festival Vívid, organitzat pel Patronat de Turisme Costa Brava Girona, han cregut del tot oportú celebrar aquesta jornada per posar en relleu la forta relació entre dos elements tan importants de l'Empordà.


Arenys de Munt: Primer municipi català que sancionarà les persones que retirin llaços grocs | Diari Català Digital\nArenys de Munt: Primer municipi català que sancionarà les persones que retirin llaços grocs\nArenys de Munt és el primer municipi català que sancionarà les persones que retirin llaços grocs en suport als polítics catalans presos. L’acord s’ha pres en el ple consistorial presidit per l’alcalde, Joan Rabasseda (ERC) i pren forma de declaració institucional en què plasma que es “valorarà la possibilitat de sancionar les persones que retirin símbols de la via pública i d’espais privats”.\nEl ple del municipi bressol de les primeres consultes independentistes podrà sancionar amb fins a 200 euros als anomenats “netejadors” brigades de persones contràries a la simbologia en els carrers i que actuen en grups per retirar-les. La mesura, a part del partit en el govern, ERC, va comptar amb el vot favorable de PDeCAT, la CUP i PSC i l’únic vot negatiu del regidor del PP. L’alcalde ha avançat que “el que col·loquen ciutadans durant el dia no el poden destrossar encaputxats a la nit”.\nL’Ajuntament atén a l’Ordenança de Convivència per a imposar les sancions i donarà a conèixer la iniciativa política amb cartells d’advertència en els accessos a la població. L’Ajuntament acusa els grups anomenats GDR de retirar els llaços per què estan integrats per “feixistes i franquistes” amb l’única intenció de buscar confrontació.\nArenys de Munt col·locarà cartells a les entrades al municipi advertint de les sancions, emparades en la normativa de convivència, en cas de retirar aquests símbols independentistes. La declaració institucional s’aprova després que els GDR, els grups de defensa i resistència, hagin acudit en més d’una ocasió a Arenys en forma de brigades per a retirar els llaços grocs que hi havien en el municipi. Segons el govern municipal, els GDR estan plens de “radicals feixistes, d’extrema dreta i franquistes” la intenció és buscar “la confrontació”.


Piqué i el seu fitxatge de la Juve abans de venir al Barça\nHome Notícies Barça Piqué va estar a punt de fitxar per la Juve\nPiqué va estar a punt de fitxar per la Juve\nGerard Piqué va estar a punt de fitxar per la Juventus de Turin abans de recalar en el Barça. El pare del futbolista, Joan Piqué, ho va explicar aquest dimecres al programa ‘El món a RAC 1’, on presentava la seva primera novel·la ‘Dues cares’.\nDues cares també va tenir el fitxatge del ‘3’ blaugrana. El pare del central va assegurar que el seu fill va estar “a un pas de la Juventus en l’època invernal” just abans de fitxar pel Barça el 2008. “Però quan va sortir la possibilitat del Barça, tota la resta es va aturar. Tornar al Barça va ser sempre la nostra prioritat, a qualsevol preu” va explicar.\nSegons Joan Piqué, “quan surts del Barça costa molt tornar-hi i era impensable que el Gerard ho pogués fer i menys amb aquest èxit”. “Si quan estava al Saragossa, em diuen que en un any i mig estaria a Can Barça i jugant com ho fa, no m’ho crec” va afegir.\nLluny de somnis, Piqué ha tornat a la titularitat del Barça després de superar una lesió i està considerat un dels millors centrals del món. Efectiu en defensa destaca també per la seva tècnica. A tall d’exemple, el central va participar amb un espectacular tacó en la victòria del Barça davant el Viktoria Plzen.\nLectures 2272 vegades per 775 lectors\nPrevious articleHorari L'Hospitalet-Barça\nNext articleLa Grada Jove, encara encallada\nA certificar el primer títol de la temporada, per Ivan Vilalta\nEl Barça busca avui poder celebrar el primer torneig de la temporada amb la tornada de la Supercopa espanyola contra el Real...


Es tenen en compte els objectius de l’agenda 2030 a les escoles i llars? | Blanquerna - Universitat Ramon Llull\nEs tenen en compte els objectius de l’agenda 2030 a les escoles i llars?\nPresentació de resultats del recull d’informació sobre els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) que han fet les estudiants de Pràcticum II del grau d’Educació Infantil de la FPCEE a les escoles on han fet les pràctiques.\nQuè s’ha fet i amb quina finalitat?\nEl formulari que han respost les estudiants de Pràcticum II ha estat un bon instrument per apropar-nos a les accions que es fan a les escoles i llars, a més de permetre recollir algunes dades per entendre el context de la consulta. Ens interessen les accions, ja que els objectius sense elles es buiden de contingut i perden el sentit. No cal dir que el paper de les mentores i les mestres d’aquestes escoles i llars ha estat fonamental per assolir la finalitat pretesa.\nHem recollit 50 respostes, el 64% del Primer Cicle d’Educació Infantil i el 36% del Segon Cicle. Tot i la diferència en el percentatge, és molt positiu que tinguem prou resposta de cada cicle.\nQuines són les prioritats de les escoles i les llars consultades?\nHem organitzat els objectius per àmbits i aquests són els resultats: Social (ODS 1 al 5) 48%, Mediambiental (ODS 6 i 12 al 15) 36%, Econòmic (ODS 7 a l’11) 4%, De la pau (ODS 16) 6%, i De les associacions (ODS 17) 6%. Els àmbits social i mediambiental són els que més es tenen en compte a les escoles i llars consultades.\nQuina ha estat la implicació dels membres de la comunitat educativa?\nTambé hem volgut saber el grau d’implicació dels diferents membres de la comunitat educativa i els resultats han estat els següents: mestres 100%, nens i nenes 72%, mares i pares 50%, i personal de cuina 50%. Cal remarcar el nivell d’implicació d’aquest dos col·lectius darrers, ja que diu molt de la seva presència a les escoles i llars.\nQuines accions es porten a terme?\nHem diferenciat les accions per cicles. Podeu veure’n el resum a primer cicle i segon cicle. Podreu veure com hi ha un ventall prou ampli tot i que com ja hem dit, les accions es concentren en els àmbits social i mediambiental.\nCom podeu veure ens hem apropat a com des d’unes escoles infantils s’actua per respondre als reptes de l’Agenda 2030. A través d’accions concretes com les que us hem mostrat, aconseguirem que els infants d’avui puguin gaudir d’un entorn cada vegada més just, sa i saludable.\nNo podríem acabar aquest breu escrit sense agrair a les mestres i mentores la seva bona predisposició per col·laborar en les respostes del formulari ni tampoc sense agrair a les estudiants participants la recollida de la informació exposada en aquestes ratlles.\nAutoria: Alba Benavente, Lorena Collado, Judith Durán, Ivet Navas, Estel Torruella i Ignasi Oró (FPCEE Blanquerna-URL)\nEscoles i llars\nCol·legi Montserrat, Llar d'Infants Escola Sant Gregori, EBM Xiroi, EBM La Mar Xica, EBM El Palomar, EBM: El Xalet de la Paperera, EBM Can Bacardí, EBM Patufet (Sant Feliu de Llobregat), EBM Els Patufets de Navas, Escola Bressol Fàbregas, Escola Bressol el mar (Sant Andreu), Escola Bressol Sol Solet, Escola Bressol Municipal de Gràcia, Escola Betània, Escola Ítaca, Escola Ginesta (Matadepera), Escola Pia Calella, Escola El Farell (Caldes de Montbui), Escola Garbí Pere Vergés (Badalona), Escola Joaquim Ruyra, Escola Sant Cristòfor, Escola de la Concepció, Escola Fedac Horta, Escola Collaso i Gil, Escola Juan Salamero (Gavà), Escola Àngela Roca (Viladecans), Fundació Llor, Institut Escola Plaça Comas, Institut - Escola Costa i Llobera, Jesuïtes Sarrià Sant Ignasi, La Casa dels Infants La Muntanyeta, La Casa dels Infants Ca n'Aimeric, Vedruna Sant Sadurní d'Anoia (El Carme) i Vedruna Vall (Terrassa).\nEls ODS en el primer cicle d’educació infantil\nSocial (ODS del 1 al 5)\nL’àmbit social pretén oferir una educació de qualitat i conscienciar sobre la pobresa, la fam, la igualtat de gènere i la salut. A continuació, detallem algunes accions que realitzen les escoles bressols per treballar-ho.\nPel que fa a l’educació de qualitat (objectiu 4), els equips docents de les diferents escoles s'esforcen per oferir una educació òptima als infants -educant des d'una mirada inclusiva que respecta els ritmes individuals- i es prenen amb molta responsabilitat el seu paper com a referents, ja que, molts d’ells, es troben en continua formació i realitzen cursos sobre diferents aspectes pedagògics al llarg del curs.\nRespecte al segon objectiu -fam zero-, la majoria d’escoles tenen molta cura de no malgastar el menjar, procurant que els infants no el tirin a terra i servint racions petites per evitar que sobri menjar. De la mateixa manera, algunes escoles tenen com a principi ètic no utilitzar aliments per jugar i experimentar.\nUn altre punt important, relacionat també amb el menjar, és l’objectiu 3 -salut i benestar-, que pretén vetllar per la salut dels infants. Les escoles vetllen per oferir a les criatures una alimentació de qualitat i menús saludables i equilibrats. A més, es porten a terme rutines saludables, com rentar-se les mans abans i després de dinar i després de jugar al pati, aprofitar els espais exteriors sempre que sigui possible, donar una gran importància al descans, etc. Així mateix, i tenint en compte la situació sanitària en què ens trobem, es tenen en compte les mesures higièniques més que mai.\nPer últim, en relació a la igualtat de gènere, són molts els centres educatius que tenen en compte aquest punt i vetllen perquè hi hagi una igualtat real de gènere entre els alumnes, el professorat i tot el personal. Algunes escoles, de fet, han dut a terme accions concretes com la neteja de joguines sexistes i estereotipades, i la neteja de contes sexistes.\nMediambiental (ODS 6 i del 12 al 15)\nEl canvi climàtic ha esdevingut una de les problemàtiques més urgents dels darrers anys, de manera que cal actuar activament per cuidar el planeta. Des de les diferents escoles de pràctiques, es duen a terme un seguit d’accions que contribueixen a aquesta conscienciació i sensibilització de l'acció climàtica.\nEn concret, respecte a l’objectiu 12 -consum responsable-, la majoria d’accions van enfocades a evitar el malbaratament d’aigua. Algunes escoles fomenten l’ús responsable de l’aigua, ensenyant als infants que només s'utilitza quan és necessària i que, mentre s’ensabonen les mans, per exemple, han de tancar l’aixeta, o que la cadena el vàter només es tira un cop. A més, algunes també aprofiten l’aigua de la pluja per regar.\nUn altre objectiu que les escoles treballen molt explícitament és el 13 -acció pel clima-. Ho fan, sobretot, a través del reciclatge. En la majoria de centres educatius hi ha diferents contenidors per separar els residus -rebuig, paper i cartró, envasos i embolcalls, piles, etc. Així mateix, moltes llars d’infants utilitzen materials reciclats a l’aula i converteixen capses i envasos en joguines per als infants. A més, algunes també han reduït els plàstics d’un sol ús, per exemple, canviant els iogurts individuals per envasos de iogurt de cinc quilos.\nTambé volem destacar l’objectiu 15 -vida d'ecosistemes terrestres-, ja que són moltes les escoles que tenen hort propi i fomenten la implicació dels infants en el seu manteniment, conscienciant-los així de la importància de la natura. Així mateix, algunes escoles elaboren també el seu propi compostatge.\nEconòmic (ODS 7 i 11)\nPel que fa a l'objectiu 7 - garantir l'accés a una energia assequible, segura, sostenible i moderna per a totes les persones -, la majoria d’escoles intenten reduir el consum energètic, gràcies a grans finestrals que permeten aprofitar al màxim la llum natural i apagar els llums quan no és necessari. A més, algunes utilitzen bombetes sostenibles.\nD'altra banda, en referència a l'objectiu 11 - aconseguir que les ciutats i els assentaments humans siguin inclusius, segurs, resilients i sostenibles -, trobem escoles que, tot i estar ubicades en entorns urbans, compten amb espais plens de natura (arbres, plantes, sorra, troncs…). Així mateix, es fomenta l'activitat cultural als barris als quals pertanyen i es convida als infants a conviure en el món tenint cura del medi i l'entorn que ens envolta.\nDe la pau (ODS 16)\nL'educació és l'eina més potent per promoure la pau i la justícia al món, ja que és el mitjà perquè els futurs ciutadans convisquin amb valors que els permetin viure en harmonia i treballar conjuntament per fer d'aquest món, un lloc millor per a tots.\nLes llars d'infants participants en el formulari vetllen per mantenir un ambient de pau entre els infants i oferir una educació inclusiva, fomentant el respecte i la comunicació com a mitjà per resoldre els conflictes de forma pacífica.\nDe les associacions (ODS 17)\nPel que fa a la involucració de les escoles bressol en l'àmbit de les associacions, malgrat no haver-hi gaire implicació, moltes d’elles formen part del programa Escoles + sostenibles que promou l'Ajuntament de Barcelona.\nUna possible solució a aquesta manca de coneixement sobre els ODS, seria realitzar una iniciativa per comunicar i transmetre que, junts, podem construir un món més just i respectuós amb el medi ambient i amb les persones.\nEls ODS en el segon cicle d’educació infantil\nPel que fa al segon cicle d’educació infantil, que correspon a les edats de 3 a 6 anys, el formulari va ser respost per 19 estudiants de tercer curs del grau d’Educació Infantil. A continuació, anomenarem algunes de les propostes que s’han dut a terme a les diferents escoles de pràctiques en referència als Objectius de Desenvolupament Sostenible.\nEn l’àmbit social, es duen a terme diferents accions. En primer lloc, en referència a l’Objectiu de Desenvolupament Sostenible 1, fi de la pobresa, en algunes escoles les famílies porten aliments i roba, per tal d’oferir-los a entitats o famílies que ho necessiten. També, s’intenta ajudar a famílies en risc d’exclusió social que són vulnerables i disposen de pocs recursos.\nEn segon lloc, pel que fa a l’objectiu 2, fam zero, es duen a terme diferents accions, com ara oferir als infants l’oportunitat de beure un got de llet a l’hora d’esmorzar o donar-los una peça de fruita a l’hora de berenar. Alhora, s’ensenya als infants a menjar el que se’ls hi posa al plat i des de l’escola, s’intenta fer el menjar just pels infants que es queden al menjador, per tal de no llençar ni malbaratar els aliments.\nEn tercer lloc, en relació a la salut i el benestar, en moltes escoles es promou una alimentació saludable, evitant brioixeria industrial i aliments amb molt de sucre (sucs, llaminadures, xocolatines). És per això, que un dia a la setmana es convida a les famílies a portar una peça de fruita. Tanmateix, a l’hora del menjador, es fomenta una dieta mediterrània variada i equilibrada, sempre mantenint uns bons hàbits d’higiene (rentant les mans abans i després de dinar).\nEn quart lloc, pel que fa a l’objectiu 4, educació de qualitat, alguns centres treballen per evitar l’absentisme escolar. També, ofereixen una formació a les famílies per aprendre l’idioma i endinsar-se en el món de les noves tecnologies. A més, s’ajuda a les famílies en relació a la gestió de beques i la coordinació amb els serveis socials.\nPer últim, alguns centres educatius tenen molt present la igualtat de gènere en el seu dia a dia. Cal destacar la celebració del dia de la dona (8 M), en la qual es van organitzar diferents activitats i racons per a totes les edats. Per exemple, es va explicar la història de diverses dones que van marcar per algun fet en concret, la nostra història.\nMediambiental (ODS 6 i 12 al 15)\nEn l’àmbit mediambiental, es duen a terme diferents accions per a fer del nostre planeta, un món millor. D’una banda, es dóna molta importància al reciclatge. En general, les instal·lacions de les escoles disposen de diferents contenidors per a classificar les deixalles (rebuig, orgànic, paper i cartró, plàstic i components electrònics). A més, es fomenta que les famílies siguin conscients de la importància del reciclatge, fomentant l’ús de carmanyoles i cantimplores reutilitzables per tal d’evitar el consum de paper de plata i de plàstic, uns materials que comporten una gran contaminació. La finalitat d’aquesta acció és fer un consum més responsable i donar peu a evitar la contaminació.\nD’altra banda, per conscienciar als infants de la importància que té utilitzar adequadament les fonts d’energia, en alguns centres es promou el consum responsable de la llum, l’aigua i el paper. Per exemple, s’intenta utilitzar la llum natural, el consum responsable del paper a l’hora d’eixugar-se les mans, aprofitar l’aigua que els infants no utilitzen mentre es renten les mans per regar les plantes de l’aula, entre d’altres.\nCal destacar una sortida que van dur a terme els nens i nenes de P4 d’una escola del Maresme en la qual van anar a recollir escombraries a la platja acompanyats de tutors/es i famílies que es van oferir voluntàries.\nAlhora, ens agradaria remarcar el gran prestigi de l’espai de l’hort dins dels centres educatius. És un espai on els infants aprenen a tenir cura de les plantes, ja que els aliments que en surten, després s’utilitzen a la cuina de l’escola.\nEconòmic (ODS 7 a l’11), De la pau (ODS 16) i De les associacions (ODS 17)\nEn referència a aquests tres àmbits, podem concloure que no es fa gaire ressò a les escoles consultades i seria convenient treballar-los a partir de diferents accions econòmiques, solidàries i de convivència.\nDiputació de Barcelona (s.d.) Agenda 2030. Recuperat a https://www.diba.cat/web/ods/que-son-els-ods\nCorporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (s.d.) Objectiu 2030. Recuperat a https://www.ccma.cat/tv3/super3/objectiu-2030/videos/


Cartell amb fotomuntatge - reflexe_publicitat sostenible\nM’agradaria que poguéssiu apreciar part del procés d’un cartell amb un fotomuntatge de les característiques d’Un Gullivert violinista. No sempre es veu què passa darrere les imatges que inunden els nostres sentits a diari.\nL’Adriana i l’Irantzu són unes violinistes excel·lents. Tenen un gran talent. I a més a més disposen d’una entrega difícil de trobar, alhora de treballar juntes en la sessió fotogràfica.\nUn cop vam tenir la idea clara del resultat que reflexaria el seu projecte, vam anar a la recerca del vaixell. En vam trobar un, en el restaurant Can Dimas de Mataró. Van ser molt amables i ens van deixar el vaixell en miniatura per poder-lo fotografiar.\nTot seguit vam dirigir-nos al plató de reflexe a Cabrera de Mar i allà vam realitzar totes les fotografies que més tard haurien de ser ajustades. Com podeu veure la sessió va ser molt divertida i el resultat final ens va agradar molt a totes!\nSempre un plaer treballar amb elles, aquí us deixo un enllaç on podeu trobar més informació sobre l’Adriana i l’Irantzu.


Ernesto Valverde adverteix que el Barça no pot relaxar-se contra rivals com l’Osca si vol mantenir la regularitat de la temporada passada\n4 min. Barcelona 01/09/2018 22:42\n987x555 Valverde durant la roda de premsa prèvia al xoc contra l’Osca.\nValverde durant la roda de premsa prèvia al xoc contra l’Osca. / TONI ALBIR / EFE\n“Aquest és el tipus de partits que s’han de guanyar”. Dues setmanes ha trigat Ernesto Valverde a tornar a la seva essència. L’entrenador del Barça viu obsessionat a cuidar els petits detalls, a assegurar els resultats i no perdonar punts. Cada jornada és imprescindible si l’objectiu és -com és- acabar sumant-ne més que qualsevol equip de la Lliga Santander. La temporada passada va remarcar el perill de relaxar-se contra els rivals petits. No cal exigir actitud al Santiago Bernabéu o al Wanda Metropolitano madrileny. Els altres, com el d’avui contra l’Osca (18.30 h, BeIN LaLiga), són partits poc glamurosos, amb equipacions que llueixen menys i horaris complicats per al gran públic. El Txingurri ha sigut futbolista i és conscient que costa mantenir l’autoexigència en aquests escenaris. Sentir-se superior abans de trepitjar la gespa és un error i pot arribar a ser la diferència entre el campió i el segon classificat. “Els futbolistes de l’Osca vindran aquí a jugar-se-la, n’estic segur. Hem d’anar amb compte perquè sabem com són aquests partits. Si pensem que el rival és assequible, anem malament”, explicava ahir Valverde, en la prèvia del partit.\nIntenta centrar el seu equip i allunyar-lo de totes les polèmiques que campen per la Ciutat Esportiva Joan Gamper, que no són poques, i ben fresques: l’incident de trànsit de Gerard Piqué i les possibles conseqüències, la gestió de la recuperació de Carles Aleña o l’absència de Jordi Alba en la llista de Luis Enrique per a la selecció espanyola. L’entrenador manté la política de no trepitjar terrenys complicats. “És que no és una pregunta per a mi. El seleccionador fa la llista i agafa els jugadors que creu que estan millor. Ja veurem si Alba hi serà en un futur, o no. Haurà de treballar de valent. La decisió de Luis Enrique és absolutament respectable”, comentava.\nNo tot són males notícies. L’ex de l’Athletic Club va celebrar efusivament el final del mercat de fitxatges. “Som els que som. Nosaltres haurem de tirar endavant la temporada. Ara ens podem centrar únicament en el joc. I òbviament estic content amb l’equip i amb Rafinha. Volia que es quedés”, deia. Segurament els rumors d’una sortida van fer que el treball d’aquesta setmana del brasiler no fos al 100%. Per això es va quedar fora de la convocatòria per al partit d’Osca, com Thomas Vermaelen. Un punt més de la filosofia preventiva de Valverde: només juguen els futbolistes que estan endollats. El discurs del preparador culer guanya credibilitat quan també l’utilitza per a la Lliga de Campions. Paraules majors.\nÉs l’estratègia -sincera o no- de posar al mateix nivell l’Osca i el Tottenham. “Hem d’estar molt preparats des de l’inici. Hem d’entendre que tots els punts en joc són importants. Serà un grup molt exigent. No podem descartar cap partit, ni pensar que alguna jornada serà més assequible. Quan ens exigim sempre responem”, va comentar, fent referència al grup continental del Barça. Si els blaugranes competeixen al màxim, són un dels equips més complets de l’àmbit internacional. Sempre que la defensa en transició estigui a l’altura de la pólvora ofensiva de Leo Messi i companyia. A mig gas, el Barça es transforma en un grup que especula. És la versió de Roma, la dolenta. S’assemblaria a la de l’Atlètic de Madrid que va caure ahir 2-0 a l’estadi del Celta. Els matalassers van ser una caricatura del Supercampió d’Europa que va batre 4-2 el Reial Madrid. “És dur, perquè teníem l’esperança de fer el punt i a part del calendari amb els tres punts, però no ha pogut ser”, va dir a peu de gespa Saúl Ñíguez. Julen Lopetegui tampoc és amic de les relliscades. L’exseleccionador espanyol s’ha de guanyar el marge d’error al Santiago Bernabéu. Encara no el té, i si el vol, primer ha d’acumular moltes victòries. Per això no pot permetre’s el luxe de fer moltes rotacions i pensar en la primera jornada de la Lliga de Campions. El triomf d’ahir contra el Leganés (4-1) fa que els blancs hagin fet el ple de 9 punts en les primeres jornades. El Barça ha de seguir la seva estela.\nRafinha es queda fora de la convocatòria pel partit contra l'Osca\nBarça - Osca: Horari i TV per veure el partit de la Lliga


Sou aquí: Inici → Notícies → III Trobada Comunitària de Vic\nL’Associació Tapís, l’Ajuntament deVic i l’Obra Social ”la Caixa” presenten la programació comunitària del curs 2018-19 a la ciutat de Vic per donar resposta col·lectivament als reptes actuals i millorar la convivència i la cohesió social de la ciutat. A la Trobada Comunitària s’han anomenat les accions realitzades durant el curs 2017-2018 en els eixos de treball d’educació comunitària, salut comunitària i convivència, i s’ha presentat la programació comunitària, el conjunt d’accions previstes de cara al proper curs.\nL’Associació Tapís, l’Ajuntament de Vic i l’Obra Social ”la Caixa” han promogut la III Trobada Comunitària de la ciutat de Vic, emmarcada dins del Projecte d’Intervenció Comunitària Intercultural (Projecte ICI).\nEl projecte actua com a impulsor d’un procés col·lectiu de transformació del context social i de les institucions per adaptar-se als reptes de la diversitat i ales noves necessitats de la població. Alhora, treballa per evitarels processos que generen desigualtat i contribueix a fer possible la participació en igualtat de condicions de totes les persones. Així doncs, el Projecte ICI té per objectius la millora de la convivència i la cohesió social en l’àmbit local, per afavorir el benestar i la millora de les condicions de vida dels vigatans i vigatanes.\nLa Trobada Comunitària és un espai de relació entre representants polítics, professionals, entitats, ciutadans i ciutadanes de Vic que, de forma col·lectiva, treballen per la millora de la convivència i la cohesió social a Vic. La trobada s’ha dut a terme al Centre Cívic Can Pau Raba, amb la presència de\nrepresentants de l’Ajuntament de Vic, de la Fundació Bancària “la Caixa”, tècnics municipals, representants de diverses entitats de Vic i ciutadania a títol individual. La benvinguda de l’acte ha estat a càrrec de Josep-Ramon Soldevila, regidor d’Igualtat i Ciutadania de l’Ajuntament de Vic, Josep Freixa, gerent de l’Associació Tapís, i Francesc Ventura, director del departament d’interculturalitat i cohesió social de la Fundació Bancària “la Caixa”. Tots ells han posat l’accent en la importància del treball comunitari i han agraït la participació i la implicació de la ciutadania en la construcció d’una societat més justa i on totes les persones esdevinguin iguals, afavorint així, la convivència a la ciutat.\nA l’acte s’ha fet una revisió d’accions realitzades durant el curs 2017-2018 en els eixos d’educació comunitària, salut comunitària i convivència. Per altra banda, s’ha presentat la programació comunitària pel curs 2018-2019, que és la proposta d’activitats, iniciatives, programes i espais de trobada, consensuades de forma participativa i previstes en el marc del Projecte ICI. Aquesta part de la Trobada Comunitària ha estat dinamitzada per representants de cadascun dels eixos de treball, que han explicat de primera mà quins són els projectes que tenen previst desenvolupar per aquest any.\nEn educació comunitària s’ha destacat el treball fet amb el Grup Motord’AMPA, format per famílies de cadascun dels centres educatius de la ciutat. Aquest grup s’ha trobat periòdicament per dissenyar, organitzar i avaluar l’Escola de Pares i Mares – Factor Q 2018, amb la finalitat de millorar alguns aspectes relacionats amb aquest projecte amb aquest projecte i aconseguir una major participació de les famílies, especialment de les d’origen nouvingut, i ampliar la diversitat de tallers, xerrades i franges horàries de les activitats.\nLa Taula de Salut Comunitària de Vic, pretén ésser un grup de tècnics vinculats, fins ara només a l’àmbit sanitari, però cada cop més oberta a acollir interessats i\ninteressades d’altres àmbits com el social i educatiu, i que persegueix la finalitat de generar propostes de treball que ajudin a millorar la pròpia salut i la de la comunitat. De cara el pròxim curs, i vist l’èxit que va tenir l’any passat, també està previst fer la segona edició de la Jornada de Salut Comunitària. Un espai formatiu que aplega uns 200 professionals d’àmbits molt diversos per debatre i compartir visions sobre la salut comunitària, projectes i polítiques públiques vinculades a aquest tema.\nFinalment,durant el curs que s’enceta, s’engegarà la implementació del Programació de Prescripció Social i Salut, el qual pretén augmentar la participació dels pacients en activitats de la comunitat, tot reduint l’aïllament social, millorant la salut mental positiva, la qualitat de vida, reduint la prescripció inadequada de psicofàrmacs i la hiperfreqüentació a l’atenció primària. Per altra banda, emmarcada en l’eix de convivència, durant el curs anterior es va seguir reunint la Taula de Convivència, que va néixer en un moment en el que la Xarxa d’Acollida Municipal de Vic (XAM) va fer el pas de l’acollida a la convivència i per tant va donar entrada a nous professionals i entitats directament vinculats amb el treball amb la convivència. Aquest és el punt d’inflexió que va evidenciar la necessitat d’una taula de treball més operativa on hi fossin presents aquelles entitats i tècnics que treballen directament i de forma diària amb la convivència de la ciutat de Vic. El que es pretenia és que aquest espai fos més operatiu que la XAM alhora de poder resoldre temes o crear comissions de treball per desenvolupar noves propostes i accions concretes.\nActualment la Taula de Convivència de Vic (TCV) està formada per tècnics i representants d’entitats i té la finalitat d’esdevenir l’observatori de la convivència de la ciutat, de manera que siguin els professionals que la formen els que tractin les línies de cap a on s’han de posar esforços, o per on s’ha de començar a treballar per millorar certes preocupacions que els professionals de la XAM han identificat com a necessàries i en algunes ocasions prioritàries. El sentiment de pertinença dels joves de la ciutat ha set el tema que s’ha treballat al llarg de l’any i que s’ha concretat en el projecte JoVinc!: Fem barri que s’iniciarà durant aquest pròxim curs.\nFinalment, s’ha fet balançdel projecte Viu el carrer! emmarcat també en aquesta programació comunitàriai en el Pla de l’Esport de Vic – Vic Activa’t, que ha ofert una proposta d’activitats esportives i de lleure, gratuïtes i adreçades a infants i joves, durant els períodes no lectius del curs escolar. Aquestes accions que es van fer durant tot l’any, van comptar amb la participació de 2.500 infants, joves i famílies, entre tardor, setmana santa i estiu. Aquesta programació es va poder dur a terme gràcies a la col·laboració i implicació de més de 140 persones, entre ells, professionals, voluntaris, membres d’entitats, i estudiants en pràctiques.\nLa III Trobada Comunitària de Vic va donar doncs, el tret de sortida a un nou curs on es vol promoure i fomentar encara més les iniciatives conjuntes, el treball en xarxa i la coordinació entre tots els agents de la comunitat, per tal de donar respostes col·lectives als reptes actuals de la ciutat.


I Jornades per la Igualtat a Bufalà! - Portal d'Entitats de Badalona\nI Jornades per la Igualtat a Bufalà!\nEn motiu de la celebració del Dia Internacional de la Dona, des de l’Associació de Veïns de Bufalà, posem a disposició de les nostres veïnes i veïns un programa ple d’activitats i tallers gratuïts del 16 de febrer al 17 de març.\nUs animem a participar-hi! Si esteu interessades i interessats en assistir-hi, us recordem que a algunes de les activitats us heu d’inscriure perquè les places són limitades.\nEsperem que gaudiu de la programació.\nHeu d'a href="http://badalona.ppe.entitats.diba.cat/wp-login.php?redirect_to=http%3A%2F%2Fbadalona.ppe.entitats.diba.cat%2Fi-jornades-per-la-igualtat-a-bufal%2F%23respond">entrar per publicar un comentari.\nEntrada anterior: LA CONFERENCIA: “Los cuatro poderes del estado español”\nEntrada següent: Comunicat de Justícia i Pau de Catalunya davant el judici de l’1-O\nEscola Especial Popular “Llefia Alto”\nAssociació Radio-Taxi Catalana 37


Vall d'Hebron estrenarà el primer robot radiològic del món utilitzat en un servei d'endoscòpia - Social.cat\nVall d'Hebron estrenarà el primer robot radiològic del món utilitzat en un servei d'endoscòpia\nLa Caixa aportarà 4.150.000 euros que permetran acollir 1.200 pacients més a l'any en el servei de l’hospital\nArtis Pheno, el robot radiològic pioner de l'Hospital Vall d'Hebron | Joana Garreta (ACN)\nEl Servei d'Endoscòpia Digestiva de la Vall d'Hebron-Wider Barcelona acollirà el primer robot radiològic del món ubicat en un servei d'endoscòpia, el qual permetrà atendre millor les persones amb patologies digestives i patologies relacionades amb l’aparell digestiu,\nEl robot, anomenat Artis Pheno, permet fer imatges radiològiques en dues i tres dimensions a temps real mentre s'està duent a terme una endoscòpia. La compra d'aquest aparell forma part de la renovació de l’acord entre La Caixa i la Vall d’Hebron, que fa deu anys que dura i que ara han ampliat per quatre anys més. Aquesta renovació aportarà a l’hospital 4.150.000 euros que han servit per a l’adquisició del robot i per a l’ampliació del servei, de manera que es calcula que així es podran atendre 1.200 pacients més cada any.\nEl robot radiològic, de la marca Siemens, és un aparell que permet facilitar les endoscòpies, ja que amb aquest procediment només s’aconsegueix la visió de l’interior, però amb el robot es pot també veure l’exterior de l’òrgan. Tal com diu el director de Vall d’Hebron-Wider Barcelona, el Doctor Armengol, “Artis Pheno està format per un arc radiològic robotitzat connectat a un escàner que permet, durant el procediment de l’endoscòpia, generar imatges que es poden superposar a la imatge fluoroscòpica en temps real. Per tant, es generen imatges en tres dimensions de les exploracions de tòrax i abdomen mentre fem les endoscòpies digestives”.\nAquest coneixement dels voltants de la zona permet la “disminució dels errors terapèutics i les reintervencions”, tal com ha explicat el mànager global de màrqueting clínic per intervencions abdominals per Siemens, Amil Gralzagas. Això és possible perquè “permeten la fusió d’imatges tridimensionals amb imatges en dues dimensions, però en temps real”.\nEl robot té un cost d'uns 1,6 milions d’euros, que estan inclosos en els 4.150.000 euros que La Caixa donarà al servei fins a l’any 2022 amb l’objectiu d’ampliar-lo. Aquest servei és pioner en cirurgia endoscòpica i en noves tècniques d’operació a través d’orificis naturals. Amb aquesta inversió, l’hospital passarà de quatre a sis sales d’endoscòpia digestiva i duplicarà la zona de recuperació dels pacients i l’espai d’espera, tant de pacients com d’acompanyants. Amb aquestes millores, es preveu que es podran atendre uns 1.200 pacients més cada any.\nEl director general de la Fundació Bancària La Caixa, Jaume Giró, ha apuntat que fa deu anys que col·laboren amb l’hospital “pel desenvolupament de l’endoscòpia”. I ha afegit: “A l’inici va ser clarament una aposta per la recerca de noves fronteres i en aquest moment que s’ha acabat aquesta primera fase de deu anys, la renovació del conveni ens permet allargar la col·laboració i inaugurar una nova col·laboració que és aquest robot que sens dubte millorarà molt la manera com l’endoscòpia ajudarà els pacients”.


El Fuenlabrada no es veu fora del play-off malgrat que ahir va anunciar-ho LaLiga - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Fuenlabrada no es veu fora del play-off malgrat que ahir va anunciar-ho LaLiga\nEl club madrileny considera que la decisió l'han de prendre també altres estaments com la Federació Espa nyola i el Consejo Superior de Deportes\nagències | madrid 26.07.2020 | 22:44\nEl Fuenlabrada no es veu fora del play-off malgrat que ahir va anunciar-ho LaLiga Regió7\nEl Fuenlabrada ha assegurat que no es considera «fora» del play-off d'ascens a Primera Divisió, tot i el comunicat de LaLiga en el qual assegura que es cancel·la definitivament el seu partit ajornat contra el Deportivo i que serà l'Elx qui jugui la promoció.\n«En relació al comunicat emès per LaLiga des del club volem aclarir que no renunciem a jugar el partit davant el Deportivo. Mostrem la disposició a jugar en el cas que sigui viable quan els jugadors estiguin aptes», va assenyalar el Fuenlabrada. A més, l'entitat entén que LaLiga no és «l'òrgan competent únic per prendre la decisió de suspendre el partit i donar la plaça a l'Elx. La decisió també està en mans del Comitè de Competició de la RFEF i, si escau, del Consejo Superior de Deportes. El club queda pendent de la resolució de la resta d'òrgans competents. Sense descartar que la decisió pugui retardar la disputa del partit».\nConsells de Primera per als aprenents del CE Manresa.\nEl Sabadell venç el Barça B i torna a Segona cinc anys després del darrer descens.\nL'Espanyol B puja a Primera estatal amb la manresana Andrea Martínez.


Les remeses econòmiques dels immigrants | Consumer\nLes remeses econòmiques dels immigrants\nUn fenomen creixent al nostre país que evita la pobresa i ajuda al desenvolupament en els llocs d'origen dels immigrants\nAutor: Per Benyi Arregocés Carrere\nDurant diverses dècades del segle XX, els diners que arribava dels emigrants -les remeses- va impulsar l’economia espanyola, encara que ara la situació s’ha invertit. Espanya es troba entre els països més desenvolupats i s’ha convertit en el cinquè país que més remeses envia del món, gràcies als immigrants que estalvien per a manar el que poden als seus familiars. Aquests ingressos extra ajuden les famílies d’origen a escapar de la pobresa i constitueixen un important factor de desenvolupament en cas que s’inverteixin de la forma adequada, per la qual cosa molts països han començat a centrar-se en aprofitar tot el cabal de les remeses, que en molts d’ells suposa xifres superiors a totes les ajudes al desenvolupament juntes.\nDe país receptor a 'remesador'\nLes remeses, és a dir, els diners que els immigrants envien a la família que viu al país d’origen, es produeixen a tot el món, en un fenomen que ve provocat per l’allunyament familiar temporal de la persona que emigra. Segons dades del Banc Mundial, en 2004 es van moure per aquest mètode gairebé 100.000 milions d’euros i la Unió Europea va ser el principal origen de les remeses, En 2004 es van moure per aquest mètode gairebé 100.000 milions d’euros i la Unió Europea va ser el principal origen de les remeses seguit de prop pels Estats Units, mentre que Espanya va ser el cinquè país del món. Es constata així que els immigrants que viuen als països més rics es recorden de les seves famílies i intenten ajudar en el que poden a la seva manutenció, tal com van fer els immigrants espanyols tantes vegades al llarg del segle passat. Així, l’any 2004 va ser el primer de la història en què les remeses dels immigrants van superar als diners enviats al nostre país pels espanyols residents a l’estranger: Espanya va rebre 4.184 milions d’euros mentre que els immigrants van manar a l’exterior 4.189 milions, segons estadístiques del Banc d’Espanya.Espanya va rebre 4.184 milions d’euros mentre que els immigrants van manar a l’exterior 4.189 milions, segons estadístiques del Banc d’Espanya\nDes de 2004 aquesta tendència creix i en 2005 es van aconseguir els 4.614 milions d’euros remesats pels estrangers -316 milions d’euros més que les remeses que va rebre Espanya, mentre que de gener a juliol del present any, l’increment és significatiu, amb unes xifres de 3.346 milions d’euros enviats pels immigrants residents a Espanya, 887 milions més que en el mateix període de l’any anterior.\nNo obstant això, aquestes estadístiques es queden tales per a mesurar el fenomen de les remeses, perquè no recullen el que es coneix com a ‘enviaments informals’, és a dir, tots aquells que no es tramiten ni pels bancs ni per les empreses que es dediquen a manar diners, i han aterrat amb força a Espanya. “És el cas del Marroc, un país veí en què la gent pot anar i venir amb facilitat amb els diners en la butxaca o el cas de l’àvia que fica el bitllet en una carta. A més, existeixen mecanismes que són organitzats mitjançant previ pagament, com l’Hawala, una xarxa que existeix en alguns països musulmans”, explica Iñigo Moré, fundador de Remesas.org, un laboratori d’idees que analitza els efectes de les remeses.\nPer aquesta raó, l’Associació Nacional d’Agències d’Enviament de Diners estima que més del 50% de les remeses no es computen en les estadístiques oficials. De totes maneres, aquestes dades serveixen per a captar diverses de les característiques d’aquest fenomen. Així, segons les últimes estadístiques del Banc d’Espanya -corresponents a 2004 i 2005-, la zona que més remeses rep és Amèrica Llatina i el Carib, amb gairebé el 70% dels enviaments, amb Colòmbia i l’Equador com a principals beneficiaris, tots dos amb percentatges que ronden el 20% del total. En altres zones, destaquen Romania, amb el 7,7% de les remeses totals i el Marroc, amb el 6,9%.\nVes a la pàgina següent: Eviten la pobresa »\ndesenvolupament diners inmigrantes-ca país-ca remeses


LAURA MARTÍ, AUTORA DE LA FELICITACIÓ DE NADAL DE L’ALCALDE — Portal oficial de Guissona\nLAURA MARTÍ, AUTORA DE LA FELICITACIÓ DE NADAL DE L’ALCALDE\nPer tercer any, l’Ajuntament de Guissona, opta pel concurs de felicitacions de Nadal per escollir la felicitació de Nadal de l’Alcalde, amb un concurs obert a les escoles i promogut pel Pla Educatiu d’Entorn.\nEnguany el concurs de felicitacions de Nadal s’ha obert a alumnes de primer i segon de primària dels centres educatius de la nostra vila essent la felicitació guanyadora la de Laura Martí, alumna de segon de primària del Col·legi Ramon Faus i Esteve, amb un dibuix de la façana de l’Ajuntament de Guissona com a portal del pessebre nadalenc, acompanyat de l’arbre de Nadal i d’unes campanes decoratives. Gerd Codina, de segon curs del Col·legi Mare de Déu del Roser ha rebut una menció especial per la felicitació en la que mostra la imatge dels tres Reis Mags d’Orient.\nLa guanyadora del concurs ha estat obsequiada amb un xec per valor de 60€ amb llibres en català.\nL’acte d’entrega de premis es va fer en el marc de la V FESTA D’ENTITATS PROMARATÓ DE TV3, el passat diumenge, 19 de desembre al matí, en el mateix acte es va agrair a les alumnes de quart d’ESO de l’INS Guissona que havien elaborat el cartell i el programa de ma d’activitats de la Marató (Ariadna Castells, Dània Verdés, Aina Gimeno i Clàudia Castells), la tasca realitzada en suport a la Marató).\nXerrada “Cooperativisme en l’agricultura”\ncasal jove l'Escorxador, 25/05/2013