PSOE-Reinicia proposa un paquet de mesures urgents socials i econòmiques per a Sant Antoni – Federació Socialista d'Eivissa\nEl grup municipal PSOE-Reinicia proposa a l’Ajuntament de Sant Antoni de Portmany un paquet de mesures urgents de caràcter social i econòmic per fer front a la difícil situació generada per l’estat d’alarma. El portaveu del grup, Simón Planells, ha explicat que les propostes tenen per objectiu “atendre les necessitats socials més urgents de les famílies i per ajudar els sectors econòmics més afectats, com són els autònoms, les pimes i el sector turístic en general”.\nSimón Planells lamenta que “el municipi de Sant Antoni pateix de manera molt acusada la paralització de l’economia”, el que ha provocat “una situació inesperada per a moltes famílies i empreses que han vist com, de sobte, les seves fonts d’ingressos s’han vist reduïdes, en el millor dels casos, o completament eliminades en la majoria dels casos”.\nPSOE-Reinicia està a disposició de l’equip de govern de Sant Antoni per construir “un gran acord en favor del municipi”, i que l’ajuntament sigui “agent actiu que ha d’ajudar a les famílies més necessitades i ha de ser un element catalitzador per ajudar a dinamitzar l’economia, en especial la del comerç local i l’activitat turística, per tal de garantir el benestar del nostre municipi”.\nPropostes del grup PSOE-Reinicia a l’Ajuntament de Sant Antoni de Portmany:\n1) Establir un sistema de serveis de menjar a domicili per persones majors i econòmicament vulnerables amb càrrec al superàvit de l’any 2019.\n2) Establir unes targetes d’aliments per a les persones en situació de vulnerabilitat econòmica amb càrrec al superàvit de l’any 2019.\n3) Establir un servei d’informació telefònica perquè els veïns, empresaris i empreses de Sant Antoni puguin informar-se sobre les ajudes existents i la modificació en els tràmits tributaris.\n4) Establir un servei d’atenció telefònica d’ajuda psicològica per a les famílies de Sant Antoni.\n5) Acordar amb els representants de l’activitat turística un pla estratègic a curt termini per tal de reactivar l’economia.\n6) Garantir l’ús del romanent existent, dins dels límits establerts pel Govern Central, a despesa social.\n7) Garantir la provisió de mascaretes als comerços i veïns del municipi de Sant Antoni\n8) Exempció del pagament de les taxes (ocupació via pública, hamaques, etc.) durant els mesos que ha durat la situació d’Estat d’Alarma.\n9) Exempció del pagament de taxes per a les escoles d’estiu.\n10) Establiment de cursos de reforç escolar municipal.\n11) Ajornament del pagament de tributs municipals sense recàrrec, tant a famílies com a empresaris i empreses.\n12) Acord amb la indústria del taxi per tal d’ajornar el pla de taxis estacionals per a l’estiu de l’any 2021 i que aquest any no operin.\n13) Establir una línia d’ajudes per a petits empresaris que mantenen l’estructura de personal i no executi acomiadaments.\nNotícia anterior\tNova web de la FSE-PSOE\nNotícia següent\tEl grup Socialista proposa a l'Ajuntament de Santa Eulària un paquet de 20 mesures per ajudar les famílies i empreses del municipi davant la COVID-19


Sortir és qualitat de vida!0\nSortir de casa és important per a les persones grans. Els manté en contacte amb la vida, amb la gent, amb el moviment. Continuen veient món, i sentint-se ben part d’ ell al ben mig del barri, al carrer.\nLes places, els parcs, els passeigs, les cafeteries, el cinema, els bancs… Molts llocs acostumen a atraure als nostres estimats avis, que reposen i contemplen el paisatge de la zona d’ on viuen o l’activitat que presencien.\nAlguns d’ells però, tot i que senten alegria de poder sortir i donar un curt passeig o contemplar l’exterior, tenen dificultats per a poder fer-ho, i aquestes dificultats acostumen a anar a més.\nPer això és important que ajudem les persones sènior a sortir de casa per respirar aire fresc, durant tota la setmana, tots els mesos de l’any. Això és qualitat de vida també!\nNov 6th, 2013 Activitats senior\n← PreviousArticle de Senior Global Solutions a El Periódico\nNext →Cuidar és estimar


Amics de l'Art Romànic - IEC: de desembre 2020\nInformació i Bones Festes!\nL’associació Amics de l’Art Romànic està immersa en aquesta extraordinària situació a la qual ens ha abocat la pandèmia de la Covid-19, raó per la qual, com sabeu, hem hagut de suspendre les activitats que havíem programat pel primer quadrimestre. Malgrat tot, hem seguit treballant en aquelles qüestions que era possible tirar endavant, una d'elles el proper número de la revista Lambard. Estudis d'art medieval, que rebreu per correu postal el mes de febrer. Si l'evolució de la pandèmia ho permet, amb el bon temps intentarem reprendre les visites als monuments dels dissabtes, limitant-les a l'àrea barcelonina (ciutat i encontorns). Per ara, és inimaginable recuperar les conferències a l'Institut per totes les limitacions que imposa el protocol a seguir. Per aquest motiu queda ajornada l'assemblea anual, en el benentès que quan millori la situació us farem a mans de nou la convocatòria.\nAteses les circumstàncies i, segons ja us vam anunciar, hem reduït excepcionalment, la quota dels socis.\nHaureu rebut el retorn dels diners de les excursions del curs passat. Heu d'excusar el retard. Ho hem hagut de gestionar a distància. Ja sabeu que la Blanca, la nostra secretaria, treballa telemàticament des de casa, i ha estat complicat canviar la dinàmica usual amb el banc.\nTambé hem tramés el volum d'actes del congrés sobre les portalades gòtiques, que molts de vosaltres, segons ens consta, ja heu rebut. Hi ha hagut, això no obstant, retorns. La Blanca ja us va enviar un correu electrònic per passar-los a recollir per la llibreria de l’Institut.\nAquests dies propers no podrem gaudir del concert de Nadal, ni compartir la calidesa del retrobament anual mentre brindem pel Nou Any al pati de l'Institut, però aquest malson té dia de caducitat i ha de prevaldre l'esperança per damunt del desencís.\nCuidem-nos molt i, malgrat els marges estrets que aquesta situació excepcional ens deixa, siguem feliços.\nEn nom dels membres de la Junta i, en el meu propi, molt Bones Festes!\nPresidenta d'Amics de l'Art Romànic\nSocietat Filial de l’IEC\nPublicat per Amics de l'Art Romànic, filial de l'Institut d'Estudis Catalans a 7:55


L'Audiència Nacional obliga a informar del risc del deute públic espanyol | Diari Català Digital 📋\nL’Audiència Nacional sentència que el deute públic ha d’estar entre els productes financers sobre els quals cal informar amb caràcter previ a la seva comercialització, com ja passa amb assegurances, bons o accions.\nLa sentència, datada el 3 d’octubre de 2017 i ja decretada en ferm després de la seva publicació al BOE, modifica una ordre del Ministeri d’Economia de novembre de 2015 sobre informació i classificació de productes financers perquè l’inversor minorista pot distingir el nivell de risc d’aquests actius, informa Efe.\nSegons aquesta ordre, la classificació dels productes financers es realitzarà mitjançant una escala de sis colors, (va del verd -menor reg- al vermell -risc molt alt-), o de nombres, que van de l’1 al 6. Amb aquest sistema , es diferenciaran els productes amb menor risc i els que comporten més perill per als clients. Fins al moment, es desconeix quina serà la qualificació del deute públic.\nEn funció d’aquest risc, el comprador ha de rebre informació amb caràcter previ a la comercialització dels productes bancaris, assegurances, bons, accions o fons de pensions individuals i associats.\nPerò d’aquesta norma van quedar exclosos les assegurances i fons de pensions col·lectius i el deute públic nacional i dels estats membres de la Unió Europea, extrem que va ser recorregut per APYMIFID, l’associació per a la correcta aplicació de la normativa europea MiFID. Aquesta directiva, que va per la seva segona edició, Mifid II, busca promocionar la seguretat, l’eficàcia i la transparència dels mercats per aconseguir una major protecció dels inversors.\nLa veritat és que el deute públic és un actiu que comporta risc en la inversió. Encara que té una rendibilitat fixa al seu venciment, si el titular del bo o la lletra del tresor decideix vendre-la abans que finalitzi el seu termini, se sotmetrà a la seva cotització del mercat. El valor del deute públic varia per la perspectiva que tenen els mercats sobre l’evolució dels tipus. Quan creuen que pujaran, com passa ara, el valor del deute públic emès decau a l’espera que el nou paper que emeti l’Estat ofereixi una rendibilitat més gran.\nPer contra, si la perspectiva és que els tipus baixaran, els bons que estan en el mercat guanyen valor, ja que els següents que apareguin seran menys rendibles. Quan passa això, és quan cotitzen per sobre del 100% del seu valor.\nA més, a Europa hi ha un debat sobre el risc que té el deute públic d’alguns països quan aquests entren en una crisi bancària que pot afectar la seva solvència com a Estat. La manca de suport de tot el deute públic per eurobons augmenta aquest risc.\nAPYMIFID també va recórrer un altre article de l’ordre ministerial, el relatiu a la classificació dels productes a l’efecte de l’indicador de risc, pel que fa al termini residual que s’utilitza. L’Audiència ha considerat que el termini residual és només “un dels tres factors” que serveixen per establir el risc inherent a un producte financer. El recurs no ha acreditat “ni la manca d’idoneïtat del termini residual” ni l’adequació de qualsevol dels altres factors, sosté la sentència.\nTags: ADMINISTRACION AUTONOMICA, ADMINISTRACION PUBLICA, CATALÀ ✅, Cataluña Parlament, CATALUNYA ✅, ECONOMIA ✅, ESPAÑA ✅, ESPANYA ✅, Finanzas, Justicia, per a, POLÍTICA ✅, REFERÈNDUM ✅


20novembre2006 by guestb4f89a89 1470 views\nInformatiu de Valldoreix (1986-1990) by laborda 4483 views\nTrasobares: Libro de familias (s. X... by laborda 1391 views\nRecopilació de salutacions de festa major elaborada a l’assignatura de Pragmàtica (Grau de Lingüística de la UB). Els repertoris de salutacions formen part del corpora “Celebratio et oratio” http://www.linred.es/articulos_pdf/LR_articulo_31102008_2.pdf\nI del repertori ReCoLi: http://bibliotecavirtualut.suagm.edu/Glossa2/Journal/march2010/Retorica_y_memoria.pdf\n1. Pragmàtica i gènere epidíctic Corpus de Salutacions de Festa Major Miscel·lània: 8 poblacions (2004) Contingut: Caldes de Malavella, L’Arboç, Vallirana, Santa Eugènia de Berga, Soses, Teià, Font-Rubí, El Vendrell (totes les salutacions de 2004, llevat Caldes de Malavella, que és de 1999) Compilació: Laura Marín Calvo Direcció: Xavier Laborda Lingüística. Universitat de Barcelona\n2. LOCALITAT: CALDES DE MALAVELLA COMARCA: La Selva EXTENSIÓ: 57 km2 POBLACIÓ: 4602 habitants (cens any 2001) FESTA MAJOR: Ir diumenge d'agost ANY SALUTACIÓ: 1999 ALCALDE: Miquel Casas i Seriña GRUP POLÍTIC: CIU Salutació de l'Alcalde Benvolguts/des convilatans/es, Som a punt d'assistir davant d'un fet prou transcendental com és el canvi de mil'lenni i és davant d'aquestes circumstancies que m'agrada com a salutació enfilar una senzilla reflexió. Les maquinaries avui en dia s'han tornat indispensables, cada cop teneDun paper més preponderant en el quefer diari, fms i tot en el nostre entorn més quotidia. No és estrany de trobar a cada cantonada gent que porta el telefon mobil enganxat al' orella i són molts, especialment els més joves, els qui veiem atribolats davant les pantalles de l'ordinador engrescats, distrets i absorts amb l'internet. EIs habits han canviat molí darrera d' aquests artificis que evidentment han constiturt un gran aven~. Tot amb tot i de forma paradoxal, en la societat en que vivim, es generen moltes situacions de manca de comunicació, de perdua de sensibilitat i d'una certa deshumanització. Com a contrapunt a aquestes situacions prou habituals i per combatre-Ies, us proposo la Festa Major d'enguany com a revulsiu. Delectar-nos amb el so de la tenora o del violí, complaure's amb la rialla sincera de la mainada contemplant els pallassos del Circ, gaudir amb intensitat de l'apat coHectiu de la Festa, signe inequívoc de convivencia i civilitat. D'aquÍ el valor que pren una celebració com la Festa Major, que ha de servir d'antídot, durant UDSdies, per deixar de banda tota classe d'enginys mecanics i permetre el contacte directe i sense intermediaris amb tota classe d'activitats lúdiques i festives que de ben segur la nostra Comissió de Festes ens ha preparat per a aquest any. Sense cap mella de dubte que ha de ser el millor remei per a la consecució d'una millor avinen~a a la recerca d'una més gran humanitat i comprensió. Bona Festa Major. Miquel Casas i Seriña L' Alcalde\n3. LOCALITAT: L'ARBO<; COMARCA: Baix Penedes EXTENSIÓ: 14 km2 POBLACIÓ: 3977 (any 2001) FESTA MAJOR: 4t diumenge d'agost ANY SALUTACIÓ: 2004 ALCALDE: Joan Plana i Pons GRUP POLÍTIC: CIU Festa Major 2004 Salutació Benvolguts vilatans, Benvolgudes vilatanes, Torna a ser I'hora de preparar-nos per celebrar la nostra Festa Major, i a la salutació d'aquest any m'ha semblat encertat plantejar-vos una perspectiva diferent i ter-vos arribar alguns detalls de com es viu la Festa Major des de l'Ajuntament. A l'Ajuntament, hi ha una frase magica que se sol repetir més d'un cap: "Aixo ha d'estar abans de la Festa Major!", i sempre n'hi ha més d'un que es posa nerviós perqué tot estigui a punt i no falli res, igual com passa a les famílies quan preparem alguna celebració important. Hem d'afinar els comptes i deixar a punt els xecs i els pagaments, ja que la majoria de despeses s'han de pagar al comptat. Cal destacar que el pressupost és elevat, pero aconseguim un alt rendiment per a l'Arbo~,ja que la nostra Festa Major és "una de les més típiques de Catalunya". Us puc assegurar que les hores es tan molí IIargues i, a mesura que van finalitzant els actes, penses: "Ja queda menys!", fins que arriba el dimecres, i després de patir perque ningú no hagi pres mal, et relaxes i et ve tot I'esgotament de copo Aquest any, el motiu de la portada del programa és la restauració de la fa~na de I'església i la reposició de les figures deis copatrons i el nostre patró, sant Julia. Cree que tots n'hem d'estar orgullosos, ja que més enlla del sentit religiós és, també, un simbol de tot el poble i de la nostra historia. L'any passat volia transmetre un sentiment d'autoestima envers la nostra vila. Enguany voldria que ros d'il.lusió i capacitat de treball per millorar la qualitat de vida de la gent de l'Arbo~. Desitjo que tothom pugui gaudir de la nostra Festa Major. L'Arbocr, agost de 2004 Joan Plana i Pons Alcalde\n4. LOCALITAT: VALLIRANA COMARCA: Baix Llobregat EXTENSIÓ: 23,93 km2 POBLACIÓ: 11.110 (any 2003) FESTA MAJOR: 21 de setembre ANY SALUTACIÓ: 2004 ALCALDE: Josep Alemany i Rigol GRUP POLÍTIC: CID SALUTACIÓDE L'ALCALDE ELS JOVES, MOTOR DE LA FESTA! El jovent de Vallirana s'ha de ter seva la Festa Major, previament, des de la Comissió de Festes, proposant i consensuant un programa d'actes, concebut amb la voluntat de reflectir la diversitat de la nostra ciutadania. Més enlla de la Nit Jove, del Correfoc o de la representació del Comando a Distancia, aquest esperit jove ha de ser present als concursos i als campionats, al Sopar Popular, a la Pedalejada,a l'Ofici, als Castells...perque la Festa sigui plural. Aquest motor jove, aquesta energia vital, ha de posar ritme a la nostra festa,un ritme que engresqui joves i adults cap a la participació activa. Som-hi,doncs;forya,jovent!...i els altres?, ja els atraparem...! o no! Josep Alemany i Rigol L'Alcalde\n5. LOCALITAT: SANTA EUGENIA DE BERGA COMARCA: Osona EXTENSIÓ: 7 km2 POBLACIÓ: 1995 (any 2003) FESTA MAJOR: Ir diumenge de setembre ANY SALUTACIÓ: 2004 ALCALDE: Filo Tió i Pratdesaba GRUP POLÍTIC: ERC-AM FESTESMJicJ~R SIl NT¡.¡ EUCENIRIJE ~ERG.R ~~O4 SdLt~tdC¡Ó Tal esto o Dun' per o lo Festa Major 10mb nove'ots respecte o I'ony possot Volcm Que lo Fcsto Mojor siguin un!. die:; de portlClpació, de comunícació, de tolerancia í de resp r:tc. Aqueit ony lo Festo Mojor lo podrem goudir per prim~ru vecJodo 01 pavelló. on es duron a terme olgunes octi"itats Després de quotre onys fjnalment sho ocabat lo primero fase, 1 en els propers onys estero finolit7aldel tal Es un cQUlpomcnt que hem esperot omb molto IHusíó j desitgem que u!.ogrodi Agra""1 la tosco de lo Comissíó d@lo Festa Major, Que s6n els qui reolment l'oryonilLen j hi dediquen molt eJelseu temps lIiure Ifamiliar; són ells Qui propasen I s'esforcen perque les octivitats Que es portaron o lerme agrodín o tots, cosa ben dlhcíl i per aixo Intenten anor conviont ~t:lile1> ~o!>~~ Tall1b~ vuh.Jriu odret;:or ("1mc:u ogl"OImcnt o totc:; oqudlc'$ cnlitots I persones qul-..' participen organillont actes I ochvltots. El programo que teniu o les mons es un programa que com codo ony hi ha tombé les restes deis barns del Rosslnynl i de IAruml, Que tombé sesforcen pcrque hi hogi 1.1115dies de germanor entre cls ve"rm,i C'v.identrner,f perque sigui obert 01 poble Nosoltres estem conven~uts Que t015 els rCln hi porticipotf:'u, 10 Que I'exlt es que vmgueu o goudir de lo testo. Bono resto Majorl FiloTió i Protdesabo Afcoldesso\n6. LOCALITAT: SOSES COMARCA: Segriil EXTENSIÓ: 30,3 km2 POBLACIÓ: 1550 (any 2001) FESTA MAJOR: 3-6 de setembre ANY SALUTACIÓ: 2004 ALCALDE: LlorenlYDomingo Flix GRUP POLÍTIC: PSC PMC SALUTACIÓ DE L'ALCALDE Benvolguts Ve1nsde Soses, Benvolguts verns, un any més en aquestes dates, el poble de Soses, es vesteix de gala per celebrar la resta del seu patró, SANT LLOREN<;,que aquest any son els dies 3, 4, 5 i 6 de setembre. Aixo fa que la regidoria i la comissió de restes treballin des de fa molts dies, unint esforlYosamb les diferents associacions i entitats del nostre municipi per que tots els vefus i visitants puguem gaudir d'una molt bofia Festa Major, pels petits i pels grans. Des de l'Ajuntament sabem que hi han ficat tata la voluntat i l'esforlYper que així sigui. L'Ajuntament us desitja a tots una molí bofia FESTA MAJOR, "SANT LLOREN<; 2004". US HI ESPEREM!!! LlorenlYDomingo Flix Alcalde\n7. LOCALITAT: TElA COMARCA: Maresme EXTENSIÓ: 6,66 km2 POBLACIÓ: 5724 (any 2003) FESTA MAJOR: 3 de novembre dia de Sant Martí ANY SALUTACIÓ: 2004 ALCALDE: Andreu Bosch i Rodoreda GRUP POLÍTIC: ERC-AM SALUT ACIÓ Aquesta és la segona ocasió en que us puc adre~ar uns mots de salutació davant de l'arribada de la nostra Festa M~or de Sant Martí. La Festa Major és l'entoro de lleure i de gresca excepcionals que caracteritza la nostra tardor. Són dies en que l'Ajuntament, les entitats i associacions i un bon ventall de persones amb voluntat de col.laboració i solidaritat organitzen un programa d'actes i activitats variades, per a públics diferents. Pero sobretot amb el desig que puguem compartir espais, diversió i comunicació. Per aixo, la participació sempre és l'objectiu principal. 1la Festa Major ofereix, dones, activitats programades que necessiten aquesta participació popular, perque siguin llurdes i compartides amb els organitzadors: com ara el Correfocs, una activitat cada cop més emblematica de la nostra Festa Major, de la ma deIs Dimonis de Teia; o també la Trobada de Gegants, promoguda per la nostra activa Colla Gegantera de Teia, amb la participació compartida d'altres colles de gegants d'arreu deIs PaIses Catalans. Hi ha actes com el Sac & Ganxo, organitzat per la Societat La Flor de la Palma, amb una enorme participació d'actors i actrius, que, amb clau d'humor i rauxa, esdevenen ineludiblement atractius. Enguany, també ha de ser participatiu el Pregó, a carrec del GRAMC de Teia, que cloura amb un sopar intercultural, acte que recullla flaire del Forum que s'ha anat escampant aquests meses. Com també la Festa Popular, que convida grans i petits a l'entreteniment i lajoia, i la Passejada Popular per les capelles de les cases pairals de Teia. 1,per acabar, dins de l'excepcionalitat engrescadora d'aquests dies, elsjoves podran gaudir d'Obrint Pas, el grup de rock valencia que atrau lajoventut compromesa amb els PaIses Catalans i per la música jove de qualitat. 1per als balladors i balladores, enguany podrem comptar amb l'orquestra La Principal de la Bisbal, una garantia també d'exit i participació. Molt bella Festa Major a tothom, als teianencs i teianenques, i a tots aquells i aquelles que ens visitaran aquests dies. ANDREUBOSCHIRODOREDA Alcalde de Teia\n8. LOCALITAT: FONT-RUBÍ COMARCA: Alt Penedes EXTENSIÓ: 37 km2 POBLACIÓ: 1297 (any 2003) FESTA MAJOR: Ir diumenge d'agost ANY SALUTACIÓ: 2004 ALCALDE: Jaume Llopart i Alemany GRUP POLÍTIC: CIU SALUTACIÓ de I'ALCALDE Amics i amigues font-rubinencs/ques, Un any més tenim la resta majar a punt de comenc;ar! Aquest any, coroja ve essent costum, tindrem una bofia resta majar. Tan els administradors d'aquesta resta majar coro la Comissió de restes, depenent de la Conselleria de Cultura, han treballat durant tot un any per fer una bofia reina, que segur que lluira per un lloc o un altre. Enguany el programa de la resta majar va dedicat al futbol. Aquest és un esport que al nostre municipi ha tingut alts i baixos alllarg del temps, fruit de l' epoca i de lajoventut que ha imperat en cada momentoCal que tinguem un record tan del passat coro del present, per aquelles persones que ho han fet possible amb un únic interes: jugar a pilota i si més no, que els altres hi poguéssim jugar, i ajudar a la joventut a créixer i desenvolupar-se tot cuidant la seva salut, dones aquest esport ha suposat tan un bé personal coro pel nostre municipio Voldria tenir un record per a totes aquelles persones que aquest any ens han deixat i que no podran participar de totes les activitats programades per aquests dies, sort que per llei de vida, en tenim de nous que arriben plens de vitalitat, amb una vida per endavant i que seran el futur del nostre municipi i coro no, de les nostres restes. Us desitjo una bofia resta majar amb malta salut i alegria! Jaume Llopart i Alemany Alcalde - President\n9. LOCALITAT: EL VENDRELL COMARCA: Baix Penedes EXTENSIÓ: km2 POBLACIÓ: 26820 (any 2001) FESTA MAJOR: última setmana dejuliol ANY SALUTACIÓ: 2004 ALCALDE: Helena Arribas Esteve GRUP POLÍTIC: PSC-PSOE FEST A MAJOR 2004 Salutació alcaldessa La tradició, la música, l'esport, la festa i la disbauxa són els principals elements que conformen la nostra Festa Major: quatre dies amb un programa atapeit d'actes, organitzats tant des de la Comissió de Festes coro per part de les entitats de la vitae Enguany hem de felicitar el Dall de Diables del Vendrell amb motiu del 25e aniversari de la seva recuperació que, a més, coincideix amb la celebració de la Cercavila de Foc coro a acte associat al Forum Universal de les Cultures. També hem de donar l'enhorabona als grups musicals de la vila i del Penedes que van guanyar el Ir Concurs de Música Jove "Festa Major del Vendrell", i que, com a premi, actuaran al costat d'altres grups d'actualitat. D'altra banda, vull agrair la col-laboració de les empreses privades que patrocinen alguns deis actes, ja que el treball conjunt del sector públic i el privat fa possible una programació rica, de qualitat i per al gust de tothom. Només em resta, un any més, demanar-vos que conviden a participar en els diferents actes les persones nouvingudes i els familiars, amics i amigues que us visitin, per tal que tots plegats puguem gaudir de les nostres tradicions en un marc de convivencia. Molt bODaFesta Major a tothom!\nInformatiu de Valldoreix (1986-1990)


Antònia Font | Reflexionem-hi\n3 Abril 2008 · 20:13\nel 03 abril 2008\nTagged as Antònia Font, música\n30 Març 2008 · 20:08\nI els ovnis se pinyen i deixen un cràter per sempre dins sa meva\nS’apropa el concert del segle, per primer cop els meus peus trepitjaran el Liceu, em vestiré amb les millors gales i deixaré de pensar en com serà per començar a viure’l. Molt bé, no pretenc semblar una adolescent a punt d’entrar corrent al Sant Jordi per escoltar els Back Street Boys (què deuen escoltar les adolescents d’avui?) però és que és així exactament com em sento.\nLa meva història d’amor amb els Antònia Font és recent, i probablement per això és així d’intensa: ja se sap que l’enamorament inicial és el que fa veure més papallones. I aquest amor, per què? Si és un grup estrany, fan música més estranya encara i les lletres són estranyes de mena!? Als inicis, la pintura abstracta va agradar molta gent?\nÉs evident que Antònia Font no fa cançons convencionals, però quin és el resultat? Les seves combinacions de sons són originals, sí, però també belles. A qui no se li han posat els pèls de punta escoltant Batiskafo Katiuskas? I les lletres? Incomprensibles? No pas, almenys no totes. Tot és qüestió duna mica de voluntat d’entendre’ls. Us donaré unes quantes pautes de collita pròpia, susceptibles de ser millorades pels vostres comentaris:\n– Substituirem sempre extraterrestres per turistes (escolteu Extraterrestres, L’univers és una festa…).\n– Substituirem astronautes, robots, satèl·lits pel JO poètic (és a dir la veu de Joan Miquel Oliver) molt sovint sol o enamorat. (UF, hi ha tants exemples…)\n– De la mateixa manera intentarem trobar el veritable significat de qualsevol paraula aparentment inadequada. (Tots es motors: ja torn a ser un satèl·lit que fa voltes en línia recta serà que està desorientat sense el seu centre de gravetat, és a dir, la seva mossa?)\n– Estarem disposats a sentir formulacions originals per parlar de temes ben banals (Bamboo: mhe clavat un fil de coco dins un ull Doncs clar! Què ha de dir un tauronet a la seva mama? A mi els nebots em diuen Maria, em fa mal el dit, versió humana del mateix nen).\n– Acceptarem que a nosaltres també ens queden més properes les màquines que les flors del prat. (Quina imatge més bona per parlar dels sentiments la del títol daquest fotolog, dins Alegria, el Bon Dia d’Antònia Font)\n– Destriarem entre milers delements quotidians l’oració principal per descobrir el veritable sentit de la cançó. (a Wa Yeah!: Si els poetes antics cantaven a la natura per parlar de l’amor, per què no podem cantar a un llapis dIkea? Fixeu-vos: Jo cant (…a tot el que diu) quan dius: tu podries ser meu)\nI tot aquest univers de vocables, per què el volem? Us proposo que agafeu alguna cançó de la ràdio: Te quiero para toooda la vida, te quiero para toooda la vida… No sé, crec que això ja ho tenim molt sentit. L’art figuratiu sempre serà. Per mi l’estranyesa dels Antònia Font només és la marca de la seva genialitat. Permeteu-me que faci una comparació també una mica estranya. Per mi que una cançó de Joan Miquel Oliver és com el quadre de les sopes Capbell dAndy Warhol, per maco, per popular, per abstracte, per original.\nel 30 marzo 2008


U/07 - La meva llar | I tu què opines?\nU/07 - La meva llar\nLa llar dels infants i els adolescents\nEs tracta de fer una reflexió sobre els models de convivència, les normes de funcionament, la participació en les tasques domèstiques, els suports que no rebin en l’àmbit de la llar, el temps que passen amb la família i els afectes que cada un dels nens/es o nois/es troba en el seu entorn més íntim, etc. L’activitat també pot servir als professionals com un baròmetre del benestar dels infants i adolescents en la seva llar.\nDonar suport a les famílies en la seva funció educativa.\nAcompanyar i donar suport als infants i adolescents que estan patint malalties físiques, psíqui- ques o mentals i a les seves famílies.\nGarantir la cobertura de les necessitats bàsiques dels infants i dels adolescents.\nMillorar l’atenció de les necessitats bàsiques de les famílies més desfavorides amb infants a càrrec.\nArticles 12, 14 i 37\nLa casa, el lloc on vivim, és el refugi de la nostra intimitat, on tenim les nostres coses, on guar- dem els nostres records i les nostres esperances. Les quatre parets de la casa són un límit entre el món personal i el món social, però en ambdós mons, la casa, com a límit, és un puntal fona- mental en el desenvolupament de les persones.\nPer als petits, la casa és com un paraigua que els aixopluga de l’incert món exterior. Emparats pels adults els petits, a casa, es nodreixen de tot el que necessiten per créixer: afecte, estímuls, valors, models de relació, hàbits de vida, normes bàsiques de convivència, béns materials, etc. Però per als adolescents, la casa s’encongeix, es redueix a les quatre parets de la seva habitació, el seu llit, el seu calaix. Des del seu cau, l’adolescent es mira els adults que l’han emparat durant la infància amb recel. Ell necessita fer incursions al món exterior, descobrir que és capaç de viure-hi, de trobar-hi noves relacions i d’establir les pròpies prioritats. En aquest camí, la funció protectora dels grans es viu com un destorb, la casa l’atrapa. Retocar els límits de la casa per adequar-los a les necessitats vitals dels adolescents és un repte difícil que es pot superar si el noi/a disposa d’un sistema de valors personals i socials que el capacitin per a fer-hi front.\nCONTINGUTS RELATIUS ALS INFANTS I ADOLESCENTS EN SITUACIÓ DE RISC I DESEMPARAMENT\nArticles 132, 133, 134, 135, 136\nL’administració exerceix la tutela dels infants i adolescents en situació de desemparament.\nQuan el desenvolupament i el benestar d’un infant es veu limitat o perjudicat, l’administració exercint el seu deure de vetlla estableix tots els protocols necessaris per garantir un creixement saludable dins del seu nucli familiar. Quan això no és possible, l’administració exerceix la tute- la dels infants i adolescents que es troben en situació de desemparament. Per garantir a aquests infants un entorn equilibrat i saludable, per protegir-los, després d’un procediment- comunicat als responsables i avaluat per tots els serveis i professionals que hi intervenen, els infants i adolescents després de ser declarats desemparats, són tutelats i acollits en centres, residències o llars.\nU/07 - ACTIVITAT 7-A\nU/07 - MATERIAL 7-A\nU/07 - ACTIVITAT 7-B\nU/07 - MATERIAL 7-B\nU/07 - ACTIVITAT 7-C\nU/07 - MATERIAL 7-C\nU/07 - ACTIVITAT 7-A ›


Colau insta a Sánchez a regular ja el lloguer: «President, compleixi la seva paraula»\nper Antonio Ramos / ACN 23/02/2021 08:27h\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha reclamat al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, que «compleixi ja amb la seva paraula» en relació amb la regulació dels lloguers. En una piulada a les xarxes socials, Colau ha afirmat que el 2017 Sánchez es va comprometre «per escrit» amb ella a regular els lloguers, el 2019 el PSOE va signar un acord de govern amb Unides Podem que incorporava aquesta mesura i el 2020 el president espanyol «va signar la seva concreció a inicis del 2021». Per això, li ha reclamat que ho faci ja efectiu.\nAquestes paraules de l'alcaldessa de Barcelona arriben després que el ministre de Transports, José Luís Ábalos, parlés d'intervenir a través d'incentius fiscals per promoure que els propietaris abaixin el preu del lloguer en lloc d'«imposar» la limitació de preus.\nDemanen la compareixença del ministre Ábalos al Congrés\nEn aquest mateix àmbit, ERC i EH Bildu han registrat aquest dilluns a la tarda una petició de compareixença del ministre de Transports, José Luís Ábalos, perquè aclareixi si preveu legislar per limitar el preu del lloguer. Els grups independentistes demanen que doni explicacions a la comissió de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana després que Ábalos hagi apostat per intervenir a través d'incentius fiscals per promoure que els propietaris abaixin el preu del lloguer en lloc d'«imposar» la limitació de preus.\nEls republicans i els abertzales han mostrat preocupació davant del «possible incompliment dels acords per limitar els preus del lloguer i la necessitat de donar resposta a l'emergència de l'habitatge». El portaveu d'ERC a la Cambra baixa, Gabriel Rufián, ha opinat a la xarxa social Twitter que es tracta de «l'enèsim intent d'incompliment del PSOE». «De què serveix protegir a la gent d'un virus si no la protegeixes de la misèria i precarietat que comportarà?», s'ha preguntat en una piulada.\nLloguer Habitatge Ada Colau


La Mitja Lluna Roja creu que el cicló ha deixat de 5.000 a 10.000 morts\nLa majoria dels pobles del sud de Bangla Desh estan arrassats\nFrance Press | 19 novembre 2007\nEl balanç del cicló Sidr que fuetejà dijous el sud de Bangla Desh podria ser d'entre 5.000 i 10.000 morts, segons una estimació ahir de la Mitja Lluna Roja que eleva considerablement les xifres prèvies.\n«El nombre de víctimes mortals és, de moment, de 3.000 morts confirmats», va dir Abdur Rab, cap de la Mitja Lluna a Bangla Desh, la major organització humanitària del país.\nTanmateix, «poden passar de 5.000, però seràn menys de 10.000», va afegir.\nPer part seva, el Ministeri de Gestió de Catàstrofes Naturals, que va confirmar hores abans 2.000 morts, va subratllar que s'esperava un increment de la xifra una vegada que es pogués accedir a les zones del litoral.\nTres dies després de la pitjor tempesta dels últims anys en aquest país, «hem confirmat 2.000 morts, i (el balanç) està augmentant constantment, segons rebem més informació dels districtes afectats,» va declarar Masud Siddiki, director general de la cèl·lula de crisi del govern.\nLa xifra anava en augment a mesura que els equips de rescat aconseguien accedir a les zones litorals afectades al sud del país, on la majoria dels pobles han estat arrasats.\nSupervivents desesperats van declarar que esperaven amb certesa la mort si no rebien ràpidament aigua i aliments.\n«No hi ha aigua, ni aliments. No podem quedar-nos en aquest llogaret.\nLes cadàvers floten als rius i cobreixen els arrossars», va afegir Abdul Zabbar, un professor, que va denunciar que «no ha arribat cap socorrista fins aquí».\nSidr, que va formar una impressionant massa nuvolosa de 500 km de diàmetre, va copejar amb vents de fins a 240 km/h el sud de Bangla Desh, prop de l'Estat indi de Bengala occidental, que no es va veure afectat.


@ciutatinvisible: Democracia de la abolición | Ressenyes - Cooperativa autogestionària\n/ @ciutatinvisible: Democracia de la abolición\nQue Angela Davis ha esdevingut una de les dones de referència en el camp de l'activisme polític és una evidència, i aquesta aparició editorial ho confirma. Davis analitza, a través de dos textos (¿Están las prisiones obsoletas? i Por una democracia de la abolición. Una conversación con Eduardo Mendieta), el sistema industriopenintenciari nord-americà. Els textos, publicats als EUA el 2003 i 2006 respectivament, són una mostra fantàstica sobre l'evolució del càstig i les presons als EUA però també una bona mostra de cap a on avança aquesta indústria. Davis parla d'alguns referents com Douglass o DuBois, tot i que també els critica i els rebat la falta de visió sobre alguns temes com el sistema d'arrendament de convictes, el qual va esdevenir una extensió del sistema d'esclavitud. Uns convictes que no es van deixar de considerar mai esclaus i que van veure com les sales de judicis es convertien en revantxes i contribucions racials. El racisme integrat dins el sistema penitenciari estadounidenc va, és clar, relacionat també amb els canvis en les lleis i el sistema penal, marcadament racista i que oculta de manera sistemàtica l'aportació dels presos negres als augments de producció. Aquesta relació entre l'augment de producció i el treball dels presos va directament vinculada a la semiprivatització del sistema industriopenicenticiari, el qual ha mercantilitzat el càstig.\nAngela Davis critica durament la reforma de les presons, com ja criticava Foucault, i reclama que ens qüestionem si en ple segle XXI podem continuar defensant un sistema relacionat amb unes circumstàncies històriques particulars que van prevaldre durant els segles XVIII i XIX. L'empresonament com a tal, afirma Davis, està directament relacionat amb l'ascens del capitalisme i el sorgiment de la burgesia. A més, fent-se ressò de les tesis de John Bender, explica com el gènere de la novel·la, ja al segle XVIII, va afavorir un discurs que presentava el càstig com a bon mètode per a provocar un canvi personal, és a dir, que les novel·les van facilitar les campanyes de transformació de les antigues presons en presons “rehabilitades i ben organitzades”.\nDavis també dedica una bona part del seu text a referir-se en com el gènere estructura el règim de les presons. Creu que és un error considerar la població femenina reclusa com a marginal, ja que és un dels sectors de població que més augmenta en percentatge de recluses. Mentre la presó va emergir com la forma més important de càstig públic, les dones continuaven suportant càstigs que no eren considerats com a tals (com per exemple l’elevada població femenina als hospitals psiquiàtrics) i encara ara les dones recluses pateixen abusos sexuals diàriament a les presons.\nLa d’Alabama ens mostra els vincles simbiòtics entre els complexos industriomilitars i els industriopenitenciaris; la seva relació no només es basa en la transferència de tecnologies del primer al segon, sinó que també generen un gran nombre de beneficis de processos de destrucció social amb la transformació de cossos captius en fonts de benefici (l’experimentació de la indústria farmacèutica amb presos en podria ser un exemple). El sistema industriopenitenciari és considerat per Davis com una expansió del poder de les ideologies racistes i xenòfobes que afecta als EUA però que s’estenen arreu del món.\nPel que fa al concepte de l’abolició, Angela Davis té clar que les lluites contra la pena de mort als EUA haurien de derivar també en la lluita a favor d’aquella i contra les presons. És molt important conèixer de primera mà com funciona el (macro)sistema penitenciari estadounidenc per poder pensar en alternatives, i aquestes s’han de pensar des de la idea que no només es tracta de les presons, sinó de tot l’entramat del sistema capitalista. El món necessita un canvi radical pel que fa a les relacions socials, polítiques i econòmiques alternatives a les actuals des d’on poder reflexionar, pensar i crear mètodes nous i que escapin dels models que hem assumit fins ara. Davis cita autors com Herman Bianchi que no parlen de justícia penal, sinó de justícia reparadora i fins i tot mostra algun exemple d’aquesta amb un cas real a Sud-Àfrica cap a on es podria caminar en un futur.\nLa conversa final amb Eduardo Mendieta, professor de filosofia a la Universitat Estatal de Pennsilvània , és un molt bon complement al text de Davis, perquè aborda tots els temes del relat anterior i perquè relata experiències com la seva estada a la presó.\nUna obra recomanada no només a les persones interessades per l’obra d’Angela Davis, sinó també a totes aquelles persones que vulguin abordar i reflexionar sobre les presons i el sistema que les envolta i com de necessari és un canvi de sistema econòmic, polític i social per poder abordar de manera honesta i real temes com aquest.


Pymelegal presenta les novetats de la normativa e-commerce - GENTIC\nEscrit per Comunicació GENTIC al febrer 18, 2022 . Publicat en ActualTIC GENTIC, ActualTIC Socis, Tota l'actualitat.\nPymeLegal, soci i col·laborador de GENTIC, ens desglossa les claus de la nova normativa pels e-commerce de 2022.\nReial decret llei 7/2021, canvis normatius a tenir en compte\nEl Reial decret llei 7/2021 de transposició de directives de la Unió Europea suposa un canvi normatiu important , ja que afecta a diverses matèries noves, com són la defensa dels drets dels consumidors, les societats de capital, les telecomunicacions, la defensa de la competència, els mercats de capital, la prevenció de blanqueig de capitals, el desplaçament de treballadors en la prestació de serveis transnacionals, normes tributàries i prevenció i reparació de danys mediambientals. Aquest Reial decret llei ha entrat en vigor l’1 de gener d’aquest any 2022 i per això volíem comentar-lo.\nPer a destacar les grans novetats, dir que les principals són els canvis en l’àmbit del dret dels consumidors i usuaris, i el de la prevenció del blanqueig de capitals.\nCanvis en el dret dels consumidors\n1. Contractes de subministrament de continguts i serveis digitals\nFins aquest moment únicament es trobaven subjectes a l’aplicació del text de la Llei General de Defensa de Consumidors i Usuaris i altres lleis complementàries, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2007, de 16 de novembre (TRLGDCU), aquells contractes on el consumidor havia de pagar un preu pel bé o servei. Actualment per adaptar-se a la nova realitat, s’han introduït també aquells contractes en què l’usuari no paga un preu econòmic, sinó que cedeix les dades a l’empresari.\nEl RDL 7/2021 introdueix per a aquest tipus de contractes les obligacions següents:\nComplir uns requisits mínims de qualitat. Per comprovar si els compleix o no es podrà comparar amb altres serveis digitals semblants.\nL’empresari haurà de facilitar al consumidor les darreres actualitzacions. En cas que l’usuari decideixi no fer-les servir, l’empresari no serà responsable dels perjudicis que pugui arribar a patir.\nQuant als terminis de lliurament, s’haurà de lliurar sense demora, llevat del pacte de les parts en contra. En cas d’incompliment amb un termini acordat es podrà resoldre el contracte, en cas de no tenir el termini prèviament pactat, primer caldrà reclamar el bé ia continuació si no es rep en un termini raonable o pactat per les parts des de la reclamació, es podrà procedir a la resolució del contracte.\nResponsabilitat de l’empresari per manca de conformitat: aquesta serà per als béns de primera mà de 3 anys des del lliurament. En el cas dels béns de segona mà, no podrà ser inferior a un any.\nPer als béns no digitals es presumeix que les faltes al·legades pels consumidors ja existien en el moment del lliurament del bé fins al termini de dos anys, i per als béns i serveis digitals dins de l’any des que van ser subministrats. Per al supòsit de subministrament continu de continguts o serveis digitals durant tota la vigència del contracte.\nAixí doncs, amb l’entrada en vigor del nou RDL 7/2021, desapareix el termini de sis mesos de l’usuari per notificar la manca de conformitat un cop aparegui.\nPel que fa al servei tècnic, l’empresari està obligat a garantir-ne un d’adequat, així com el recanvi durant un mínim de 10 anys una vegada es deixi de fabricar el bé. En cas que l’usuari deixi un bé a l’empresari per reparar-ho, el termini de recuperació és de 5 anys.\n3. Novetats Reial decret llei 24/2021, de 2 de novembre\nAquest RD-Llei, que entrarà en vigor a partir del 28 de maig de 2022, també és important perquè transposa les directives de la Unió Europea en matèries de bons garantits, dades obertes i reutilització de la informació del sector públic, exercici de drets de autor i drets afins aplicables a determinades transmissions en línia ia les retransmissions de programes de ràdio i televisió, exempcions temporals a determinades importacions i subministraments de persones consumidores, entre d’altres, adapta la informació precontractual al comerç electrònic, la modificació de sancions i la consideració de consumidors vulnerables.\nInformació que s’ha de facilitar a l’usuari prèvia al contracte: d’una banda, incrementa la informació precontractual a facilitar al consumidor prèvia a la venda en línia, recaient en els prestadors de serveis la prova d’accés a aquesta informació.\nS’amplia a trenta dies naturals el termini de desistiment per als contractes subscrits amb motiu d’una visita no sol·licitada al domicili del consumidor.\nS’hi afegeixen noves infraccions, entre d’altres: la manca d’informació precontractual, la discriminació de persones vulnerables o l’obstrucció a l’exercici del dret de desistiment.\nGraduació de les sancions: les infraccions passaran a qualificar-se i graduar-se en lleus o greus, i aquestes darreres podran adquirir la condició de greu o molt greu depenent dels fets ocorreguts.\nModificació de les sancions: per a les infraccions lleus, entre 150 i 10.000 €, per a les greus, entre 10.001 i 100.000 € i les molt greus, xifres d’entre 100.001 i 1.000.000 €, podent sobrepassar aquestes quantitats fins a assolir entre dues vegades el benefici il·lícit obtingut.\nCanvis per a la prevenció del blanqueig de capitals\nEntre les novetats introduïdes ens trobem, entre d’altres, amb l’ampliació dels subjectes obligats, incloent-hi dos nous subjectes, els de serveis de canvi de moneda virtual per moneda de curs legal i els proveïdors de serveis de custòdia de moneder electrònic.\nHem de destacar la introducció de l’article 32 bis, referent a compliment de la diligència deguda en relació amb la protecció de dades. Aquest ens indica que les dades obtingudes no podran ser utilitzades per a finalitats diferents de la prevenció del blanqueig de capitals i el finançament del terrorisme, menys en el cas que comptem amb el consentiment de l’interessat. Indica també que abans d’establir la relació, hauran d’informar els usuaris amb la informació que s’indica als articles 13 i 14 de l’RGPD i l’11 de la LOPDGDD. Finalment, s’imposa als subjectes obligats l’obligació de fer una avaluació d’impacte, amb la intenció d’adoptar mesures tècniques i organitzatives que permetin garantir la integritat, la confidencialitat i la disponibilitat de les dades.\nEn conclusió es podria dir que les noves normes afectaran moltes matèries, però són sobretot destacables les incorporacions de novetats per a les botigues en línia.


Triomf dels equips valencians de futbol sala - À Punt\nTriomf dels equips valencians de futbol sala\nEl Peníscola guanya el Ribera Navarra (4-2) i el Llevant s'ha imposat al Santa Coloma per 2 a 4.\nEl Llevant s'ha imposat a domicili al Santa Coloma per 2 a 4 / @LUDfutbolsala.\n10 d'octubre 2020 - 21:23\nPle de victòries per als equips valencians en la Lliga Nacional de Futbol Sala. El Llevant ha guanyat fora de casa el Santa Coloma per 2 a 4. Pel mateix resultat s'ha imposat el Peníscola al Ribera Navarra.\nSegona victòria consecutiva del Llevant\nEl Llevant ha aconseguit la segona victòria consecutiva en Lliga. El jugador granota Esteban ha inaugurat el marcador en el primer minut de partit. Cinc minuts després, Drahovsky ha fet el gol de l'empat per a l’Industrias Santa Coloma. Però Pedro Toro ha tornat a avançar el conjunt que entrena Diego Ríos. A la represa, Llamas ha fet el 2 a 2. Després de diverses ocasions per part dels dos equips, Esteban ha pujat el 2 a 3 al marcador. I a falta d’uns segons per al final ha marcat el 2 a 4 definitiu.\nTres punts més per al Peníscola\nMateixa sort per al Peníscola, que torna a guanyar en Lliga. Per 4 a 2 s'ha imposat al Ribera Navarra. Dos gols en cinc minuts han posat els locals per davant. El primer gol ha sigut de David i el segon de Bruno Gomes. Abans d'anar-se'n al descans Mínguez ha fet el 2 a 1. A la represa, David ha empatat el partit. Però en quatre minuts, Paniagua i Miguel Fernández han pujat dos gols més a l'electrònic.


novembre de 2016 – INTERSINDICAL – CONFEDERACIÓ SINDICAL CATALANA\nCamperols desplaçats fugint de les milícies paramilitars "Veus que no callen", és el títol de l'informe que l'ENS (l’Escola Sindical de Colòmbia) acaba de presentar Bogotà, en el marc de la III Trobada del sindicalisme per la pau. És un repàs de les violacions als drets humans dels i les sindicalistes colombians en el període 2010 i 2015, és a dir, és un balanç del Govern de Juan Manuel Santos en matèria de violència antisindical. A manera de balanç, el panorama es veu clarobscur. Si bé la violència contra sindicalistes ha anat baixant, i és important destacar-ho, encara hi ha casos greus que entorpeixen l'activitat sindical. I la impunitat dels crims contra el sindicalisme segueix invariable, hi ha molt poca millora. En els 5 anys avaluats hi ha hagut un avanç prou minso: s’ha passar del 98% d’impunitat al 95%. Segons els registres de l'ENS, en aquest període hi ha hagut almenys violacions de la vida, llibertat i integritat de membres d'organitzacions sindicals. Les dades són les següents: 186 homicidis, 101 atemptats, 22 desaparicions forçades, amenaces, 293 fustigacions, 191 desplaçaments forçats i 89 detencions arbitràries. 712 d'aquestes violacions van ser contra dones i contra homes. Resum informe: Informe complet:\n@csc 24/11/2016 La Intersindical-CSC guanya les eleccions sindicals a Andrea House, Manufacturas Clima i a Aigües de Sant Pere de Ribes2016-11-24T09:51:45+01:00 Acció Sindical\nLa Intersindical-CSC “Anem a mil”…\n@csc 19/11/2016 La Intersindical-CSC “Anem a mil”…2016-11-19T12:36:43+01:00 Intersindical-CSC\nLa Intersindical-CSC "Anem a mil"... Al llarg de la història del sistema capitalista, les seves inevitables i cícliques crisi s'assemblen les unes a les altres com si fossin clòniques. Per a milions de persones els seus efectes , provocats pel propi desenvolupament caòtic del sistema, l'especulació i la competència comporten autèntiques tragèdies per als pobles: atur, desnonaments d'habitatges tancament de petits negocis i empreses, pobresa, misèria i fam . Des de la territorial del Penedès/Anoia de la Intersindical-CSC ens preocupa aquest aprofundiment de la lògica del sistema, les seves injustícies esdevenen més òbvies, les nostres raons i arguments prenen força i els pedaços que pretenien aguantar, amagar o esmenar la gran mentida resulten més inútils. Per tan tenim la necessitat de vertebrar un projecte nou de societat, vencent l'ofensiva neoliberal i centralista espanyola i francesa, per tal de conduir una revolta, amb somriures o sense i no aparcar la mobilització ja que esdevindria un frau per la classe treballadora. Per tal de fer palès simplement aquesta actitud ens adherim a la proposta d'un salari mínim real a Catalunya esdevingui de mil euros mensuals a 14 pagues. Aquest fet contribuiria a la millora de les condicions de les persones treballadores ja…\n@csc 19/11/2016 [Manifest] Per una República Catalana lliure de violències masclistes, a la feina i arreu!2016-11-19T12:09:23+01:00 Acció Social\n25 de novembre, Dia Internacional Contra la Violència de Gènere -- Manifest de la Intersindical-CSC PER UNA REPÚBLICA CATALANA LLIURE DE VIOLÈNCIES MASCLISTES, A LA FEINA I ARREU! Aquest any, com cada any per aquestes dates tornem a fer recompte de les dones assassinades per raó de gènere. Tornem a denunciar els feminicis, les violències masclistes inherents al sistema capitalista i que prenen multitud de formes: econòmiques, polítiques, culturals, etc. I no passa res. Hi tornem cada any i el recompte de polítiques efectives per a l’eradicació de les violències masclistes sempre és més petit que el nombre de dones assassinades, que els drets i lleis conculcades. Lleis que normalment són més formals que una altra cosa. Algunes s’aproven però tanmateix no es desenvolupen o implementen per falta de recursos i més habitualment per manca de voluntat política o, com en el cas de la Llei d’Igualtat aprovada pel parlament de Catalunya, per suspensió per part del TC. Pica damunt la imatge per ampliar el cartell A les portes de la construcció de la República Catalana, cal tenir ben presents quines són aquestes violències que no ens permeten desenvolupar-nos com a éssers lliures en una societat lliure, per aspirar a…\nLa Intersindical-CSC ens sumem a les mobilitzacions convocades avui en defensa de la Universitat Pública. També compartim la màxima expressada en el comunicat del SEPC que us adjuntem, que només la mobilització conjunta de la comunitat educativa possibilitarà revertir aquest procés d’encariment i pràctiques mercantilistes a les universitats públiques catalanes. I afegim que aquesta és una qüestió de país, un debat social que ens ha de mobilitzar a totes i tots. El que denuncien les organitzacions d’estudiants impulsores d’aquesta mobilització és que s’han incomplert els següents acords explicitats a la moció aprovada pel Parlament de Catalunya el curs passat: Moratòria implementació Pla Bolonya: durant l’actual legislatura no es creen nous graus de 180 crèdits ECTS i el debat respecte de la implementació del pla Bolonya es fa en el marc del Procés Constituent Equiparació total dels preus de les taxes del màster amb les del grau. La reducció d’un 30% de les taxes universitàries, amb l’objectiu d’avançar cap a la plena gratuïtat del sistema universitari. I exigeixen al govern de la Generalitat de Catalunya que “escolti les demandes de la comunitat universitària, incrementant el finançament de l’educació superior per revertir l’efecte de les polítiques de retallades dels darrers anys” Aplaudim…\nLa pobresa extrema afecta a gairebé 385 milions de nens a tot el món\n@csc 02/11/2016 La pobresa extrema afecta a gairebé 385 milions de nens a tot el món2016-11-02T13:05:21+01:00 Acció Social\nFont: Europa Press Gairebé 385 milions de nens de tot el món viuen en situació de pobresa extrema, un escenari especialment preocupant quan es tracta de menors de cinc anys, segons un estudi realitzat de forma conjunta pel Fons de Nacions Unides per a la Infància (UNICEF) i el Grup del Banc Mundial. L'informe 'Eradicar la pobresa extrema: la situació dels nens' posa sobre la taula que el 19,5% dels nens dels països en desenvolupament viuen en llars amb menys d'1,90 dòlars al dia. La dada cau al 9,2% quan es tracta d'adults, la qual cosa demostra l'afectació "desproporcionada" de la pobresa sobre la població infantil. "Els nens no solament tenen més probabilitats de viure en situació de pobresa extrema, sinó que a més són els més perjudicats pels seus efectes", ha subratllat en un comunicat el director executiu d'UNICEF, Anthony Lake. En aquest sentit, ha advertit que "són els pitjor aturats dels pitjor aturats". A tot el món, gairebé 385 milions de nens vivien en 2013 en situació de pobresa extrema. Per Lake, "resulta xocant que la meitat de tots els nens de l'Àfrica Subsahariana i un de cada cinc nens dels països en desenvolupament estiguin creixent en situació…\n@csc 02/11/2016 Acord pel 2on Conveni del Cicle Integral de l’Aigua de Catalunya 2016-20182016-11-02T11:10:16+01:00 Acció Sindical


Amb idees a la llengua | Relats en català: de setembre 2011\nFa deu minuts que la gent desfila, ja no queda gairebé ningú. Alguns curiosos que busquen nínxols d'algun amic o familiar, aprofitant que estan allà. Però la veritat és que en Holdir s'està quedant sol. Segueix de peu, mirant la inscripció que han posat a la làpida: "Sempre seràs etern". La llegeix un cop i un altre, fins que deixa anar, amb veu fluixa, aquest comentari: "Quina estupidesa". Ho diu a la vegada que gira el cap, buscant si algú l'ha sentit. Però ha tingut sort.\nS'asseu a sobre i encén una cigarreta. Observa els altres nínxols. Alguns estan plens de flors. D'altres estan completament buits. Li crida l'atenció un en concret; es tracta d'una enorme construcció que té una entrada vertical. Suposa que a dins hi deu haver suficient espai com per celebrar-hi algun ritual. La curiositat és tan forta que s'hi apropa i força la porta. Entra a dins, però escolta gent que camina per allí a prop, així que decideix tancar la porta. No veu res. Però no s'espanta. Al cap d'una estona busca la porta, per tornar a sortir, però no la troba. No veu res. S'espanta. No troba la porta. No pot sortir.\nLes nou en punt i ella entra a l'oficina. Mentre es canvia recorda la cara dels seus fills. Es posa l'uniforme i deixa la seva roba ben plegada, dins d'una bossa. Comença la feina i pensa quines coses haurà de comprar per la tarda. Treballa durant quatre hores, sense parar. No és una feina cansada, ella ho sap; però no tothom la vol fer.\nEl seu cap és una dona, es porten bé; però no li perdona cap error. Per això és meticulosa, per això intenta no distreure's; però si no pensés en la seva família, si no recordés el seu marit, no podria fer la seva feina.\nArriba l'hora de marxar i es dutxa. Entra a casa i torna a començar. Treballa ara per ella, sense rebre cap sou per fer-ho; però fa el mateix, ho deixa tot net i endreçat. És el treball en persona, vint-i-quatre hores al servei, vint-i-quatre hores essent el servei.\nNo hi ha reconeixement per aquestes dones. No hi ha prestigi. Tot sovint són l'oblit de les seves famílies; però elles evoquen a fills i marit per poder treballar.\nAllà on l’herba creix verda durant uns mesos i es torna groga poc després. Allà on les criatures salten alegres pel carrer. Allà on la música d’estiu agermana i la d’hivern també. Allà on ara som vuit i després vint. Allà vas créixer alegre.\nAquí on l’asfalt és trist i gris. Aquí on els joves proven les drogues més dures. Aquí on la música és sinònim d’aventures prohibides. Aquí on els veïns no et coneixen i els qui no ho són tampoc. Aquí on ara som tres i després també. Aquí formes una família alegre. Allí, sobre el cel gris i el cel clar; ella et mira i t’admira. Durant el setembre plora i gemega per no poder estar amb tu. Durant la resta de l’any regala capricis de Déus perquè els sentis més propers. I les gotes caient sobre la teulada són encàrrecs celestials. I els tolls d’aigua al carrer són miralls del més enllà. Ho saps i segueixes buscant, jugant, somrient. Ets un petit animaló xafarder, com un esquirol, que de branca en branca salta divertint-se amb les glans. La vida no és res més que un joc, però cal jugar-hi. I ho fas. Cada dia. Segueix jugant camí d’allò que busques; saps que mai ho trobaràs, però en el camí descobriràs que els jovials anys d’infantesa i els madurs anys de joventut poden estar junts. Llàgrima sobre somriure. Riure sobre carícia. Tacte sobre vista. Passaran els anys i et preguntaràs si tot val la pena, ho faràs sota la teva cuirassa, amagada en el teu escut especial, reclosa en els teus núvols passatgers; però el més important és que ho facis convençuda d’haver viscut una vida dins d’una altra, tal i com la vivies de petita. Ara bufa les espelmes, fes-ho fort; ja saps que diuen els Déus, els desitjos només ho són mentre no es fan realitat.\nPublicat per Yves Gerbeau a 23:18\nAl final sorgiren espurnes d’una nit decebedora. Ell romangué estirat, amb el cap immòbil i els ulls oberts de bat a bat. Ella ja no hi era, però l’olor de la Dama Púrpura encara sobrevolava el seu cos. A poc a poc començà a moure’s. Certament era un gest poc galant, però com era repetitiu i cíclic, acabava tenint connotacions màgiques. Tancà els ulls i aspirà ben fort. Aleshores, viatjà.\nQuaranta quilòmetres més enllà, ella estava a sobre seu, ell li parlava i ells els miraven. No importava si els flaixos eren massa potents, no calia saber quins eren els seus noms. Ell només pensava amb ella, i la tenia allà davant, vestida amb només unes botes altes. Portava una flauta travessera i tocava una cançó sense nom. Els altres, els que miraven, usaven prismàtics, tot i que la distància que els separava de l’acció no passava dels dos metres. Hi havia un que prenia nota i, a vegades, feia comentaris als altres. Un jutge, amb un barret de cuiner, tocava una guitarra i, per cada moviment d’ell, entonava un acord. Tot estava reglat, segons quin acord tocava, ell havia de continuar o, pel contrari, abandonar i marxar amb un suspès.\nAparegué un doctor, no duia res per auscultar, no portava cap bisturí per operar. Tan sols una serra elèctrica, que no aconseguia engegar. Ell intentà anar més de pressa. Però ella tragué, de sota del llit, un rellotge d’arena, trencat, sense sorra... i rigué.\nMou la cabellera; mou el cos. Balla. Parla amb paraules; parla amb el cos. Balla. Quan els teus amics vinguin a veure’t, deixa’ls clar que tu només m’estimes a mi. I sí. Digues això ben alt. Digues que m’estimes a mi.\nCanta la cançó; canta al cor. Recita amb els llavis; recita amb el cor. Besa’m. Quan la nit s’acosti i estiguis sola vagant pels carrers, no ho dubtis, vine’m a veure a mi.\nLa foscor et farà creure que jo no sóc qui sóc. Arribaràs a pensar que tan sols semblo un conte fantasiós escrit per un home mediocre enganxat a un teclat avorrit, però els acords de la cançó de nit no estan fets per a gàngsters ni carteristes. Si tu cantes, si tu balles, vine amb mi.\nElls cridaran i et demanaran que paris. Ells t’agafaran, et raptaran, et violentaran i tu no podràs, no, fer altra cosa que deixar-te endur. La grisor dels dies passaran i, quan et sentis sola i perduda, aleshores, voldràs venir amb mi.\nHauran passat els dies, haurà passat la nit. La veritat no existirà i tu no la podràs recrear, perquè tot haurà estat un somni invertit on els personatges hauran teclejat com ho faria l’escriptor.\nPunt. Coma. Punt. Punt i coma. Tot seguit i sense parar, pensant i escrivint tot el que em passa pel cap fins que en Roger s’atura. Pensa. Reflexiona. Imagina. Recrea una situació. Es deixa anar. I aleshores flueixen els pensaments sense que no hi hagi cap obstacle entremig, només amb el respir de veure-la a ella esbufegar, només amb l’aspiració contundent efectuada en un estat anaeròbic. Però frena. Tanca els ulls. Agafa aire. Parla -com pot-. La besa. Obre els ulls. El temps s’atura. No hi ha minuts. No hi ha segons. Tot és un instant llarg.\nA ella li creix l’iris. Cau una llàgrima dels seus ulls. Envermelleix el blanc. S’entristeix el cor. I ell s’aixeca i agafa el ganivet per començar a clavar-li al mig del cor amb un seguit d’accions inalterades que el lector no s’espera. I para quan en porta deu. Mira als que llegeixen. I talla les mans a la dona que té davant sense importar-li que encara estiguin units i plens de sang. Ganivetada i ganivetada i ganivetada. Sang, sang i sang. Mort i morta. Tots han mort.\nRetornen els que van. Però els que no van no retornen mai. I quan vénen els que han marxat, ho fan perquè ja no estan. Si fossin aquí, ara, escoltant-nos a tu i a mi, no podrien tornar, perquè ja hi serien. Per tant, no m'expliquis que alguns han de tornar i, després, em diguis que estan aquí. No em crec res del que dius. Per molt que t'esforcis no em podràs convèncer, sóc l'home immortal que es passeja davant de l'Oracle mostrant la seva espasa. Sóc l'invencible guerrer que no té por de la veu dels Déus. Sóc la cançó dels qui estimen i odien, perquè el sentiment m'acompanya i m'ajuda, és el meu escut i la meva arma. No tinc por de res, ni tan sols de tu, que em mires desafiant les lleis de l'infinit. Ets aire, ets terra, ets foc i ets aigua. Però jo sóc molt més, perquè ho sóc tot, sempre i quan vulgui ser-ho. I si, pel que sigui, vull no ser res, també puc ser-ho. Abaixa la mirada i gira cua, no tens res a fer contra la veritat absoluta. La realitat és meva!\nEl Ricard surt de casa a les vuit del matí en punt. Va vestit amb un jersei finet de color vermell, uns texans blaus i unes bambes blanques. És un home baixet, prim, amb el cap petit i les mans ben grosses. Camina com si ballés i deu tenir algun tipus de complexe, ja que mira a dreta i a esquerra contínuament, buscant algú que el miri.\nAvui va al taller, però per arribar-hi ha de creuar tota l'avinguda central de la ciutat. Prefereix fer-ho a peu a fer-ho amb cap tipus de vehicle, ni privat ni públic. De camí s'atura a un forn i compra una pasta, concretament un croissant de xocolata. Se'l menja amb devoció i, al cap d'un minut, quan ja no li queda ni un bocí, s'espolsa les mans.\nCada cop que s'atura en un semàfor observa amb deteniment la llum vermella que indica perill. Pren molta consciència de tal senyal, de forma que, a vegades, s'espanta i tot. Perill!\nQuan està a punt d'arribar al taller, es revisa les butxaques, en una porta el mòbil, a l'altra hi té la cartera; l'obre i s'assegura que a dins hi hagi el seu Carnet d'Identitat. Travessa la porta del garatge i saluda el mecànic. Xerra amb ell i li demana unes peces de recanvi. Al cap de cinc minuts la conversa continua, però a dins de les oficines. Ell està estirat a sobre de la taula i el mecànic li està canviant les peces del seu cos. Li treu records vells i li posa de nous.\nAquesta es la història insignificant d'una dona insignificant. Ella tenia un fill insignificant i, cada dia, anava -ella- al bar insignificant de la cantonada del seu carrer insignificant. Allí parlava amb una cambrera insignificant i li explicava, cada dia, una historia inventada de la seva vida, com si fos molt significant.\nEn aquest sentit, la història es dignifica, perquè la dona es creu significant. I no és que signifiqui res per a mi, que escric paraules que poc signifiquen, més enllà dels signes que són, ni tampoc per vosaltres, que llegiu relats poc significatius i amb un rerefons gens significatiu. Sinó que la significació de la història prové de la invenció que la dona fa, dia rere dia, sobre la seva pròpia vida. I la cambrera, molt pacient ella, se l'escolta amb molta atenció. Atenta, curosa, li posa un cafè i seu al seu costat. Les dues s'agafen de les mans i ella, la cambrera, prova de creure's una història que sap que és irreal. Però com ella -la senyora- ho explica amb tanta afició, amb tant sentiment, ningú -que no fos mala persona- no gosaria mai negar-li allò que ella afirma amb tanta devoció.\nA la casa de la punxa, la taulada és color de pissarra grisa. La finestra albira la mirada d'una bella dama solitària. Hom espera que un home s'hi enfili i la salvi. Però la cançó no podria existir si no fos per un malvat destí. I és que la dama ni mira ni camina, cau trista tot el dia. No hi ha cor que per ella arrisqui la seva vida i, tal dia, morirà.\nNo hi ha pensament ni disgust, per part dels salvadors; tan sols es respira la xafarderia de qui no ha pogut mai estimar. És una desgraciada i la seva virtut major és callar. Perquè no pot ni parlar ni tocar a ningú que se li acosti. És la grisor feta figura de qui se la pot imaginar.\nSi tu ets curiós t'hi acostaràs, a poc a poc, i miraràs, des del bell mig de la plaça, si la finestra amaga o no la bella dama que, tal dia com avui, un dia et vas crear.\nJackie, salta del tren, aquest vagó està ple de bevedors nocturns que només volen una cosa de tu. I tu no estàs feta per això. Salta. Ni que estigui en marxa. Allunya't de la vida mundana de falsos romàntics que venen el seu cor per dues cames obertes. Salta. L'horitzó que veus en marxa no és res més que una il·lusió. Tu saps tan bé com jo que res del que es veu és pitjor del que no es veu. Salta. Vine amb mi. Oblida't de les falses esperances que t'han creat aquesta gent. Recorda tot el que encara no has viscut, posa-ho en aquest sac i... Salta.\nFarem un camí diferent, lluny d'aquesta munió de cecs que caminen sense saber a on van. Tu i jo som diferents; ho sabem, no podem renunciar a crear la nostra vida, per molt dur que sigui, per molta por que tinguis. Salta.\nAl final del camí ells estaran contents, hauran aconseguit arribar. Sí. I què? Nosaltres no sabem si arribarem enlloc, no coneixem què ens prepararà la sort. Però a canvi haurem pogut escollir, haurem sigut lliures per elegir el nostre destí. Només em cal que vinguis, perquè si no ho fas amb mi, jo no puc saltar i m'adormo en aquest malaltís camí.\nVivint la vida dels altres, somrius i plores. T'emociones quan et parlen dels seus fills i de les seves aventures. Vivint la vida dels altres ets més gran del que aparentes, però per dins segueixes sent petita, com una nena de deu anys. Vivint la vida dels altres la tristesa s'apodera de la teva mirada, quan et nombren una malaltia. I tu voldries estar malalta, o viure alegre, i tenir marit i fills; una família normal i corrent, que es visqués com cal viure.\nI t'apropes a les teves companyes, les abraces i les adules, elles ho són tot per a tu, que vius la vida dels altres. Però quan tornes a casa, et sents buida i trista; perquè no tens ni la teva vida, ni la dels altres. I proves d'alegrar-te, per la tristor que t'envaeix, com si fos un premi, però no li notes gust, perquè no és ni teva ni dels altres.\naquesta tarda he estat passejant pel centre de la ciutat. He anat amb les meves nebodes, hauries de veure quin goig fan, una ja en té vint-i-un i l'altre acaba de fer-se major d'edat. Si les veiessis, veuries la imatge de la nostra estimada Marta; que al cel sigui. Altes, primes, amb una boqueta de pinyonet, els ulls allargats, les orelles amagades rere la cabellera, les mans grans i un posat ben encisador.\nHem anat a fer una xocolata, els hi he promès que les duria allà on anàvem sempre nosaltres, però la veritat, no esperava trobar-me res del que vèiem en els nostres temps. Així que mentre baixàvem amb tren els hi he explicat les nostres batalles; els hi ha encantat saber que ens reuníem a les places i que tu, sempre, acudies amb un radiocasset, el feies sonar pel carrer quan ens movíem. També s'han mostrat interessades, vés com són aquestes noies de poble, amb els venedors ambulants i les meuques. Ai, quins records Manel! Quan érem joves -els hi he dit-, la vida era al carrer! Drapaires, rodamóns, navegants sense rumb, mariners perduts, estrangers robats, pidolaires... quins temps...\nEn arribar al centre, però, he vist que tot segueix igual...\nEl Norbert i el Miquel van trobar-se a la plaça del poble on havien viscut fins que van acabar els estudis. A partir d'aleshores les seves vides es van separar i van seguir camins diferents. Com la tarda era freda els dos duien jersei i texans. Com el dia era curt, van esperar la nit bevent cervesa. Xerrant i xerrant de tot allò que durant molts anys no van saber l'un de l'altre, va aparèixer el tema de l'escriptura. I l'inici de la discussió fou una frase del Norbert que sonà així: "Des de fa uns anys, escric".\n-Què vols dir, Norbert?\n-Doncs que escric, que sóc escriptor! -Replicà enfurismat.\n-Escriptor... ah, ah... Molt interessant... Ets escriptor. I per què ets escriptor? -Digué el Miquel mentre es tocava la barbeta amb la mà.\n-Sóc escriptor perquè escric! Vés, tu, quina estupidesa...\n-Ah, escrius... -contestà sorprès el Miquel-. Què escrius? La llista de la compra? Novel·les?\n-Un escriptor escriu la llista de la compra o escriu novel·les? Per favor, Miquel...\n-Un escriptor escriu. I qui escriu és escriptor. Què escrigui ja és cosa seva...\nEts com el cavall que em va venir a buscar dimarts. El mateix que dimecres corria per la vall i dijous jeia mort al peu del riu. Tot el dia vagues amunt i vall, ignores la mort, però saps que t'acompanya tots els dies, per això només corres i corres; sense mirar enrere ni endavant.\nAlgun dia, ara ja farà molts anys, et deurien posar una vena als ulls. No sé qui va ser, ni per què ho va fer, però l'ésser que va fer tal cosa avui no et reconeixeria. Canviem tots i, naturalment, canvies tu també. Abans animal, ara persona, demà, qui sap, potser arbre. No m'agradaria ser jo qui descobrís el camí secret que ens passa d'un costat a l'altre; no m'agradaria ser jo qui arruïnés la vida per descobrir el demà que ens espera.\nLes teves potes ja són cames, les teves antenes passen a ser orelles, i creus que després d'aquesta mort en vindrà una altra, així que no t'importa la cançó que soni; tu segueixes el camí, aquí, on comença el riu on el cavall va morir.\nCafè amb llet, ben calent. Fum blanquinós que puja dibuixant formes sinuoses. Soledat en plena nit dins de la biblioteca pública. Són les quatre de la nit i només una ànima respira dins d'aquell recinte ple de lletres. És ella. Té permís especial, li ha donat el vigilant de la biblioteca, que li ha entregat les claus, com cada dia, després de sopar junts a la pizzeria del mateix carrer.\nTot és a les fosques, una condició que ha de complir sigui com sigui; només té un llum encès, el que fa servir per delectar-se amb el nou descobriment que ha fet. Es tracta d'un llibre dins d'un llibre. I és que avui fa una setmana, ella estava llegint una novel·la d'un autor anglès contemporani. Johan Beifret és el seu nom. Llegia i llegia, compulsivament, com fa sempre; fins que va adonar-se que les idees que anava captant, les que l'autor li brindava a cau d'orella, eren unes que no tenien res a veure amb aquell llibre, sinó que cridaven a un altre, i a un altre. I clar, ella els va anar recopilant tots, els posava a la taula on llegia i s'anava envoltant per muntanyes i muntanyes de novel·les de tot tipus i idiomes. Ella se'ls llegia també. Barrejava lectures. Mesclava pàgines d'un llibre amb pàgines d'un altre. Feia saltar les paraules d'una pàgina a una pàgina que res tenia a veure; feia un popurri i treia conclusions, segons el seu parer, extraordinàries.\nAra ella està allà, sobre la taula, entre un llibre vermell i un de negre. Té les tapes dures, un llom ben gruixut, un recosit antic i unes pàgines grogues. És un llibre més. Un llibre especial.\nEp, petit camell de llavis torçats. Aquesta nit no m'has volgut atendre. Ep, petit camell de nas trencat. Aquest matí no m'has volgut rebre.\nVinc sempre que ho necessito, camino des de l'altre costat de la ciutat, passant per carreteres humides i solitàries; esquivant lladragots de mala fortuna, però el camí sempre val la pena. Els teus regals són or per a mi, i per molt que pagui sempre surto content. Ets el meu Déu terrenal, el meu profeta amagat.\nLa nit m'ha enxampat creuant l'autopista, només veia llums blanques que onejaven ensordidors clàxons de la mort. He aconseguit arribar a la nostra cita, com sempre, mig atordit i desorientat. La teva porta estava tancada. La teva veu sonora era sorda. La teva mirada mortal era absent. He trucat més de mitja hora, o més de mig minut, no ho sé. Tot passa tan lent quan esperes els arcàngels carregats de neu.\nHe destrossat la porta i no t'he trobat. T'he buscat dins de la dutxa, dins dels armaris; fins i tot he aixecat les rajoles del teu menjador. Estava segur que t'amagaves de mi. Quan ja no em quedaven forces per destrossar res més m'he adormit sobre la meva saliva.\nNo ha estat fins que la llum ha trencat el plaer dels meus ulls que t'he vist allà, damunt meu, agafant-me el braç i injectant-me l'últim adéu celestial.\nTres i tres i tres… Sempre tres. Però són molt més que tres, són sis; o cinquanta-quatre; vés a saber. No sé si és la maria, no sé si són les pastilles, però ara tot el seu món és de colors. Sis colors, sis enigmes. En Zoe viu aïllat en un món propi de colors alterns. No necessita ni menjar ni beure; tan sols perviu amb el seu pensament; un i un altre cop combina colors i experiències. Però no se'n surt. I es desespera. I es posa trist. Sap que està conduint pel costat equivocat de la carretera, sap que els altres l'escridassen per alguna cosa, però ell segueix, continua provant. Plora i es posa trist. La seva persistència l'enfonsa, encara que, tot i que no ho sàpiga, s'està fent fort, intel·ligent, savi. Potser, qui sap, potser algun dia s'adonarà del que haurà fet i veurà més enllà d'un arc iris fals. I les nits arraconat a la paret de casa seva, ajagut i abatut, no seran més que un record encantador que li arrancarà un somriure. I tornarà a caminar pel costat bo del carrer. I ho farà de manera altiva. Mirarà els altres compadint-los, perquè ell serà un ser suprem. I això no ho dóna cap altra cosa que els colors amb els que juga. I en Zoe ara els veu com un mal de cap, però el riu portarà molt més que aigua, i si les barques no s'enfonsen, si es manté a bord, tindrà tres i tres i tres, sempre tres per a l'eternitat!\nDe petit l'Albert ja caminava com ho fan els grans. Fumava cigarretes de farigola i s'enfilava pels murs secrets de la ciutat. Ara ja és gran, és una estrella del rock i passeja la seva cançó per la ciutat que el va veure créixer. Cada matí saluda la seva amiga Mercè, la tarotista que mai es va tirar les seves pròpies cartes, tenia por del que poguessin dir; i és que el futur no escrit que tenia, el futur que mai va saber, és ara una caixa de cartró i una cadira trencada des d'on crida l'atenció dels guiris que, despistats, creuen que és un gitana de les de debò.\nL'Albert segueix ronda amunt i es mira la Núria i l'Erica; no baixen dels seixanta anys cada una; quan ell era un nen, elles eren un parell de dones madures molt seductores, sempre reclutant clients a les seves cantonades; però ara són dos cors miserables que es regalen als iaios i als pervertits. No gosen discutir-se entre elles per cap client, com a molt en tenen un cada tres dies, i alguns d'ells només volen conversa. La Núria es pinta tota de rosa, un rosa xiclet que fa angúnia; i porta tota la vestimenta a conjunt, com si fos una truja feta dona, només li falta que li tirin glans. En canvi, l'Erica es vesteix com una senyora rica, va tota elegant amb colors sobris i abrics del bons. Són la nit i el dia a la vista dels estrangers, però són la mateixa moneda per a l'Albert, que les va tastar ja fa molt de temps, quan no gosava ni acostar-se a les amigues del barri.\nI segueix i segueix, ronda amunt, veient tots els fantasmes que se li apareixen, i ell veu que porten cadenes; però no són com les de les pel·lícules, ni van lligades a una bola negra de grans dimensions. Són fantasmes de ciutat, com ell, com vosaltres.\nAi mare, avui m'he trobat la senyora de cabell blanc, la veïna que viu dos pisos més amunt de nosaltres. És tan tendre, tan maca, tan senzilla. No la coneixem, però quatre paraules amb ella i un ja se sent feliç, amb ganes de plorar. I sí, he plorat, després de parlar amb ella. Però no creguis que ho he fet mentre ella era davant; això mai, prou et vas encarregar tu d'ensenyar-me aquestes coses. I ara, ara estic a casa, pensant que ella també deu ser a la seva. I segurament qui plori ara sigui ella. I jo ja no ploro, només et recordo i t'escric aquesta carta que t'enviaré com sempre. La doblegaré quatre vegades, l'enrotllaré i la segellaré perquè no s'obri. Aleshores, encenedor en mà em fumaré les lletres que et dedico. I podria pensar que, un cop més, i ja en van uns quants, aquesta epístola no arribarà enlloc. Però no. No ho faré. Sinó que sortiré a la finestra a fumar tranquil·lament, esperant que la senyora dels cabells blancs també surti, i la pugui saludar.\nSetze anys té en Toni; un noi ros, molt alt i prim. Fins ara vivia amb sons pares a una casa de l'interior del país; però en arribar als setze va haver d'acudir al fort de dalt de la muntanya. El dia de la presentació del nous cadets, el rei en persona es va presentar per sorpresa per donar-los la benvinguda. Un per un els va saludar. Ells deien el seu nom i ell els deia, amb un posat molt cerimoniós, benvingut.\nAra ja fa unes tres setmanes d'aquest esdeveniment. I el rei no hi és. Tampoc hi són els seus companys de presentació. Només hi és ell. Sol. A dins de la torreta, fent la primera guàrdia. Durant les dues hores prèvies el cor se li ha fet gran i ha comentat, amb els companys, que aquella seria una gran nit; però després, a poc a poc, ha anat notant la foscor de la solitud.\nCap tipus de llum, ni torxes, ni lluna, ni estrelles. El cel està cobert de núvols i el seu cor està cobert de pors. Cada soroll es converteix en un neguit; cada pensament fosc esdevé un monstre tenebrós, la bola es va fent cada cop més gran i en Toni maleeix el dia en què va conèixer el rei.


De la pluja en creix filosofia empresarial - Valors\nRedacció| 27/12/2019 15/02/2020\nEl Dia dels Caiguts del 1981, festa en què els ciutadans dels Estats Units homenatgen els soldats morts en combat, un aiguat de dimensions catastròfiques va caure sobre la ciutat de Texas, a Austin. El balanç va ser de deu morts i 35 milions de dòlars en pèrdues materials.\nTothom recorda aquella data. Un dels comerços de la ciutat que va quedar completament en runes va ser Whole Foods Market, una botiga de queviures de proximitat creada per John Mackey, el qual després d’estudiar Filosofia i Religió a la Universitat, haver abraçat el cooperativisme i haver fracassat amb un primer intent de negoci, havia invertit tots els seus estalvis en aquell projecte: la primera botiga de productes naturals dels Estats Units.\nMalgrat les destrosses i que estaven en bancarrota, Whole Foods Market va tornar a obrir 25 dies després de l’aiguat, una fita impossible si no hagués estat per l’ajuda de tota la comunitat. Segons explica el mateix Mackey en el llibre Capitalismo Consciente (2014), els clients van ajudar a netejar, els empleats es van oferir a treballar gratuïtament i els proveïdors els van facilitar crèdit fins a la reobertura. Una lliçó difícil d’oblidar.\nSense el suport de tots els agents integrants de l’ecosistema d’una empresa, Whole Foods Market no s’hauria convertit trenta anys més tard en la multinacional actual; una marca especialitzada en aliments naturals i orgànics que gestiona més de 460 botigues als Estats Units, Canadà i el Regne Unit i dona sou a 38.500 treballadors. Una experiència empresarial que a Mackey, conjuntament amb Raj Sisodia, professor universitari i assessor de diverses empreses, li va permetre idear la filosofia empresarial del Capitalisme Conscient.\nDe l’experiència personal al missatge universal Mackey deixa clar que el Capitalisme Conscient, moviment actualment present a dotze països, no és un bé de luxe, funciona en temps de bonança i en temps de crisi i no està renyit amb generar beneficis. De fet, empreses que treballen en base els ítems d’aquest moviment tenen importants guanys en els mercats financers. I Sisodia reivindica que l’empresari ha de deixar de ser el dolent de les pel·lícules de Hollywood per convertir-se en l’heroi del canvi perquè “el negoci dels negocis és la gent, les empreses han de tenir una consciència més desperta, que comprengui el que causen les seves accions i han d’estar en harmonia amb la natura”.\nAltres empreses segueixen el seu camí\nUna altra gran empresa vinculada al Capitalisme Conscient també és texana. Es tracta de l’aerolínia de baix cost Southwest, actualment amb 46.000 treballadors i 3.400 vols diaris. Però que té aquesta empresa d’especial dins el seu sector? En diverses ocasions ha estat considerada com una de les deu millors aerol’inies on treballar, ocupa els primers llocs en satisfacció dels clients i en seguretat, va ser l’única companyia que no va acomiadar ningú durant la crisi del atempats de l’11 de setembre del 2011 i mai ha tingut pèrdues. Però els seus propòsits superiors són uns altres: aconseguir que nous grups socials puguin volar i obrir rutes a llocs dels Estats Units allunyats de les àrees de desenvolupament.\nAquests només són dos exemples d’empreses considerades conscients, però n’hi ha moltes altres, com la també aerolínia Jetblues, l’empresa india de fabricació d’automòbils Tata, la productora d’automòbils japonesa Toyota, la marca de roba sostenible Patagonia, la cadena de supermercats Trade Joe’s o les botigues de mobles i de decoració d’origen suec Ikea. I, més a prop de casa, tenim empreses com Artiem, Holaluz, Habitissimo, Cyberclick, Conversia, Aladina, HappyForce, HP, Valkiria, InboundCycle, Ecoalf, Voxel Group, DKV, Gauss & Neumann, TMC , Auditia o TeamEQ, entre altres.\nEls empleats confien amb què l’empresa lideri el canvi\nSegons l’informe Edelman Trust Barometer 2019, que calcula el grau de confiança dels ciutadans respecte les institucions, la desconfiança dels espanyols vers les empreses en general ha augmentat en cinc punts. Ara la confiança és del 44 per cent.\nMalgrat aquests resultats, aquest 2019 la figura de “la meva empresa” ha registrat els majors índexs de confiança mai obtinguts, un 75 per cent. La gent, doncs, té fe amb qui el contracta. De fet, un 71 per cent dels empleats espanyols considera —com també defensa el Capitalisme Conscient— que els empresaris haurien de liderar els canvis, sense esperar accions dels seus respectius governs.\nA més, un 77 per cent opina que les empreses haurien de posar en marxa accions específiques per millorar les condicions econòmiques i socials de les comunitats on operen i el 73 per cent que la inclusió hauria de formar part dels valors de tota empresa. Finalment, a nivell global, els treballadors consideren que els empresaris del futur s’haurien d’unir a ells per lluitar per temes socials (67%), perquè les empreses que ho facin, rebran major compromís (78%) i fidelitat (74%) per part els seus empleats.\n←Escoltar el Nadal\n→El paper que ha de jugar l’empresa


La biblioteca de Gironella estrena un fons especialitzat sobre l'art romànic - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa biblioteca de Gironella estrena un fons especialitzat sobre l'art romànic\nL'equipament vol ser el punt de referència del corrent artístic amb l'organització d'activitats divulgatives\ndani perona gironella 27.11.2019 | 13:58\nPresentació del nou fons DANI PERONA\nPresentació del nou fons\n"L'Arquitectura Romànica de Catalunya" de Folch i Torres, l'"Atlas dels Comtats de Catalunya", "l'Inventari de les esglésies de Catalunya" classificat per comarques de l'Arxiu Gavin juntament amb un centenar de volums més ja es poden consultar a la biblioteca de Gironella. L'equipament, dins de la Xarxa de Biblioteques Municipals de la Diputació de Barcelona, vol esdevenir el centre de referència de l'art romànic de Catalunya. La biblioteca ha posat a disposició dels usuaris un fons especialitzat sobre el corrent artístic que es complementarà amb la programació de xerrades, exposicions i activitats divulgatives per donar-lo a conèixer.\nEl director de la biblioteca de Gironella, Francesc Puig, ha explicat aquest dimecres en la presentació d'aquest nou fons que «des de l'obertura de la biblioteca el 2015 teníem al cap buscar una especialització per fugir de les col·leccions estàndards que oferim tots els equipaments», ha dit. «Vam apostar per l'art romànic perquè és un tema que ens relliga amb l'entorn més proper però que també és present a tot Catalunya», ha afegit. En poc temps la biblioteca ha adquirit volums relacionats amb aquesta temàtica gràcies a les donacions de la resta de biblioteques que formen part de la xarxa que han lliurat còpies d'estudis locals; publicacions cedides per la biblioteca del MNAC, que disposa d'una important secció de romànic; i també d'altres que han deixat en dipòsit particulars. «L'objectiu és poder disposar de les publicacions que fan referència al romànic del Berguedà i de la resta de la Catalunya Central i també del Pirineu, on el romànic hi té molta presència. Evidentment, però, no volem excloure res», ha afirmat.\nLa consulta del fons anirà acompanyada també de l'organització d'activitats per divulgar diversos aspectes del romànic, més enllà de l'art. La primera oportunitat ha sorgit de l'unió dels esforços entre la biblioteca gironellenca i l'entitat Civitas Cultura, que enguany ha organitzat la primera Biennal del Romànic Berguedà. Tal i com va explicar el seu president Toni Puig, aprofitant l'aposta de la biblioteca i per cloure els actes de la programació, s'han organitzat sis xerrades que tindran lloc mensualment fins el proper 27 de març, els divendres a les 7 de la tarda a la biblioteca. L'historiador Pol Navarro, coordinador de les conferències, ha detallat que l'objectiu és donar a conèixer el romànic «d'una manera interdisciplinar, no només des del punt de vista artístic, sinó també religiós, històric o filosòfic». Per a fer-ho s'han convidat a estudiosos de la Catalunya Central com Xavier Costa, Jaume Bernades, Josep Sánchez, Carles Freixes o Dolors Santandreu, entre d'altres.\nPer la seva banda, el regidor de Cultura de l'Ajuntament de Gironella, Lluís Vall, s'ha mostrat satisfet que l'equipament hagi escollit una temàtica que com la de l'art romànic «que encaixa molt bé al Berguedà per l'entorn i la situació» i que «serveixi per ampliar la interpretació i la divulgació», d'aquest corrent al territori.\nEl Museu Nacional d'Art de Catalunya ingressa dos dibuixos de Gaudí.\nCampanya de micromecenatge per adquirir el tapís 'Font de la vida'.


LAUREATUM 3.0 : de desembre 2016\nBONES FESTES I BON ANY NOU 2017!\nPublicat per Iolanda Traver i Vidal a 9:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: FELICITACIÓ, INS LAURO\nEL DISC DE LA MARATÓ ÉS NÚMERO EN iTUNES\nEl disc de La Marató continua de número 1 a iTunes a Espanya, i ja són 15 dies. Supera d'aquesta manera el màxim a què es va arribar el 2014, quan es va mantenir el número 1 durant 10 dies.\nVa entrar directament al número 1 de vendes d'iTunes Espanya l'1 de desembre, quan es va posar a la venda, i, des d'aleshores, no s'ha mogut del capdavant de la llista. Aquesta primera posició d'entrada és resultat de la prevenda que iTunes va oferir als seus clients. És la primera vegada que el disc de La Marató també trenca la barrera de convertir-se en número 1 d'iTunes en el mateix moment que surt al mercat\nPublicat per Ivette Fernandez a 13:38 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ACTUALITAT, MARATÓ\nROBOT CAPAÇ DE POL·LINITZAR\nLa població mundial d'abelles s'ha extingit i un grup de científics ha creat un robot abella capaç de pol·linitzar.\nAra, un grup de científics de la Universitat Politècnica de Varsòvia pot haver trobat una solució al problema: es tracta d'un dron en miniatura capaç de trobar una flor, recollir-ne el pol·len i transferir-lo amb cura de la flor masculina a la femenina per fertilitzar-la.\nS'ha provat amb èxit al camp i ja s'ha obtingut la primera llavor gràcies a aquesta pol·linització robòtica.\nPublicat per Ivette Fernandez a 9:52 Cap comentari:\nEL NEN DEL DEL COLACAO FA REALITAT EL SEU SOMNI\nYael Peña, es va fer famós al 2010, gràcies a l'anunci de Colacao, Era un nen ros, amb un gran\nsomriure i una taula de surf a la mà. El seu somni era; convertir-se en el campió d'Espanya de surf, que com ell deia "que sigui petit no significa que no pugui fer grans coses".\nAquell anunci va ser un dels més vistós i seguits en el moment. Va cridar l'atenció de molts espectadors. Un nen assegurava que qualsevol persona pot complir el seu somni, és magnífic. I ell s'ha esforçat molt per aconseguir la meta que hi volia.\nDesprés de 6 anys, ha aconseguit complir el seu somni. El sacrifici va valdre la pena i l'anunci el va ajudar a arribar al pòdium.\nPublicat per Carla a 9:05 Cap comentari:\nNova York és la ciutat més poblada de l'estat de Nova York, als Estats Units d'Amèrica,\nNova York té un clima humit, té uns hiverns molt freds però la situació costanera de la ciutat manté les temperatures una mica més càlides que a les regions interiors.\nL'ús de transports públic a nova York és el més alt d'Estats Units.\nL'edifici més associat a la ciutat de Nova York és el gratacel, Nova York te al voltant de 4.493 edificis d'aquest tipus, més que cap altra ciutat del món.\nPublicat per Sara Ruiz a 13:36 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ACTUALITAT, INTERNACIONAL\nUN CRANI DE FA 55.000 ANYS\nEn Israel, han trobat restos d'un crani semblants als de un humà modern que han arribat a Europa des de Àfrica.\nPublicat per Halla a 13:38 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: CIÈNCIES NATURALS, PREHISTÒRIA\nLa Marató de TV3, aquest any, es dedicarà als Ictus i lessions medul·lars i celebrals traumàtiques. Tot això per la 25ª edicio de la Marató de TV3 i Catalunya Ràdio. Es farà el dia 12 de desembre, presentada pels periodistes; Helena Garcia Melero i Ramon Pellicer.\nEl Patrocinat de la Fecundació ha fet pública aquesta noticia després de valorar quines malalties han estat presentades per la Comissió Assessora Científica.\nL'Ictus és una pèrdua sobtada de les funcions cerebrals causada per un accident vacular. A Catalunya, és la primera causa de mort en les dones i la 3ª en els homes. Cada any hi ha més de 13.000 casos, dels quals, 1.300 en pacients més joves de 55 anys.\nHi ha 2 tipus d'ictus:\nÉs un ictus que et fa un tap al cerbell i la sang no circula. Aquest és el més freqüent, ja que afecte a un 85%.\nAquest ictus és produït quan un teixit es trenca, sigui ja per un cop, per consum de drogues o alchol...Aquest afecte a un 15%\nLes lesions celebrals afecten àrees del cerbell responsables del moviment, de les sensacions i les percepcions, de les emocions i la conducta, així com de l'atenció, la memòria, el llenguatge i la intel·ligencia. D'altra banda les lessions celebrals poden afectar en la movilitat, absència en la sensabilitat per sota de la zona afectada.\nEn els últims anys, els experts han notat un canvi en la causa d'aquestes lessions traumàtiques: abans eren més freqüents en accidents de tràfic i han augmentat per les caigudes domèstiques.\nEL SEGON LLAC MÉS GRAN DE BOLÍVIA HA DESAPAREGUT\nLa captació d'aigua dels usos industrials i la severa sequera, la pitjor en 25 anys a Bolívia, assequen el llac Poopó, el segon llac més gran de Bolívia després del Titicaca.\nEl llac Poopó té una superfície de 2.000 Km quadrats, es com si juntesim les comarques d'osona i el Bages. Ara aquest llac a passat de ser un llac ple de vida i font d'aliments a les poblacions a ser un autèntic desert.\nLes causes han sigut les indústries i la mineria. Els habitants de la zona, han vist com s'han quedat sense llac i l'aigua que queda al subsòl està contaminada.\nLa mineria és la gran devoradora d'aigua. Segons algunes fonts locals, per produir 150.000 tones de mineral s'utilitzen 100.000 metres cúbics d'aigua.\nLa sequera va obligar el govern a declarar l'estat d'emergència nacional al novembre i ha afectat més de 177.000 famílies de tot el país.\nPublicat per Carla a 13:41 Cap comentari:\nPIRÀMIDE OCULTA AL TEMPLE MAIA DE KUKULCAN\nArqueòlegs de la Universitat Nacional Autònoma de Mèxic (UNAM) han descobert dins de la piràmide Kukulcan, una altre piràmide més petita y molt més antiga. Això fa pensar que podria ser més antiga del que es pensava.\nAnys enrere ja s'havien descobrit nous descobriments dins de la piràmide. En els anys 30 al segle passat ja es va descobrir una estructura intermèdia i fas dos anys l'institut de Geofísica de la UNAM va constatar que el temple s'alça sobre un 'cenote' (dipòsit subterrani d'aigua)\nPublicat per MIREIA a 13:36 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ACTUALITAT, CIÈNCIES SOCIALS, HISTÒRIA\nUNA MÒMIA DE COCODRIL AMB CRIES\nEn Holanda han trobat una mòmia de cocodril amb 47 cries incrustades en el seu cos.Aquest cocodril té més de 2.500 anys d'antiguitat, amb l'ajuda d'un escànner en 3D.\nSegons la informació que ens dóna la investigadora del Museu de Leiden (Lara Weiss). Es tracta d'un descobriment "sorprenent i estrany" en un animal de 3 metres de llarg, que ja ha sigut sotmès a desenes de proves anterior.\nLa tomografia,que es mostra a l'interior de la imatge,va ser realitzada per l'empresa de tecnologia sueca Interspectral, capacitada per portar a terma escànners tridimensionals avançats.\nPublicat per Halla a 9:56 Cap comentari:\nESCÚTER AUTOMÀTIC PER TRAJECTES URBANS\nSegueix augmentant la llista de tipus de cotxes als que tenen la capacitat de circular sense cap conductor. A l'automòbil, el camions i altres s'ha d'afegir un nou vehicle, els escúters (motocicletes lleugeres).\nS'hi ha aconseguit gràcies al treball en equip dels experts de Laboratori de ciència de la computació intel·ligència Artificial (CSAIL), adscrits a l'institut de\ntecnologia de Massachusetts (MIT), en Cambridge, Estats units, la Universitat Nacional de Singapur.\nUN PEGAT CONVERTEIX LA CALOR DEL COS EN ELECTRICITAT\nUn generador termoelèctric és un dispositiu que converteix la calor en electricitat. Quan existeix una diferència de temperatura entre dos metalls o dos semiconductors es produeix entre ells un flux d'electrons, un corrent elèctric. La conversió directa de la diferència de temperatura en electricitat és conegut com l'efecte Seebeck, i sol estar limitat a uns pocs microvoltios per cada kelvin de diferència.\nPublicat per Laia a 9:47 Cap comentari:\nNOU ABRIC PER ADOLESCENTES\nL'estètica militar té una gran capacitat per adaptar-se a tot tipus de roba i d'època. En els últims temps s'ha adaptat en dessuadores, bosses, pantalons, abrics o sobrecamisas. Bona prova d'això ha estat la seva presència en les passarel·les (també entre els assistents) de les últimes Setmanes de la Moda. El camuflatge comparteix amb l'estampat de lleopard la característica de ser ja un clàssic. Dormita en el fons de l'armari del que podem tirar mà a qualsevol moment sense sentir que ens passem d'extravagants. Aquesta de Supreme ronda els 300 euros.\nDE IKER I LAIA\nPublicat per iker lain a 9:08 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ACTUALITAT, MODA\nELS ARTISTES MÉS ESCOLTATS A SPOTIFY\nJustin Bieber, Drake i Coldplay són els tres artistes més escoltats d'aquest any 2016 a Catalunya a través de Spotify.\nA nivell mundial, l'artista més escoltat de l'any ha estat el raper canadenc Drake, amb la cançó més escoltada "One Dance". En data d'avui Drake és l'artista més escoltat de tots els temps a spotify.\nDrake és una actor i cantant canadenc, va nèixer el 24 d'octubre de l'any 1986. Ja ha venut més de 8 milions de discos.\nSpotify és una aplicació feta per reproduir música en continuitat. Permet escoltar música buscant l'artista, el nom de la cançó, l'àlbum... Aquesta aplicació es va llençar al 2008 al mercat europeu.\nPublicat per Carla a 9:53 Cap comentari:\nles rentadores Samsung també exploten.\nUna agencia de protecció al consumidor dels estats units ha anunciat la retirada del mercat 2,8 milions de rentadores de la marca samsung per risc de explosió , en lo que apereix se un defecte de fabricació.\nAquesta informació es coneix despres dels problemes de la empresa\nsurcoreana per la retirada dels models del seu telefon galaxy note 7 per casos de ignició espontania.\nAquest nou cas , comunicat per la comisio de seguretat del consumidor, afecta a 34 models de rentadores amb carrega superior per risc de sufrir lesions per impacte.\nPublicat per marc lirola a 9:25 Cap comentari:\nDESCOBER UN COMETA CREAT EN L'EPOCA DE LA FORMACIÓ DE LA TERRA\nUn equip d'astrònoms ha descobert un nou cometa sense cua que sembla haver-se creat en la formació de la terra.Aquest objecte s'hauria conservat "congelat" a molta distància del nostre planeta durant milers de milions d'anys.\nPublicat per Laia a 9:54 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: CIÈNCIES SOCIALS, UNIVERS\nMILLOREM LA LLENGUA AL RACÓ.CAT!\nA l'àrea de català, els alumnes de 1r i de 3r hem deixat un espai pel racó de millorar la llengua amb els objectius de escriure adequadament les paraules que ja coneixem i aprendre'n de noves.\nA cada classe de 1r i 3r, hi ha un sobre el qual cada dia les professores ens deixaran una tarja amb uns mots i amb un termini haurem de lliurar la solució de manera completa.\nEn breu anirem posant les solucions per poder anar veient com composem un corpus de millora lèxica i sintàctica.\nPublicat per Laura Galera Lorente a 9:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1 ESO, 3 ESO, INS LAURO, RACÓ.CAT\nles rentadores Samsung tam...\nDESCOBER UN COMETA CREAT EN L'EPOCA DE LA FORMACIÓ...