Espores - Tècniques de reproducció en jardineria\nEscrit per Manuel Soler\nLes tècniques de multiplicació de plantes són sexuals, a partir de llavors, i asexuals, és a dir, a partir d'estaques, murgons, divisió, empelts...\nLa reproducció sexual\nLa llavor és el resultat de la fusió del gra de pol•len de la planta masculina amb l'òvul de la planta femenina. En la reproducció sexual poden germinar plantes diferents a la planta mare que va produir aquesta llavor. En la asexual es conserven totes les característiques genètiques de la planta mare (altura, color, forma, etc).\nSe sol utilitzar sobretot en la multiplicació de plantes anuals (desenvolupen el seu cicle biològic en un any aproximadament encara que algunes necessiten dos anys (bianulas) com el violer, són plantes de germinació i creixement ràpid.\nLa major part dels planters a València solen fer-se a la primavera i tardor fugint de les temperatures extremes encara que hi ha excepcions que necessiten la calor com les llavors de cactus i algun altre tipus que no vaig a descriure per no estendre'm massa.\nEls planters realitzats a la primavera floreixen a l'estiu i s'estenen fins a gairebé el final de tardor principi d'hivern i els planters realitzats amb les temperatures suaus de la tardor floreixen en la primavera primerenca.\nLes fases de què consta la realització d'un planter són: recollida de la llavor, preservació d'aquesta a l'espera del moment més idoni, germinació de la llavor i trasplantament a un test per al seu posterior desenvolupament.\nAlgunes llavors presenten letargies i necessiten d'un procés de repòs abans de germinar, es preserven en sorra humida perquè no es deshidraten i perden la seua viabilitat i poder de germinació, unes altres en canvi, cal hidratar-les prèviament introduint-les en aigua un parell de dies (maceració).\nEl creixement d'una planta des d'una llavor amb capacitat germinativa consta de cotilèdons o falsos folíols de la llavor, un òrgan que formarà el futur sistema radicular en forma d'embrió, un petit rebost d'aliments a base de midó, tot això embolicat en una estructura anomenada llavor.\nEn ocórrer la germinació, els cotilèdons o falsos folíols es desenvolupen i fragmenten l'embolcall. Comença a desenvolupar-se el sistema radicular i els falsos folíols o cotilèdons s'expandeixen en direcció contrària al sistema radicular. Consecutivament, es despleguen les autèntiques fulles.\nSistemes de multiplicació asexual\nLa partició de mata és la manera més senzilla de reproducció i potser la més utilitzada en la multiplicació de plantes. Es tracta d'arrencar la planta amb el sistema radicular de la terra, netejar les arrels i llevar les deshidratades, amb podriments, seccionar la planta en diverses porcions tiges o fulles i arrels. Aquesta forma de multiplicació es realitza molt clorofitum, aspidistres, alls ornamentals i bàsicament en qualsevol tipus de planta amb una forma de creixement en macolla, rizomes, bulbs o arrels adventícies que es desenvolupen des de la tija.\nEl moment idoni per realitzar aquesta tasca és quan la planta es troba en repòs vegetatiu, també s'ha de tenir en compte l'època de floració que de cada espècie, per exemple, per a una planta que floreix a la primavera realitzarem aquesta operació a la tardor, s'aconsella no realitzar aquesta feina amb fred extrem.\nTija o estaqueta: és la manera per la qual obtenim un arbust o planta, refent una planta completa a partir d'un tros d'aquesta i mantenint totes les característiques de la planta de la qual es va obtenir. Es pot realitzar tant de tija, fulla, arrel. Els més freqüents són els realitzats a partir de tija i en funció de la seua consistència, així doncs s'aconsella realitzar estaquetes llenyoses a la tardor-hivern obtenint aquestes estaquetes d'arbres i arbustos que no siguen perennifolis sinó caducifolis.\nEstaquetes semi-llenyoses: s'aconsella realitzar aquesta tasca cap a final de l'estiu. S'obtenen de tiges dures i grosses quan el creixement comença a alentir-se. Estaquetes de tija verda: s'aconsella realitzar aquesta tasca a final de primavera començaments d'estiu. S'obté de tiges terminals quan el creixement apical s'ha alentit però les tiges encara estan verdes.\nMurgó: és la forma de reproducció de plantes per la qual obtindrem arrels d'una tija. Es tracta de soterrar una branca amb diversos nusos i conservar-la així fins que presente arrels, a continuació seccionarem, amb la tisora ben afilada, aquesta branca i plantarem al test o lloc que hàgim decidit prèviament. Es presenta de diverses formes:\nSimple: es realitza arquejant la branca que surta prop del sòl, obligant-la fins que aconseguim posar-la soterrada part d'ella, llevant fulles i gemmes de la part soterrada. Per aconseguir que emeta arrels es realitza un tall amb una navalla ben afilada, immobilitzant la zona de la incisió amb un filferro amb el propòsit d'evitar moviment algun. On assenteix la branca deu estar, tova, humida i amb cert grau de ventilació.\nMúltiple: consisteix a corbar la branca diverses vegades. Aquesta forma de murgó es pot realitzar en branques que tinguen flexibilitat, com ocorre en plantes enfiladisses tals com la parra verge, buganvilla, mare-selva, gessamí, etc.\nTrinxera: seleccionem una branca, realitzem una rasa des de la base de la planta. La millor època per realitzar aquest murgó és cap a final de l'hivern o principis de primavera. Subjectem la branca amb filferro i emplenem la rasa amb sorra. Haurem d'esperar a la tardor quan haurà produït arrels i brots i se seccionarà amb una navalla ben afilada per cada lloc que tinguem arrels i brots. S'utilitza en forsythia, spirea, lligabosc, magraner, etc.\nAeri: es realitza en la part aèria de la planta. Haurem de posar terra en el lloc on pretenguem que el murgó emeta arrels. Se sol utilitzar fibra de coco, torba, molsa, etc. Prèviament cal realitzar un tall parcial de l'anell de l'escorça. Envoltar amb un tros de plàstic la zona i mantenir el substrat posat constantment humit. Aquest procediment se sol emprar en alvocat, ficus, aralia, philodendrom, monstera, dracaena, croton...\nUna tècnica molt coneguda: els empelts\nEmpelt: és una manera de reproducció de plantes a través de la unió dels teixits de dues parts de plantes les quals deuen tenir algun grau d'afinitat prèviament i obtenim el creixement d'una planta com una sola. Bàsicament consta de dues parts, una part aèria (pua) que és la varietat amb les característiques per la qual l'hem triat i una part baixa (porta empelts) l'objectiu de la qual és l'ancoratge i la nutrició del conjunt de branques i fulles de la part aèria, així com suportar embassades, sequera, plagues i malalties de sòl.\nEmpelts de gemma\nPer tenir èxit, hem de procurar-nos l'afinitat entre la pua i el patró, és a dir, que les parts de les plantes posades en contacte han de pertànyer al mateix gènere o a gèneres propers, sent limitant el que pertanyin a la mateixa família botànica.\nEl càmbium, tant de pues com dels patrons, han d'estar en perfecte contacte, així com respectar la seva polaritat. L'estat vegetatiu de la pua i del patró han de ser pràcticament el mateix. La part de la planta que va a donar lloc a la varietat ha de tenir almenys una gemma capaç de desenvolupar-se. Una vegada fet l'empelt, aquest haurà de ser lligat amb cinta d'empeltar, també es pot segellar amb parafina, amb la doble finalitat que no es deshidrate la gemma i que la pua o la gemma quede immobilitzada.\nÉs temps de planters! Anima't ara i tindràs un hort a l'estiu.\nL'últim de Manuel Soler\nMés en aquesta categoria: « Tot sobre els adobs\tEl Botànic es plena de roses »


dimarts, 29 d'octubre de 2013 09:55\nPrimer equip masculí del CH Gavà aquesta temporada.\nPedro Jiménez: “Tot i la derrota estic content amb el joc de l’equip”\nEl Masculí del Club Handbol Gavà, tot i que va lluitar durant bona part de la partit, finalment va caure per 25 a 28 contra el Sant Esteve Sesrovires\nEl Sènior “A” Masculí del Club Handbol Gavà ha patit una nova derrota, aquesta jornada, contra el Sant Esteve Sesrovires, per 25 a 28, en un matx on, tot i el mal resultat, el tècnic blaugrana, Pedro Jiménez es mostra “satisfet amb el joc de l’equip”. Jiménez assegurar que “va ser un enfrontament molt ajustat” i tot i que “fa mal caure, l’actitud dels jugadors va ser molt bona”. El míster admet que, “tot i que estem necessitats de punts, l’evolució del joc és molt positiva, i no estic preocupat perquè sé que els resultats acabaran arribant”.\nLa propera jornada l’equip es desplaçarà fins la pista del Mataró, un altre conjunt molt potent que compta amb un equip sòlid i individualitats amb talent.\nDarrera actualització de dimarts, 29 d'octubre de 2013 10:01


Diferència entre revisions de la pàgina «Clazòmenes» - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiferència entre revisions de la pàgina «Clazòmenes»\nRevisió del 22:14, 6 abr 2010\n26 bytes afegits , fa 11 anys\nRevisió del 22:14, 6 abr 2010 (modifica)\nRevisió del 22:14, 6 abr 2010 (modifica) (desfés)\nLa ciutat fou fundada pels jònics. Gent de Cleones i Flios, expulsada pels doris del Peloponès, es van establir al territori de [[Colofó]] i van fundar Scífia però després es van traslladar a Clazòmenes, que van fundar prop de la costa. Va ser atacada per Aliates II de Lidia (regnà vers 621-654 aC) que fou rebutjat. Va fer moltes colonitzacions destacant [[Abdera]] , [[Fanagòria]] i [[Tanais]] entre d'altres, i va comerciar intensament amb Egipte. En temps de Cressos de Lídia (meitat del segle VI aC) la ciutat tenia el seu tresor a [[Delfos (ciutat)|Delfos]]. Heròdot va enumerar a la ciutat entre els estats grecs d'Àsia Menor sense incloura-la als estats insulars (que eren [[Quios]] i [[Samos]]) tot i que la ciutat havia estat traslladada a una illa a la costa, a tocar de la costa, però el seu territori era cap al interior.\nOtanes de Pèrsia va ocupar la ciutat poc després del inici de la [[revolta jònica]]. Després de la [[segona guerra mèdica|guerra de Pèrsia amb Atenes]], Clazòmenes va esdevenir tributaria d'Atenes però el [[412 aC]] després de la derrota atenenca [[Sicília]], es va revoltar juntament amb Quios i Eritrea. En aquesta època es va fortificar Polikne, a la costa, com a lloc de refugi, però fou presa pels atenencs que van traslladar a la seva població a l'illa, i va restablir el govern favorable a Atenes enviant als caps rebels a Dafnos; aviat va arribar el comandant espartà Astiocos que va exigir la restitució dels desterrats de Dafnos, a lo que es van negar; Astiocos va atacar la ciutat, que no tenia muralles, però fou rebutjat.\nDesprés del tractat de pau d'[[Apamea]] els romans van declarar ([[188 aC]]) a Clazòmenes ''immune'' (lliure de taxes i li van donar una de les petites illes de la rodalia. Després de la derrota de Mitridates ([[84 aC]]) per [[Sul·la]], la ciutat fou atacada pels pirates com altres ciutat de la costa. Clazòmenes fou inclosa a la província romana d'Àsia.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/5167740»


Tenkū no dōbutsu • Les marineretes en acció!\nLes marineretes en acció!\nPublicat: 01/08/2003 a les 00:41\nSabieu que havien de fer una nova pel·li de Sailor Moon en imatges reals, oi? Doncs, us interessi o no, mireu això\nNo em vull imaginar qui/què farà de Lluna, ni com seran les altres marineres, i ni mencionar els monstres, amazones, cabdills, etc...\nPublicat: 01/08/2003 a les 10:46\nwooooooooo!! Visca les marineres guerreres encara que siguin en carn i ossos.\nA mi no m'agrada gens la idea de fer Sailor Moon en personatges reals xo espero que almenys serveixi s tornar a posar de moda la sèrie i que en facin noves coses com per exemple un nova temporada de l'anime. Per somiar no s'hi perd res.\nPublicat: 01/08/2003 a les 15:02\nwwow!! desprès de veure un munt de salons del manga amb tius (si, tius embotits en aquestes disfresses i amb faldilles, i a sobre no es depilen!!) vestits de marineres, aixó et renova per dins\nPD: les noies sonm molt maques ^_^, no?\nPublicat: 02/08/2003 a les 01:43\nHome, per a mi la sèrie no era molt bona (opinió personal), però amb aquestes actrius valdria la pena veure-la... .\nPublicat: 02/08/2003 a les 12:54\ns'et cau la baba Ait XDDDDDDD\nPublicat: 02/08/2003 a les 14:38\nÉs que... ~~~~~~~~~~~~~~~~~~~~~~~~~~~OOOO jo no els hi faria un lleig a aquestes noies però personalment mai m'han agradat adaptacions en carn i ossos. Encara bo que són japoneses, no vull recordar aquell experiment americà del Saban... >.<\nPublicat: 02/08/2003 a les 15:38\ni q sera,... una peli d'humor?\nPublicat: 02/08/2003 a les 15:43\nllegeix-lo en la web (si t'atreveixes XDD)\nperò no crec que sigui d'humor, han buscat unes actrius massa maques per fer un acomedia...\nPublicat: 02/08/2003 a les 15:46\nweno... pero e q yo no soi mu aficionao a seilor mon... i claru...\nPublicat: 02/08/2003 a les 16:17\nJo crec que s'inventaràn alguna història cutre nova. De totes formes NO penso anar a veure la peli. Encara que... si vesteixen de marineres.. amb aquells vestits que pesen tan poc degut a la poca roba que hi ha... mai se sap XDDDD~~~~~~~~~~~~~~~~~~OO\nPublicat: 02/08/2003 a les 16:28\nseikah, ara a tu s'et cauen els ulls\nPublicat: 02/08/2003 a les 16:44\nTens raó, se'm cau la baba, i què (com diria en Pujol, XD)? Per cert, a la pàgina posava que farien una sèrie, no una pel·lícula. I si fos una pel·li, podrien fer la versió per a nens, i la versió per a majors de 18 anys. Ambdues tindrien molta acceptació... XDDDD.\nPublicat: 02/08/2003 a les 16:48\nAl final és una sèrie? MILLOR kyaaaaaaaaaaa (l)_(l)\nPublicat: 02/08/2003 a les 16:52\nperò no deies que no la volies veure seikah???? mmm... sospitós... ¬¬\nPublicat: 02/08/2003 a les 17:02\n...la peli / sèrie no m'interessa, el que m'interessa és una altra cosa XD\nPublicat: 02/08/2003 a les 17:09\nPublicat: 02/08/2003 a les 17:50\nHome, clar, i a qui no l'interessa l'altra cosa...? XDDD. Soundwave, sento molt que m'hagis de veure aquesta faceta, però soc un tio, no me puc reprimir XDDD.\nPublicat: 02/08/2003 a les 18:05\njejejeje, desprès d'estar en aquest forum, acepto a tots els tius tal com són XDDD\nPublicat: 02/08/2003 a les 18:44\nXDDD. Bé, gràcies, XD. Normalment no sóc així, però joder, cinc ties bones que faran el pallasso amb vestits ben cenyits i amb setze anys de mitjana... Com comprendràs això no es veu cada dia XD!


Eduard Pujol, forçat a deixar JxCat per denúncies internes d'assetjament sexual\nLa portaveu de JxCat, Elsa Artadi, ha destacat la resposta «contundent» de la formació nacionalista\nper Júlia Navarro dilluns, 26 d’octubre 2020 - 13:29h\nEduard Pujol hauria renunciat a l'acta de diputat arran d'unes denúncies d'assetjament sexual | cedida\nEl fins ara portaveu de JxCat al Parlament de Catalunya, ha fet pública aquest matí la seva decisió de renunciar a l'acta de diputat. Una notícia sorprenent, que el parlamentari ha justificat al·legant «motius personals». El motiu que hi ha rere aquesta decisió radical són unes acusacions d'«assetjament sexual».\nElsa Artadi, portaveu de la formació nacionalista, ha defensat la decisió «contundent i urgent» que s'ha pres contra l'exdirector de RAC 1. En aquest sentit, Eduard Pujol ha quedat «suspès de militància», a l'espera de veure com evoluciona la seva situació.\nEl secretari general del partit, Jordi Sànchez, ha estat qui ha pres la decisió\nSegons Artadi, el secretari general de JxCat, Jordi Sànchez, va tenir coneixement dels fets el passat diumenge durant un permís penitenciari, i una immediata reunió de la cúpula aquest dilluns ha decidit actuar amb contundència. «Són uns fets que poden apuntar a una conducta que podria ser considerada d'assetjament sexual», ha concretat Artadi.\nÉs per això que JxCat ha apartat Pujol, ha «parlat amb ell» perquè renunciés a la seva acta de diputat –tal com el grup parlamentari ha anunciat aquest matí que ha fet ja- i ha decidit «suspendre de militància» l'exdiputat de forma cautelar. «Sànchez va decidir actuar de forma contundent i urgent. No ens pertoca al partit jutjar-ho, ni fer una investigació. Prenem mesures polítiques i acompanyem les persones que denuncien perquè no estiguin soles. És ell qui ha de donar explicacions», ha comentat Artadi, que s'ha negat a «donar més detalls dels fets», i s'ha limitat a explicar que les mesures preses han estat parlades amb la direcció del partit i compten amb l'aval del president del grup parlamentari, Albert Batet.\nEduard Pujol, qui va néixer a Martorell (Baix Llobregat) l'any 1969, va ser una de les mans dretes de Carles Puigdemont, qui va impulsar-lo com un dels seus candidats independents a les eleccions de 2017. Precisament des d’aquell any ha estat diputat i portaveu parlamentari de JuntsxSi. Ara, la seva etapa a la política ha quedat a l’aire fins que s’anunciï la decisió final del jutge.\nÚltima hora: Decisió inexplicable d'un gran aliat de Puigdemont avui mateix\nEl Govern es pronuncia sobre la suspensió de les eleccions catalanes del 14-F


Camden Town Apartments Londres Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nClarence way, Camden, Londres, Regne Unit, NW1 8RL - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nBarri Camden Kings Cross St. Pancras Hyde Park Waterloo i Southwark Hyde Park Hyde Park\nMés informació sobre Camden Town Apartments\nBen situat a la compres, la cultura, els paisatges area de Londres ciutat, Camden Town Apartments us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Camden Town Apartments és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, nevera, forn microones, articles de tocador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Camden Town Apartments és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Londres.\nEstació de tren de Kentish Town West\nLondon Eye - 4,86 km\nTorre de Londres - 6,29 km\nPalau de Buckingham - 4,79 km\nAbadia de Westminster - 4,97 km\nCases del Parlament - 5,15 km\nSt. James's Park - 4,63 km\nMusee Noir - 180 m\nGeneral Eyewear - 190 m\nCyberdog - 210 m\nMercat de Camden - 220 m\nUnderated Flagship Store - 220 m\nSt Cyr Vintage - 270 m\nAraucaria - 280 m\nCamden Lock Market - 290 m\nMighty Fine Custom Chocolate - 290 m\nCamden Locks Canalside - 320 m\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Camden Town Apartments de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Reservation Care t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 150 GBP per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


Nou sistema anticorrosiu per a torres eòliques en ambients marins - Fundació Bosch i Gimpera\nNou sistema anticorrosiu per a torres eòliques en ambients marins\nLa corrosió és un fenomen que genera gran preocupació en diferents branques de la indústria, pel fet que ataca directament els materials, i posa per tant en risc els sistemes de producció i ocasiona greus problemes, tant de seguretat com econòmics i ambientals. En el medi marí aquesta realitat és fins i tot més apressant, ja que per l’acció directa del mar o l’activitat de la brisa i de la boira marines s’acceleren els processos de corrosió en les estructures metàl·liques.\nEn aquest context, l’empresa industrial Mugape, que desenvolupa la seva activitat en l’àmbit dels tractaments superficials i que treballa per a un ampli ventall de sectors, ha rebut un ajut per al desenvolupament d’una solució anticorrosiva destinada a sistemes offshore que aconsegueixi millorar l’eficiència d’aquestes instal·lacions i generar un menor impacte ambiental. Mugape liderarà el projecte en col·laboració amb el Centre de Projecció Tèrmica (CPT) de la Universitat de Barcelona i la Fundació Centro Tecnológico de Miranda de Ebro (CTME). L’objectiu principal del projecte “Offcoat” és millorar l’eficiència d’aquestes instal·lacions i generar un menor impacte ambiental amb el desenvolupament d’una solució amb propietats anticorrosives millorades, bona adherència i major durabilitat que els sistemes de protecció actuals. D’aquesta manera es pretén allargar la vida útil dels sistemes offshore, amb què es minimitzaran les tasques de manteniment, i reduir la quantitat de producte aplicat, amb què s’aconseguiran millores en el seu transport i manipulació.\nAquest projecte, amb número d’expedient RTC-2016-5534-3, ha estat finançat pel Ministeri d’Economia, Indústria i Competitivitat espanyol (MINECO) dins el Pla Estatal d’Investigació Científica i Tècnica i d’Innovació 2013-2016, subprograma RETOS-COLABORACIÓN, convocatòria 2016. El projecte és cofinançat pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Unió Europea, l’objectiu del qual és promoure el desenvolupament tecnològic, la innovació i una investigació de qualitat.


Apple i el fracàs d'iBooks fora d'Estats Units - www.imatica.org\nApple i el fracàs d'iBooks fora d'Estats Units\nApple i el fracàs d’iBooks fora d’Estats Units\nApple va presentar el renovat iBooks, l’eina adreçada a redactors i dissenyadors per crear llibres electrònics. No obstant, va passar una mica per alt ja que tot plegat va coincidir amb la detenció de la cúpula de Megaupload, però no tot és or.\nEl dia 19 de Gener de 2012 Apple havia convocat a la premsa en un esdeveniment especial a New York, el motiu l’educació i tothom rumorejava l’aposta per Apple en els llibres i l’entorn de l’escola i l’educació dels nens, i ningú va fallar. Apple va apostar fort en aquest sector renovant la seva eina iBooks i presentant iBooks Author per ajudar a qualsevol persona i escriptor a tenir el seu llibre a la botiga virtual d’Apple a un preu màxim de 15$.\nTota la presentació d’Apple va ser seguida per tot el món amb molta atenció però sense venir al tema, el mateix dia l’FBI va detenir en massa a treballadors de Megaupload, Megavideo, Megashare… a tot el món i va apoderar-se de la seva pàgina web. Va restar protagonisme a Apple? Sí, i molt. Internet va passar de parlar de la millora en l’educació a queixar-se i fer-se notar en les xarxes socials més conegudes com Twitter i Facebook.\nAra bé, Apple va presentar iBooks i iBooks Author per a tothom, però Apple va pensar en tot el món o simplement és va centrar en Estats Units? La pregunta és clara. A quants centres d’ensenyament de la nostra terra tenim iPad’s i material com iMac’s o Macbook’s per poder treballar, editar i després visualitzar el contingut creat pel mestre o especialista en l’eina?\nApple ha revolucionat el mercat de l’educació és la millor frase. No pas, Apple ha reinventat el sector de l’educació com molts periodistes, diaris i blocs escrivien. Ara mateix a Espanya, Catalunya, quin nen/a no té llibres? Quina família no gasta gairebé 300€ en llibres per l’ensenyament que segurament no duraran una generació més perquè ens agrada que les editorials canviïn l’índex o la portada i l’any següent no poguem prestar o deixar els llibres d’educació obligatòria a un company, amic o alumne. Abans de que Apple arribi a la nostra educació, tenim molts temes per millorar, eliminar o perfeccionar.\nL’aposta d’Apple és clara. Compra un iPad i deixa que el teu fill gaudeixi de la tecnologia i l’educació per un pes de 600 grams en contra dels 20 quilograms de pes dels llibres a un preu comparable a part de poder ser reutilitzat any rere any, ja que el que es renova són els documents interiors i no l’iPad.\nAra bé, parlant clar i català, estant disposades les editorials, escoles i instituts a deixar anar els llibres i passar a un entorn de treball com el que es mereix qualsevol nen/a del segle 21 en el que estem a la revolució tecnològica?\nPersonalment crec que no podem comparar Europa amb Estats Units i molts de vosaltres em donareu la raó, molts d’altres us enfadareu per molts motius però és així: mentres els nostres fills i alumnes carreguen llibres 300 dies l’any a Estats Units carreguen un iPad de 600 grams que a part de tot això també pots fer moltes més coses que aprendre.\nL’altre principal problema és “l’entorn”. Quan dic l’entorn em refereixo a que si estem preparats per protegir les xarxes dels nostres alumnes i fills a casa. Un exemple fàcil, qualsevol alumne de primària sap saltar-se qualsevol proxy dels centres de Catalunya. Qualsevol nen sap entrar a les xarxes socials i qualsevol nen coneix portals com “minijuegos” o els jocs més nous com Cut the Rope en versió HTML5 o Angry Birds, que s’està preparant.\nTenim personal qualificat però el problema són com sempre els diners, preferim que ens ho faci un professor del centre que confiem amb ell i és de la casa que contractar un especialista i que funcioni. M’ho negareu? Pregunteu. Però canviaríem molt la dinàmica de l’article i no toca.\nAra bé, vosaltres els pares estaríeu disposats a comprar un iPad per 400€ (suposem que amb el tema de l’educació tindríeu el descompte d’Apple) i pagar com a molt 15$ o 11 euros per cada llibre dels vostres fills. Feu números.\nPer acabar, una frase per reflexionar.\nEl vostre fill o filla està portant cada dia a l’esquena uns vint quilograms de pes, amunt i avall. Si ho canviessim per un iPad seria com a molt 600 grams. No voleu el millor pel vostre fill? És hora de recapacitar i pensar en el millor. Volem evolucionar o volem seguir amb el bolígraf i el paper?


Agustí Penadès inaugura aquest divendres l'exposició 'Acció, procés, configuració' a la Sala d'Exposicions de la Plana de l'Om de Manresa · Manresa cultura\nAgustí Penadès inaugura aquest divendres l'exposició 'Acció, procés, configuració' a la Sala d'Exposicions de la Plana de l'Om de Manresa\nLa mostra es podrà veure fins al 25 d’octubre. Està impulsada per la UVic-UCC i organitzada de manera conjunta amb l’Ajuntament de Manresa, en una iniciativa que pretén establir vincles entre dues ciutats culturalment punteres de la Catalunya Central.\nAgustí Penadès inaugura aquest divendres l’exposició ‘Acció, procés, configuració’ a la Sala d’Exposicions de la Plana de l’Om de Manresa. La mostra, que es podrà veure fins al 25 d’octubre, està impulsada per la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya, des de la plataforma Fem UVic-UCC Territori, i organitzada de manera conjunta amb l’Ajuntament de Manresa, en relació amb l’exposició que, amb el mateix títol, però amb diversitat d’obres, es va presentar al Temple Romà de Vic, el 2019. La iniciativa pretén establir vincles entre dues ciutats culturalment punteres de la Catalunya Central.\nLa inauguració es farà a les 19 h i comptarà amb la presència de l’artista; de l’alcalde de Manresa, Marc Aloy; del rector de la UVic-UCC, Eladi Baños; del comissari de l’exposició, Miquel Bardagil, i de la presidenta de la Taula d’Arts Visuals de la Catalunya Central, Anna Roca, entitat que col·labora amb la mostra.\nAgustí Penadès (Manel, València, 1935) és un artista d’una interessant trajectòria creativa. Des dels seus inicis pictòrics com a paisatgista es va endinsar en una progressiva estilització fins arribar a una abstracció arrelada en la matèria i en l’expressió dels sentiments amagats en el subconscient. La seva obra es caracteritza per la gran varietat de tècniques i per la riquesa de materials, que aplica a la tela amb una gestualitat plena d’energia i dinamisme. Com ell mateix explica, és la mateixa obra pictòrica la que el va guiant en el procés de creació, que va avançant amb l’aplicació sobre la superfície –preferentment tela o fusta, però també alumini, entre altres— dels materials amb una clara referència industrial com les llimadures de ferro, el carbó mineral, l’acrílic o les resines. El resultat és una obra de gran potència, plena d’energia i dinamisme que expressa un dens i subtil món de sentiments i emocions, que creix en diàleg amb la mirada de l’espectador. També ha practicat el dibuix i, molt especialment, l’escultura.\nL’exposició ‘Acció, procés, configuració’ es podrà veure fins al 25 d’octubre, de dimarts a diumenge de 17.30 a 20.30 h.


Oberta la convocatòria de jazz del Concurs de Juventudes Musicales de España, que es celebrarà al Conservatori Liceu – Fundació Conservatori Liceu\nOberta la convocatòria de jazz del Concurs de Juventudes Musicales de España, que es celebrarà al Conservatori Liceu\nEl Concurs de Juventudes Musicales de España ha obert el període d’inscripcions a la seva 91a convocatòria, en la qual el Conservatori Liceu serà per primera vegada un dels seus grans escenaris gràcies a la col·laboració establerta amb Juventudes Musicales de España.\nTal com s’anuncià en la roda de premsa realitzada el passat desembre de 2017 a la seu barcelonina de la SGAE, el Conservatori Liceu serà aquest any partícip de la nova etapa del prestigiós concurs, certamen de referència en la realitat musical del nostre país, i que per primera vegada s’ampliarà als àmbits del jazz, la música antiga i el flamenc.\nEn aquest sentit, el Conservatori Liceu serà la seu de les convocatòries de jazz, entre els propers 12 i 14 d’octubre, coincidint amb la celebració de la 50a edició del Voll-Damm Festival Internacional de Jazz de Barcelona. Es tractarà, doncs, d’un element més de gran interès que es sumarà a la cita que cada tardor converteix el nostre centre en un epicentre del jazz internacional amb la presència de les seves grans figures.\nL’activitat té com a objectiu la «detecció i promoció dels joves talents, així com l’empoderament dels joves a través de la música». Les inscripcions estaran obertes fins el proper dilluns 03 de setembre a les 13 h, i es poden tramitar a la pàgina web de Juventudes Musicales. La llista dels concursants seleccionats es publicarà el 13 de setembre.\nEl Concurs Juventudes Musicales és un dels programes centrals de Juventudes Musicales de España. Nasqué el 1979 com a Concurs Permanent de Joves Intèrprets, amb Ernesto Halffter com a president, i s’organitza per biennis. Està dirigit a solistes i grups nascuts o residents a Espanya fins als 25, 29 o 34 anys en funció de les respectives modalitats que presenta el certamen, i que s’han ampliat aquest 2018-2019 juntament amb les seves seus.\nEstà estratègicament vinculat a un altre dels grans programes de l’entitat, el circuit Red de Músicas, fent així possible que els guardonats del certamen tinguin com a premi la realització de gires de concerts a través d’aquesta xarxa. També és l’únic membre espanyol de la European Union of Music Competitions for Youth (EMCY), una xarxa que abasta una cinquantena de concursos en quasi trenta països i amb els quals es realitzen activitats conjuntes.\nMés informació, bases del concurs i inscripcions:\nConcurso Joventudes Musicales de España 2018\nLa Fundació Conservatori Liceu i la Universidad del Atlántico (Colòmbia) inauguren el seu conveni de col·laboració institucional amb una classe magistral a càrrec de Guillem Pérez Quer, Cap de Departament de Guitarra i professor del Conservatori Liceu\nLa Fundació Conservatori Liceu participa al XVII International Festival «Moscow meets friends» 2020, organitzat per la Fundació Internacional Vladimir Spivakov de Rússia amb la participació de la UNESCO i EMCY (Associació Europea de Concursos Internacionals de Joves)\nLa Fundació Privada Castell de Peralada convoca la segona edició del Premi Carmen Mateu Young Artist European Award, Opera and Dance


Urbanisme – Tràmits – Ajuntament de la Cellera de Ter\nl’Ajuntament de la Cellera de Ter posa a disposició dels/les ciutadants/nes l’informació necessària per poder realitzar telemàticament tot un seguit de tràmits urbanístics que podreu trobar en aquest apartat i també els passos a seguir. també hi podreu trobar l’ordenança reguladora i els models de sol·licitud per cadascún d’ells. Els tràmits més habituals són:\nllicència d’obres (majors o menors).\nSol·licitud de certificat de règim urbanístic.\nComunicació prèvia obres mínimes.\nPodeu trobar tots els models de sol·licitud possibles més avall en aquest apartat.\nQue necessito per fer el tràmit?\nBaixa / Descarrega\nModel llicència obra major.\nModel llicència obra menor.\nModel autorització d’ocupació de la via pública amb elements auxiliars de la construcció.\nModel comunicació prèvia de canvi d’ús no residencial en sòl urbà.\nModel comunicació prèvia de col·locació cartells.\nModel comunicació prèvia de la instal·lació de tanques.\nModel comunicació prèvia de primera utilització i ocupació per edificis.\nModel comunicació prèvia obres mínimes.\nModel comunicació Pròrroga.\nModel devolució fiança residus.\nModel devolució fiança urbanització.\nModel llicència, canvi d’ús en qualsevol classe de sòl.\nModel llicència, canvi d’ús en sòl no urbanitzable.\nModel llicència construcció d’una piscina.\nModel llicència de divisió horitzontal\nModel llicència de parcel·lació.\nModel llicència de tala d’arbres.\nModel llicència d’obertura, pavimentació i/o modificació de camins rurals.\nModel llicència d’ús i obres provisionals.\nModel llicència enderroc\nModel llicència moviments de terres i/o esplanacions de terrenys.\nmodel llicència per l’extracció d’àrids i/o instal·lació de dipòsits materials.\nModel llicència primera ocupació i utilització parcial d’edificis\nUn cop tingueu la sol·licitud degudament omplerta i desada heu d’accedir a la seu electrònica de l’Ajuntament i presentar-la mitjançant instància genèrica juntament amb tota la documentació que es demana.\n© 2022 Tràmits - Ajuntament de la Cellera de Ter


noemtoquislesagulles: Leslie & Albert o Albert & Leslie?\nLeslie & Albert o Albert & Leslie?\nA principis d'estiu passat l'Albert i la Leslie ens van comunicar que es casaven,...que es casaven siiiiiii!!!!!\nH: "Quina il·lusió!!!" Vaig pensar,...\nL: Ens agradaria que ens ajudessis a decorar el restaurant,...\nH: A on farem l'àpat?\nL: Al restaurant familiar, La Font...\nH: Li haurem de fer un bon tunning al toldo!!!!,... i per quan teniu pensat casar-vos?....\nL: Aquest setembre!!!!\nH: aquest setembre????? HELP Cris, HEEEEEELP!!!!!\nJa podeu comptar que hem estat tot l'estiu buscant i barrinant fins que arribada la setmana ens vam posar a fer feina.\nL'aperitiu es feia al jardí, i tot i que el jardí de la Font ja té un cert encant, el vam vestir una mica de gala.\nDe nit era un jardi màgic, poqueta llum, taules petites, i tot gaudint de musica en directe amb Tona Gafarot i Jordi Clar.\nLa germana de la núvia va tenir la gran idea de posar,... llums, moltes llumetes al sostre i al centre la carpa una desena de globus blancs de paper, que va muntar un amic de la núvia, l'efecte a la nit era espectacular...\nTambé vam tapar la barra de fusta del final de la carpa, amb una roba més adient per a l'ocasió i vam aprofitar la repisa per decorar amb un petit muntage per l'esdeveniment.\nEl nostre table-sitting...\nEls centres de taula eren molt senzills i alhora elegants amb una composició de tres elements:\nUna azalea rosa, que hi donava un toc vintage que tant li agradava a la núvia, una espelma i un cor de suro amb el número de taula estampat amb la tècnica d'emboss, tot sobre una estovalla individual daurada.\nA més, a més vam muntar una candybar o taula dolça!\nA l'entrada de la carpa hi vam col·locar un llibre de firmes scrapejat per a què els convidats diguessin la seva als nuvis...\nI com a últim apunt,... el pastís!!!! Per la seva originalitat, presentació i gust!!\nElaborat pels pares de la núvia,... delicious!!!\nEns va encantar poder col·laborar en el vostre casament, ha estat molt fàcil treballar per vosaltres, i crec que vau tenir un casament, original, senzill i amb caràcter.\nPublicat per noemtoquislesagulles a 3:14\nEtiquetes de comentaris: candybar, casament, centres de taula, cor, Esdeveniments, llibre firmes, moments, scrap, table-sitting\nTXELL 13 de novembre de 2013 a les 4:59\nUs va quedar un tunejat del local espectacular!! Segur que els nuvis ho van agrair eternament ;-o) De debó que fa tot molt bona pinta!\nnoemtoquislesagulles 14 de novembre de 2013 a les 10:59\nGràcies Txell! La veritat és que de nit era màgic!\nIngrid Rut 17 de novembre de 2013 a les 3:15\nGuapiiiis!!teniu un premi al nostre bloc :)\nComença el compte enrere per... Nadal!!\nPremis a dojo ; )\nXim, xim, cau la pluja ....\nTornada a la escola (més val tard que mai!)


Els bisbes catalans prossegueixen la visita «Ad Limina». - Actualitat - NotíciesTarraconense\nCelebració de l’Eucaristia a la Basílica Vaticana\nAquest matí els bisbes catalans, conjuntament amb la resta de bisbes espanyols que realitzen la Visita «ad limina», han celebrat l’Eucaristia a la Basílica de Sant Pere del Vaticà, davant del sepulcre de l’apòstol. Ha presidit la celebració el cardenal arquebisbe de Barcelona, Mons. Lluís Martínez Sistach, que ha destacat el significat de comunió que aquesta visita té per a totes les Esglésies diocesanes amb l’Església de Roma.\nAquesta tarda els bisbes visitaran el Pontifici Consell per als Laics, que presideix el cardenal polonès Stanislaw Rylko.\nRoma, 4 de març de 2014


On es registren els millors resultats acadèmics?\nUna sessió pràctica del grau d'Educació Infantil de la UdG, el que obté millors rendiments\nANÀLISI DE LES TITULACIONS\nGraus amb alts rendiments\nLes noies matriculades als estudis d'Educació Infantil i Infermeria són les que obtenen millor resultats, tant als centres públics com als privats\nNoia matriculada a un grau d'Educació Infantil o Infermeria. Aquest és el retrat robot de l'estudiant que obté millors resultats acadèmics, en termes de rendiment, a les universitats catalanes, públiques i privades. Són les que menys abandonen, les que més sovint es graduen en el temps previst i les més satisfetes amb els estudis cursats, fins al punt que la gran majoria afirma que tornaria a cursar-los.\nUnes poques excepcions confirmen la regla. Els estudis de Fisioteràpia de la Universitat Rovira i Virgili (URV) de Tarragona (també els de la Universitat de Lleida (UdL), i els de Periodisme i Publicitat i Relacions Públiques de la Pompeu Fabra (UPF) rivalitzen amb els d'Infantil i Infermeria, on l'alumnat és majoritàriament femení, d'acord amb les últimes dades de rendiment de la Secretaria d'Universitats i Recerca.\nAl capdavant del Top-20 d'Unportal se situen els estudis d'Educació Infantil de la Universitat de Girona (UdG), presents als primers 20 llocs de la classificació en 4 dels 5 indicadors de rendiment considerats: menys abandonament a primer curs, menys abandonament al final de la titulació, millors rendiments a primer, millor taxa de graduació i més satisfacció amb els estudis cursats. Entre les titulacions d'Infantil també sobresurt el grau que ofereix l'Autònoma (UAB), present als primers llocs en 3 dels 5 rànquings tinguts en compte.\nEn l'àmbit de les universitats privades, tant en el cas de la Internacional (UIC Barcelona) com en el de Blanquerna (URL), el grau d'Educació Infantil és també el que apareix més cops a les diferents categories analitzades, que pel que fa als centres privats es limiten a 3 (menys abandonament i millor rendiment a primer curs, i satisfacció amb els estudis finalitzats).\nSi els resultats del grau d'Infantil tenen un competidor, aquest és el grau d'Infermeria. La UdL encapçala la classificació, on també sobresurt la UdG. Entre els centres privats, Sant Joan de Déu, adscrit a la Universitat de Barcelona (UB), i els estudis de la UIC Barcelona competeixen als llocs de privilegi.\nAltres titulacions tradicionalment ben situades són les de Medicina. Si ens fixem en la categoria de les més ben valorades, o sigui en els estudis que tornarien a cursar un major nombre de titulats, els graus de Medicina de la UAB, la URV, la UdL i la UB són els primers. A la universitat privada, destaquen a Ciències de la Salut els resultats d'Odontologia (UIC Barcelona).\nEn el terreny dels ensenyaments tècnics, els més ben situats són Enginyeria Biomèdica, a la UB i a la UPF; Enginyeria Forestal (UdL); Enginyeria en Tecnologies Aeorespacials de la Politècnica (UPC), que ocupa el 18è lloc entre els estudis amb millors taxes de graduació en el temps previst, i Enginyeria de Sistemes de Telecomunicació, també de la UPC, que s'inclou en l'apartat d'estudiants més satisfets amb els estudis cursats. Enginyeria Mecànica de la UdG també figura en aquesta última categoria.\nUn grau que imparteix en solitari la Facultat de Belles Arts de la UB, Conservació i Restauració de Béns Culturals, encapçala l'apartat de millors rendiments durant el primer any, categoria on Comunicació Audiovisual (UPF, URV, UB i UAB) apareix reiteradament. Les biologies de la UAB sovintegen a la classificació de més graduats en el temps previst (Biologia Ambiental, Genètica, Bioquímica i Biotecnologia) i uns altres estudis d'aquesta universitat, Veterinària, són presents a 3 de les 5 categories estudiades.


Castelló de Rugat prepara una programació d'actes en homenatge a Carmen Alborch - VilaWeb\nCastelló de Rugat prepara una programació d’actes en homenatge a Carmen Alborch\nArrencarà l'1 de març · La Casa de Cultura de la localitat durà el seu nom\nCastelló de Rugat dedicarà una série d’actes a homenatjar Carmen Alborch durant tot aquest any 2020. L’1 de març serà el primer, el més destacat segons ha explicat el batle, el socialista Antonio Esquinas, a VilaWeb. Aquell mateix dia es donarà a conéixer tota la programació preparada per l’ajuntament.\nEn una nota de premsa, el consistori ha explicat que, d’acord amb la voluntat de la família, s’ha deixat passar el temps per al dol, i que s’ha decidit de preparar actes institucionals i altres relacionats el món de la cultura i el feminisme.\nL’inici de la programació s’ha fet coincidir amb l’1 de març, data simbòlica en què arrencarà la Setmana de la Dona. D’altra banda, es farà efectiu l’acord plenari de l’ajuntament, aprovat per unanimitat a proposta de Compromís de posar el nom de Carmen Alborch a la Casa de la Cultura, situada en les Escoles Velles amb la biblioteca pública municipal.\nL’Ajuntament de Castelló de Rugat ja va distingir Carmen Alborch el 1995 com a Filla Predilecta.


QUERELLA CONTRA EL NOSTRE COMPANY DEL PTR\ndilluns 16 de desembre de 2019| edici� del dia\nLa querella contra el nostre company Dauno Tótoro, dirigent del Partit de Treballadors Revolucionari de Xile, per demanar la caiguda de Piñera en públic va ser considerat immediatament com un clar atac a la llibertat d’expressió. És per això que a penes conegut la fallada de la Cort d’Apel·lacions, que aquest divendres va donar lloc a la querella de la Intendència de Santiago en contra seva, Dauno Tótoro va rebre un immediat suport de part d’artistes, intel·lectuals, polítics i dirigents socials. Tots i totes elles consideren que es tracta d’un greu acte de persecució política, que permetria obrir una recerca només pel fet d’exposar les seves idees polítiques. Això se suma a altres casos de criminalització, com el cas del docent Roberto Campos, pres per haver participat en una de les primeres manifestacions contra Piñera.\nEl jove dirigent del Partido de Trabajadores Revolucioanrios està sent perseguit per dir el que centenars de milers han dit als carrers: Que caigui Piñera. Perquè aquest Govern, que compta a penes amb un 4,6% d’aprovació i que carrega amb assassinats, mutilacions i tortures per part de Carabineros i l’Exèrcit de Xile ha estat repudiat per àmplies masses de treballadors i aquesta valenta joventut que va fer despertar a tot el país en contra de tot aquest règim heretat del pinochetisme.\nDesprés de la presentació de la querella contra el jove historiador i dirigent del PTR, el jutge Urrutia la va declarar inadmissible pel fet que atemptava contra la llibertat d’expressió; la resposta dels advocats querellants va ser dur a terme una apel·lació, que aquest divendres va ser acceptada, perpetuant la persecució política als qui s’han manifestat contra aquest govern de criminals.\nAixò se suma a altres casos greus de criminalització, com és el de Roberto Campos, professor privat de la seva llibertat de manera il·legítima. O també el cas de Osorno, on una dona està sent acusada per apuntar amb un làser a efectius de Forces Especials, un dels pocs mètodes de defensa enfront de la brutal repressió.\nLa querella contra Dauno Tótoro és una persecució a tots els que protestem a Xile\nAixí ho van entendre tots i totes les que en poques hores van enviar la seva solidaritat amb Dauno. Aquest Govern és responsable de violacions sistemàtiques als drets humans de la població xilena, però això no ha impedit que la repressió dels Carabineros segueixi com el primer dia. Per contra, Piñera es troba implementant una agenda anti protesta i de persecució als sectors dissidents. Prova de la implementació d’aquesta agenda de criminalització als quals lluiten és la querella contra Dauno per “incitar el derrocament” en una assemblea estudiantil. Dauno va dir el que milions hem cridat als carrers: “Fora Piñera” i “Assemblea Constituent lliure i sobirana”. Si això fos un delicte haurien d’empresonar a tot el poble.\nÉs per això que en el marc del recital contra la repressió que es va realitzar aquest divendres, on es van presentar els grups Illapu, Inti Illimani i Los Búnkers, Tótoro va rebre un ampli suport dels artistes i també d’altres figures polítiques. Durant el dia havia recollit la solidaritat d’intel·lectuals, dirigents polítics i socials, com també d’estudiants de diferents universitats i liceus que van anar a acompanyar-lo en el matí del divendres als afores del Palau de Tribunals de Santiago.\nAixò és un clar atac a la llibertat d’expressió, entenent que el que va dir és quelcom que s’ha escoltat a tot el país: Fora Piñera. És urgent aixecar una gran campanya en contra de la repressió i persecució política d’aquest Govern de criminals.\n#FueraPiñera / Xile / Sebastian Piñera / Internacional


A principis del segle XX, abans de la primera gran guerra, Europa viu una efervescencia cultural i política on tot és possible. Alessandro delle Pulci, l’alter ego d’Aleix Puig, un jove de família burgesa, decideix abandonar la bona vida per dedicar-se a l’ ensinistrament de puces en contra de la voluntat paterna.\nAquest ofici en decadencia, que només sobreviu en circs de mala mort, li obrira un món ple d’aventures, amor, erotisme, tendresa, passió, humor, intriga i misteri. Tot a través de diversos escenaris com Barcelona, París, Dublín, Amsterdam, Roma, El Caire, Sant Petersburg, Buenos Aires, les Indies Orientals.\nPer atzar, sera testimoni d’un crim horrible relacionat amb el mític segell del Rei Salomó. Per aixo començara un emocionat periple fugint de la perversa organització Intra Tenebras i a la recerca del veritable segell de la saviesa. A París, es refugia en el Circ Apocalyptique, on s’enamora d’una ballarina d’ striptease, que sera coneguda mundialment.\nFrancesc Valls-Calçada (Santa Coloma de Queralt, 1956) és periodista i escriptor. Ha treballat en premsa escrita, radio, televisió i gabinets de premsa. Ha estat director d’una emissora de radio i gerent d’una empresa de comunicació. Com a escriptor ha publicat diverses novel·les: “Estic morta saps?” i “Els conillets afamats”, “L’aigua parlava”, “El domador de puces”, “La pell de déu” i “Cent dolars i una cabra”; i alguns llibres de poemes: “Tots és lleuger”, “Nissaga dels Ningú”,“Com qui cus la gavardina de la mort”, “Lluna Blava” i “L’album dels oblits”. També ha escrit el text del llibre “Shalom Tarragona” amb fotografies de Pep Escoda. Ha col·laborat en nombrosos llibres col·lectius. Va codirigir els premis literaris Ciutat de Tarragona entre el 1996 i el 2001. D’alguns dels seus poemes se n’han fet vídeolits (creació literaria audiovisual) o han estat musicats.


Compte enrere per l'estrena del documental sobre Ca n'Oriac\nCa n'Oriac, Vídeos\nEscrit per David Casahuga el 25 febrer 2020\nDesprés d’un any de rodatge i d’entrevistar 26 persones rellevants de la història del barri en l’àmbit social, polític, comercial i esportiu, es presenta el documental Ca n’Oriac, crònica històrica del barri, on s’explica com va ser la vida de les persones que van arribar al barri a la dècada dels 50 i les dificultats amb les que es van trobar en els seus primers anys d’adaptació.\nL’estrena tindrà lloc el dissabte 29 de febrer, a les 5 de la tarda, a l’Espai Polivalent del Parc del Nord. Aquest treball audiovisual, que compta amb la direcció del periodista Xavier Rosell, guió de Paco Vilches i realització de Santiago Fletcher, serà distribuit en format DVD per un preu de 10 euros. Compta amb el patrocini de Disnova, el suport de l’Associació de Veïns de Ca n’Oriac, Ca n’Oriac Comerç, TUS, Smatsa, Hermandad Virgen de la Fuensanta i l’Ajuntament de Sabadell.\n“Bona part de les persones que hem entrevistat tenen una edat avançada, i és bo que encara puguin explicar com ha estat la seva vida al barri. Val a dir que molts d’ells van arribar a la dècada dels 50, la majoria provinents de la regió de Múrcia, i que els primers anys van ser molt difícils, amb carències de tota mena, tal com expliquen ells mateixos”, assegura el guionista del documental Paco Vilches.\nAbans d’iniciar-se l’acte, la presentació del documental correrà a càrrec del periodista i escriptor Víctor Amela juntament amb el professor d’història Sergi Calvo, antic col·laborador de la revista Can Oriach i bon coneixedor del barri. La projecció del documental forma part de les activitats del Febrer Cultural i l’accés del públic a l’Espai Polivalent del Parc del Nord serà lliure i gratuït.\nFoto portada: la masia de Ca n’Oriac, l’any 1920. Foto: Archivo UES.


4 ComentarisLa Quinta Inn Denver Cherry Creek...Habitacions per nit per només168 EUR The Denver Cottages...Habitacions per nit per només Més zones a Denver (CO)\nCapitol Hill Nord (8)\nDenver Centre (42)\nPopular ara mateix a Denver (CO) Més venut Rodeway Inn 3975 Peoria Way Hyatt House Denver Airport 18741 East 71st Avenue Suite 1 habitació - Llit King reservada fa 7 hores, 27 minuts, Per què escollir Agoda.com? Més de 750.000 hotels arreu del món\nLlocs històrics de University Parcs nacionals\nEscola de Teologia IliffEscola Universitària DuhighSeminari ColoradoUniversitat de Denver\nUniversity és la mescla perfecta de tranquilitat i oci a l'emocionant ciutat de Denver (CO). Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Una destinació d'innegable popularitat , University ofereix una escapada memorable amb els seus famosos llocs i bon menjar. Assegurís de mirar a Agoda.com pels millors preus disponibles a Denver (CO). Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Simplement entri les seves dates d'estada a la nostra pestanya de recerca per a trobar les millors ofertes d'hotels a University.\nHotels destacats a University, Denver (CO)\nSituat en el cor de University, La Quinta Inn Denver Cherry Creek és un lloc ideal des d'on...\nHotels a University: La Quinta Inn Denver Cherry Creek\nLlocs d'interès a University: Escola Universitària DuhighSeminari Colorado\nEscola de Teologia Iliff


Homs agraeix el consens de les forces políti... - Govern.cat\nHoms agraeix el consens de les forces polítiques per impulsar infraestructures clau per al futur de Catalunya [Actualitzada]\nquery_builder 26 març 2003 16:47\nEL PARLAMENT APROVA L’AUTORITZACIÓ FINANCERA PER TIRAR ENDAVANT L’AMPLIACIÓ DE LA FIRA I LA CONSTRUCCIÓ DEL CANAL SEGARRA-GARRIGUES\nEl Parlament de Catalunya ha aprovat aquest matí, per unanimitat, la Llei d’autoritzacions financeres per a l’ampliació de la Fira de Barcelona i per finançar l’aportació dels regants al canal Segarra-Garrigues. El conseller d’Economia i Finances, Francesc Homs, ha agraït a la cambra catalana el suport que han donat a aquest projecte: “Això demostra que en un moment tan complicat i d’incertesa com el que vivim, les forces polítiques catalanes ens sabem posar d’acord per tirar endavant infraestructures tan importants”.\nEn primer lloc, la Llei obra les portes al compliment de l’acord que des del consens van signar fa unes setmanes totes les institucions implicades en l’ampliació de la Fira. Així, es dóna l’autorització financera a l’Institut Català de Finances (ICF) per avalar, a compte de la Generalitat, les operacions de crèdit que faci la societat Fira 2000, SA; per concedir-li préstecs fins a un import de 65 milions d’euros; i per subscriure les ampliacions de capital que siguin necessàries a partir d’ara. “La Generalitat fa una aposta per donar viabilitat financera a l’ampliació de la Fira, instrument que serveix per potenciar el procés d’obertura i modernització de l’economia catalana”, ha dit Homs. A més, el conseller també ha recordat que, a part d’actuar com a entitat avaladora, la Generalitat també fa una aportació directa de 75 milions d’euros per finançar l’ampliació. D’aquesta manera, es converteix en l’Administració que participa de forma més activa en la construcció de la nova Fira.\nLa viabilitat financera que la cambra catalana ha donat avui a l’ampliació de la Fira, permetrà edificar els pavellons 3 i 4 del recinte de Gran Via abans del 2005, i la resta de salons abans del 2007 fins a completar els 240.000 metres quadrats d’exposició, que convertiran la Fira de Barcelona en una de les millors d’Europa. La Llei aprovada també dóna llum verda al finançament de l’ampliació de la línia 2 del metro i a la construcció d’un sistema de comunicació segregat entre els dos recintes.\nEn segon lloc, la Llei també facilita el finançament del canal Segarra-Garrigues i li dóna, així, un nou impuls. Els regants cofinancen aquesta infraestructura a través de les seves aportacions, que han de fer quan l’aigua arribi a les seves finques. S’autoritza l’Institut Català de Crèdit Agrari (ICCA) a ampliar el seu límit d’endeutament i, a la vegada, s’estableixen els mecanismes adequats per preservar el seu equilibri patrimonial. D’aquesta manera, els regants podran obtenir crèdits preferents amb un termini que pot arribar als 30 anys, un temps semblant al de l’amortització de l’obra.\nEl canal Segarra-Garrigues és una obra emblemàtica per als agricultors catalans. Per l’abast territorial i l’import, és la infraestructura de rec més important que es construirà a Catalunya en els propers deu anys i permetrà posar en regadiu 70.150 hectàrees.


Presentació al COAC dels propers concursos d’habitatge protegit promoguts per l’IMPSOL - AMB | COL·LEGI D'ARQUITECTES DE CATALUNYA\n© IMPSOL - AMB\nPresentació al COAC dels propers concursos d’habitatge protegit promoguts per l’IMPSOL - AMB\nD’acord amb el Pla d’Actuació Metropolitana 2015-2019, el Consell d’Administració de l’Institut Metropolità de Promoció de Sòl i Gestió Patrimonial (IMPSOL-AMB) posa en marxa un programa per a la nova construcció d’habitatge assequible.\nEn una primera fase del programa es preveu la promoció i construcció de 785 habitatges, la qual s’inicia amb la convocatòria de diversos concursos d’arquitectura que compten amb la col·laboració del COAC.\nEl proper dilluns 19 de juny, a les 19 h, tindrà lloc a la seu del COAC de Plaça Nova l’acte de presentació d’aquests concursos, que comptarà amb la intervenció de Lluís Comerón, degà del COAC; Ramon Torra, gerent de l’AMB i conseller delegat de l’IMPSOL; Amadeu Iglesias, director gerent de l’IMPSOL, i Josep Maria Borrell, cap de servei de Construcció de l’IMPSOL.\nPots recuperar la presentació aquí:


Estatuts | SCATERM\n(Aprovats per l’Assemblea General de la SCATERM el dia 17 de novembre de 2011).\nL’Associació Catalana de Terminologia (ACATERM), fundada el 15 de febrer de 2002, que tenia el número 27152 del Registre d’Associacions del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya, fou acceptada com a societat filial de l’Institut d’Estudis Catalans (IEC) per l’acord del Ple d’aquesta institució de data 21 de gener de 2008.\nArran d’aquesta integració, i d’acord amb la normativa interna de l’IEC, l’ACATERM es va dissoldre legalment el 29 de maig de 2008 per acord de l’Assemblea General extraordinària convocada a aquest efecte, i es constituí en una filial adscrita a la Secció Filològica amb la nova denominació de Societat Catalana de Terminologia (SCATERM).\nAixí doncs, la Societat Catalana de Terminologia es dotà d’aquests Estatuts d’acord amb els Estatuts de l’Institut d’Estudis Catalans, que foren aprovats en el Ple del dia 22 de gener de 2001, i d’acord amb el Reglament de règim interior d’aquesta mateixa institució, que fou aprovat en el Ple del dia 8 d’abril de 2002.\nPosteriorment, la SCATERM ha modificat i ha afegit diversos articles per tal d’adequar els Estatuts a les necessitats que han anat apareixent. El text actual ha estat ratificat en el Ple de l’Institut del dia 4 de juny de 2012.\nLa Societat Catalana de Terminologia (SCATERM), filial de l’Institut d’Estudis Catalans adscrita a la Secció Filològica, té per finalitat afavorir la difusió de la terminologia en llengua catalana en els àmbits científics i tècnics, constituir una plataforma per a la promoció del reconeixement i la professionalització de l’àmbit de la terminologia i promoure la provisió i l’intercanvi d’informació sobre les activitats terminològiques entre usuaris i professionals de la terminologia. Així mateix, té per objectiu coŀlaborar amb la Secció Filològica i amb els altres estaments de l’Institut en els treballs i els debats relacionats amb la terminologia propis d’aquesta institució.\nLa Societat Catalana de Terminologia es regeix per aquests Estatuts i el Reglament que el desenvolupa, pels Estatuts de l’Institut d’Estudis Catalans i pel Reglament de règim interior de l’Institut d’Estudis Catalans.\nArticle 3. Domicili\nEl domicili de la Societat Catalana de Terminologia és el de l’Institut d’Estudis Catalans.\n1. La Societat Catalana de Terminologia desenvolupa les seves activitats en les terres de llengua i cultura catalanes.\n2. El català és la llengua pròpia de la Societat i la que s’usa normalment en tots els seus actes i publicacions. Les excepcions a aquesta norma general han d’ésser aprovades per la Junta Directiva.\nEls òrgans de govern de la Societat Catalana de Terminologia són l’Assemblea General i la Junta Directiva.\nL’Assemblea General és l’òrgan sobirà de la Societat Catalana de Terminologia i és integrada, amb igualtat de drets, per tots els socis i sòcies que hi assisteixen. Ordinàriament, s’ha de reunir un cop l’any com a mínim, dins dels mesos compresos entre gener i juny, ambdós inclusivament, per a aprovar la gestió econòmica, el programa d’activitats i, quan escaigui, elegir la Junta Directiva. El president o presidenta de la Junta Directiva o un terç dels socis i sòcies poden convocar una assemblea general extraordinària quan ho considerin convenient.\n1. La Junta Directiva és l’òrgan de gestió, representació i administració de la Societat Catalana de Terminologia, i actua d’òrgan executiu de l’Assemblea. La Junta Directiva consta de Presidència, Vicepresidència, Secretaria, Tresoreria i un màxim de vuit vocalies. Cada vocalia ha de tenir un àmbit de responsabilitat definit.\n2. Els càrrecs de la Junta Directiva són quadriennals i reelegibles una sola vegada consecutiva en el càrrec o càrrecs que hagi ocupat cada membre durant el darrer mandat; l’elecció de cada membre de la Junta és vàlida amb la meitat dels vots de l’Assemblea General en ple. La Junta Directiva es renova completament cada quatre anys, independentment del temps que faci que hi és cada membre de la Junta.\n3. El president o presidenta i el vicepresident o vicepresidenta representen l’autoritat de la Societat per delegació; el primer o primera assisteix amb veu i, quan escau, vot a les reunions de la Secció Filològica i als plens de l’IEC d’acord amb els Estatuts i el Reglament de règim interior de l’Institut d’Estudis Catalans, és membre de la Comissió de Societats Filials i té l’obligació d’informar, d’acord amb el delegat o delegada de l’IEC, la Secció Filològica de les activitats i el funcionament de la Societat.\n4. El secretari o secretària és responsable del funcionament de les activitats científiques de la Societat i té l’obligació de notificar al Consell Permanent de l’IEC el programa mensual de les activitats en qüestió i els canvis que es produeixin en la Junta Directiva. En acabar cada curs, és competència del secretari o secretària elaborar una memòria anual d’activitats, la qual s’ha de trametre a la Secretaria General de l’IEC per mitjà de la Secció Filològica.\n5. El tresorer o tresorera gestiona les finances de la Societat i en dona compte a l’Assemblea General.\n6. Les persones que ocupen les vocalies, a més de l’àrea de responsabilitat concreta que tenen assignada, coŀlaboren en les altres tasques de la Junta segons llur capacitat i disponibilitat.\n7. Si durant un mandat es produeix alguna vacant en la Junta Directiva, la provisió d’aquesta pertoca al president o presidenta, i la durada del nou càrrec no pot excedir la part encara no transcorreguda del mandat del membre substituït.\nArticle 8. El delegat o delegada de l’IEC\n1. Una persona membre numerària o emèrita de l’IEC, elegida per la Secció Filològica i ratificada pel Ple, actua de delegada de l’IEC a la Junta Directiva de la Societat i vetlla per la qualitat científica de les publicacions i els actes de la Societat.\n2. El delegat o delegada de l’IEC, que actua de nexe entre l’IEC i la Societat, ha d’ésser convocat a les reunions de la Junta Directiva de la Societat Catalana de Terminologia.\nArticle 9. El Comitè de Publicacions\nLa Junta Directiva ha de designar el Comitè de Publicacions, integrat per un nombre reduït de membres, el qual, d’acord amb les normes establertes per la dita Junta i amb el beneplàcit del delegat o delegada de l’IEC, ha de tenir cura, en tots els aspectes, de les publicacions de la Societat.\nArticle 10. Membres\n1. Són membres de la Societat Catalana de Terminologia els fundadors i els que siguin admesos com a socis i estiguin al corrent dels pagaments de quota.\n2. Tots els membres de la Societat tenen els drets i deures que els reconeixen aquests Estatuts i el Reglament que el desenvolupa.\n3. Els socis poden ésser individuals (persones físiques) o coŀlectius (persones jurídiques).\n4. La qualitat de soci o sòcia, a més de voluntàriament, es perd si la Junta Directiva accepta la petició del tresorer o tresorera en aquest sentit amb relació a un membre que faci tres anys que no paga la quota.\nArticle 11. Grups de treball, seccions i comissions\nLa Societat Catalana de Terminologia pot organitzar els grups de treball, les seccions i les comissions que consideri convenients per a assolir els objectius que fixen aquests Estatuts.\nArticle 12. El socis coŀlectius\n1. Els socis coŀlectius de la SCATERM han de designar, com a màxim, quatre persones representants davant la SCATERM entre els membres que integren el soci coŀlectiu, i n’han de facilitar les dades a la Junta Directiva de la SCATERM mitjançant el formulari corresponent.\n2. Cada soci coŀlectiu ha de designar una persona portaveu entre les quatre persones que el representen, la qual actua com a persona de contacte entre la SCATERM i el soci coŀlectiu. Atesa la naturalesa coŀlegiada del vot dels socis coŀlectius, la persona portaveu és l’única que pot votar en les assemblees, per bé que pot delegar el vot en un altre dels representants mitjançant un escrit adreçat al president o presidenta de la Societat.\n3. Només les persones representants poden arribar a formar part de la Junta Directiva de la SCATERM.\n4. Els socis coŀlectius poden canviar les persones representants sempre que vulguin, i ho han de comunicar per escrit a la Junta de la SCATERM. És important que els socis coŀlectius, si escau, actualitzin la llista de persones representants abans de les assemblees en què s’hagi de renovar la Junta Directiva.\n5. Cada soci coŀlectiu disposa de quatre inscripcions gratuïtes als actes de la SCATERM que són de franc per als socis, de les quals en poden fer ús no solament les persones representants, sinó també qualsevol altre membre del soci coŀlectiu. Abans de la data en què s’ha de dur a terme l’acte, la persona portaveu del soci coŀlectiu ha d’autoritzar les persones que gaudiran d’inscripció gratuïta, ja que altrament s’hi podrien inscriure sense coneixement de la persona portaveu.\n6. Totes les persones representants són incloses en la llista de distribució de correu electrònic de la SCATERM.\nArticle 13. Recursos de la Societat\nConstitueixen recursos de la Societat Catalana de Terminologia:\na) Recursos ordinaris: les quotes dels socis i sòcies i les aportacions de l’IEC.\nb) Recursos extraordinaris: les subvencions o els donatius concedits per entitats o particulars, i els béns mobles o immobles de tota mena que, per qualsevol motiu, passin a formar part de la Societat.\nArticle 14. Reglament de règim interior\nEl Reglament de règim interior, aprovat per l’Assemblea General, regula el funcionament de la Societat Catalana de Terminologia en allò que no determinen aquests Estatuts.\n1. La dissolució de la Societat Catalana de Terminologia ha d’ésser proposada per la Junta Directiva per unanimitat, o bé a petició d’un terç de les persones membres de la Societat.\n2. L’acord de dissolució s’ha de prendre en una assemblea general extraordinària, però no pot tenir efecte mentre quinze membres acordin continuar la Societat.\n3. Perquè la dissolució sigui efectiva, s’ha de proposar formalment a la Secció Filològica, ha d’ésser dictaminada favorablement pel Consell Permanent de l’IEC i ha d’ésser aprovada pel Ple de l’IEC per majoria absoluta.\n4. En cas de dissolució, el patrimoni existent i la documentació de la Societat passen a integrar-se a l’IEC.\nAquests Estatuts es poden reformar en una assemblea general convocada a aquest efecte. Perquè la reforma sigui vàlida, cal que obtingui el vot favorable de les dues terceres parts dels membres assistents i que sigui ratificada pel Ple de l’IEC, d’acord amb el que estableixen els Estatuts i el Reglament de règim interior d’aquesta institució.\n1. En la primera reunió de l’Assemblea General convocada després de l’aprovació d’aquests Estatuts s’han de renovar tots els càrrecs de la Junta Directiva tal com estableix l’article 7.2, independentment de la durada del mandat dels membres que en fan part en el moment d’aprovar aquesta modificació dels Estatuts.\n2. Per a aquesta primera renovació, no es tindrà en compte l’últim mandat en el còmput de temps dels càrrecs de la Junta.\n(Aquests Estatuts han estat aprovats per l’Assemblea General de la SCATERM el dia 17 de novembre de 2011 i ratificats pel Ple de l’IEC el dia 4 de juny de 2012)


A favor dels empleats públics - CCOO Educació Pública A favor dels empleats públics - CCOO Educació Pública\nHome > funcionaris > A favor dels empleats públics\nÉs cert, però, tot aquest discurs?\nUn cop d'ull a les fonts documentals més bàsiques ho desmenteix. El Butlletí Estadístic de Personal de l'Administració Pública de l'any 2009 assenyala que a Catalunya hi ha un total de 302.607 treballadors públics. La ràtio és d'un per cada 24,3 habitants, la més baixa de tot l'Estat espanyol (on la mitjana és d'un treballador públic per cada 17 habitants). A Suècia hi ha 8 habitants per funcionari, a Finlàndia 9, i a França i Bèlgica, 12. Catalunya, de fet, està a la cua de la UE 15 en aquesta matèria. El catedràtic d'Economia Vicenç Navarro –quan el deixen parlar- posa l’accent en una confusió habitual: només el 22% dels treballadors públics són funcionaris. La gran majoria, doncs, són personal interí, laboral o eventual: vaja, que de feina per tota la vida, res de res, com a mínim per a la majoria.\nDe fet, un informe de CCOO assenyala que la taxa de temporalitat al sector públic està bastant per sobre que la del sector privat. A Catalunya, el primer semestre de 2009 i segons dades de l'Enquesta de Població Activa, va ser d'un 24,8% (al sector privat, en canvi, va ser del 16,6%). I pel que fa als sous espectaculars, posem-ho també en quarantena. Segons dades de CCOO, 9.000 dels prop de 19.000 funcionaris del personal d'administració i tècnic que treballen a Catalunya tenen un salari entre els 1.200 i els 1.500 euros bruts mensuals. Pel què fa al personal laboral, 7.155 cobren un sou entre els 1.200 i els 1.556 euros bruts, i poc més de 3.000 estan per sobre dels 1.600. Un total de 4.421 estan per sota dels 1.500 euros bruts. I això era abans que s'apliqués la primera onada de retallades. Segur que hi haurà sous desmesurats –també n'hi ha a l'empresa privada- però seran l'excepció.\nÉs probable que els treballadors públics catalans tinguin millors condicions laborals que molts precaris i autònoms. Per tant, pot ser lògic que hi hagi part de la societat que consideri que són uns privilegiats. Qui així ho cregui, però, s'equivoca. Tenir un contracte laboral digne, cobrar a final de mes la teva nòmina, fer un horari més o menys definit, disposar de pagues extres i dies de vacances remunerades... no són privilegis. Són drets. Uns drets que els treballadors han aconseguit a base d'anys de lluita. En l'actual context de doctrina del xoc, convé no deixar-se entabanar pel discurs que assenyala el qui està una mica millor que tu com a responsable de tots els teus mals. El problema de debò és un altre: es diu capitalisme, i no el solucionarem retallant els sous dels funcionaris o tancant quiròfans d'hospital.\nSer-ne conscients seria un primer pas per començar a posar fil a l'agulla.\nItem Reviewed: A favor dels empleats públics Rating: 5 Reviewed By: .


28 febrer 2021 23:26\ndBalears/E.P. | 28 març 2020\nLes Balears sumen 862 positius per coronavirus, 107 més que aquest divendres.\nLes Balears sumen aquest dissabte un total de 862 casos positius per coronavirus (Covid-19), dels quals 134 són professionals de l'àmbit sanitari -131 a Mallorca, dos a Menorca i un a Eivissa-.\nAixí ho ha confirmat el portaveu del Comitè Autonòmic de Gestió de Malalties Infeccioses de les Balears, Javier Arranz, en roda de premsa telemàtica per informar de les últimes dades d'afectació del coronavirus en la comunitat.\nArranz ha destacat el nombre d'altes, 94, un 22% més que aquest divendres. Aquesta xifra, segons el portaveu sanitari, demostra el bon procés de la malaltia. En el cas contrari, a Balears han mort 31 persones.\nXIFRES PER HOSPITALS I ILLES\nD'altra banda, Arranz ha desglossat les xifres per illes i hospitals. Així, a Mallorca, a l'Hospital Universitari de Son Espases hi ha 117 persones ingressades, 17 d'elles en la Unitat de Vigilància intensiva (UCI); a l'Hospital Sn Llàtzer hi ha 77 ingressats i 17 en UCI; a l'Hospital Comarcal d'Inca, 11 ingressats, cinc en l'UCI; a l'Hospital de Manacor, 22 ingressats i cinc en l'UCI; a l'Hospital Sant Joan de Déu, 15; a l'Hospital de Creu Roja, 27; a l'Hospital Joan March, un; a l'Hospital Psiquiàtric sis; i a l'Hospital General, cinc -un és l'últim mort-.\nAixò pel que respecte a hospitals públics, mentre que en els hospitals privats de Mallorca, s'han comptabilitzat un total de 15 ingressats a la Policlínica, sis d'ells en l'UCI; un total de cinc a Juaneda; 44 a Quirón, nou d'ells en l'UCI; a l'Hospital de Llevant hi ha dos; i a l'Hospital General de Muro, un en UCI.\nEn el cas de Menorca, hi ha un total de 14 persones amb coronavirus a l'Hospital Mateu Orfila, vuit en l'UCI; i hi ha 27 persones en seguiment per part de les UVAC.\nFinalment, a Eivissa, hi ha 34 persones a l'Hospital Can Misses, 12 d'elles en l'UCI; i set en la Policlínica La nostra Senyora del Rosari, tres d'ells en l'UCI. Altres 25 persones reben atenció de les UVAC.\nDADES DE RESIDÈNCIES\nD'altra banda, Arranz ha desglossat les dades illes i residències de gent gran. En aquest sentit, en la Residència de Sant Miquel de Palma, hi ha nou usuaris positius -entre ells, un mort a l'Hospital Sant Joan de Déu- i dos treballadors positius; en la residència La Bonanova, un usuari i un treballador positiu; en la residència Son Ametller, hi ha 15 positius i nou negatius -traslladats de la residència-; en la residència de Cala Estància, un positiu i un treballador positiu; en la residència Positivo, nou positius -quatre d'ells trasllats a l'Hospital Sant Joan de Déu-.\nEn el cas d'Eivissa, a la residència Can Blai, hi ha tres positius d'usuaris i un d'un treballador; i a la residència Cas Serres, hi ha un usuari infectat.\nFinalment, a Menorca, hi ha 12 positius en la residència des Mercadal, dues més que aquest divendres, i vuit negatius. Un equip UVAC de la zona centre els està realitzant un seguiment.\nRESIDÈNCIES DE PERSONES AMB DISCAPACITAT\nEn el cas de les residències de persones discapacitades, Arranz també ha desglossat els casos positius detectats fins avui. Sobre aquest tema, ha explicat que el cas de Son Tugores hi ha 12 usuaris contagiats i una treballadora; en la residència de Mater de Palma hi ha 12 positius i un treballador; en Cases d'Es Pla, una usuària; i en Mater de Costitx, quatre positius.\nAmb tot, Arranz s'ha mostrat «moderadament optimista» perquè Balears «s'acosta al màxim de la corba de pacients afectats pel coronavirus».\nEls morts per coronavirus a les Balears ja arriben a 30


Fosses comunes |\nFossa militar a Castelló de Frafanya\nTot i no estar indicat, la gent del poble sap de l’existència d’una fossa a l’entrada del cementiri a mà esquerra on es troben enterrats soldats nacionals. No hi ha cap creu.\nInformació: Montserrat Manchó.\nprobable fossa comuna a Lladurs\nPossiblement a Serraseca hi ha cossos enterrats.\nInformació i text: Esther Miralles\nMonument d'homenatge al cementiri d'Artesa de Segre\nAl cementiri de la localitat hi ha una fossa militar sobre la que suposem que s'erigí aquest memorial en homenatge a tots els morts de la guerra civil, el qual es va inaugurar el 10 de novembre de 2008, amb el següent text inscrit:\n"En memoria de tots els morts de la guerra civil ( 1936-1939). Reposin en pau. Ajuntament d'Artesa de Segre.\n10 de novembre de 2008."\nImatge del monument\nInformació i imatge: Aida Garrós\nFossa militar a la Seu d'Urgell\nDurant la Guerra Civil, en establir-se el front ben a prop de La Seu, s’instal.là un Hospital Militar a l’edifici de les Monges. La “Morgue” era a l’actual església de la Immaculada. Per la matinada eren retirats els cadàvers del soldats que, nus i anònims, eren colgats en una fossa comú de l’actual cementiri de a Seu.\nAquesta fossa comú va servir també per “hostatjar” els cossos dels soldats que en un bon nombre van morir als anys quaranta i cinquanta, víctimes de les molt deficients condicions de les instal.lacions quartereres de La Seu ja descrites i del campament ubicat al Pla de les Forques.\nEl fossar comú, avui totalment ignorat per la ciutadania i sense cap senyal de la seva existència, s’ubicava, les restes mortals encara s’hi ubiquen, conforme s’entra al cementiri a la part més inferior de la dreta, just a la vora de l’accés als nínxols nous.\ninformació i text: Amadeu Gallart\nFossa civil a Tornabous\nEs té constància d'un afusellament d'un noi al davant del cementiri per part de la violència revolucionària que va ser enterrat al costat del camí, però que després els familiars van traslladar-lo dins del cementiri.\nInformació i text: Margarida Sabaté\nFossa militar a Sanaüja\nEn la zona est del cementiri. Es sap amb seguretat que hi són enterrades les persones mortes en l'hospital militar, dels quals se'n té contabilitzats uns 20 que s'han estudiat a partir de la reconstrucció del Registre Civil ja que els originals van desaparèixer a conseqüència de l'incendi de l'arxiu municipal de 1984.\nHi tingué lloc una dignificació d'aquesta per part de l'Ajuntament i de diverses associacions del poble. En ella hi ha un escrit honorífic per a les víctimes.\ninformació i text: Núria Vilella\nCamp de batalla a les Pedres d'Aulo (sort)\nS'hi desenvoluparen importants enfrontaments entre els dos exèrcits; aquest lloc ha passat a formar part de la memòria com "l'indret on van tenir lloc els més sagnants enfrontaments al Pallars Sobirà". Segons el Mapa de fosses de Catalunya, en aquest indret probeblement s'hi trobaria alguna fossa comuna.\ntext: Servei d'Història UdL\ninformació: Manuel Gimeno\nFossa civil a Rialp\nAl cementiri hi ha una placa de record als 11 pallaresos, procedents de diversos pobles de la Vall dÀsua, assassinats per l'exèrcit franquista el 5 de novembre de 1938 a la Molina de Josepet. Els cossos foren exhumats i traslladats al cementiri on el juliol de 2004 a iniciativa de generalitat de Catalunya, la Diputació de Lleida i l'Ajuntamentd e Rialp es col·locà una placa d'homenatge.\nimatge: Josep Calvet\nFossa civil a Sorpe (Alt Àneu)\nHi han enterrades 10 persones assassinades per l'exèrcit nacional al prat del Fuster el 16/04/1938 vora el poble de Sorpe (Alt Àneu) veins de Isavarre, Borén i Areu. El 3 setembre de 2004 es senyalitzà a iniciativa de l'ajuntament d'Alt Àneu i el Consell Cultural de les Valls d'Àneu.\nInformació: Josep Calvet\nimatge; Ignasi Ros\nFossa civil a Prat del coixet (Llavorsí)\nLa fossa comuna al prat del coixet d'Estarón (prop de Aidí, Llavorsí), s'hi van enterrar 7 veins morts de Cerbi, Escalarre, Llavorre i Gavàs el 25/05/1938. Fou exhumats a causa d'una riuada i enterrats en cementiris de la zona, preferentment Escaló. als anys 80 es colocà una placa de record a l'indret a iniciativa d'uns familiars.


El Palau Blaugrana respira amb la primera victòria (Àlex Gozalbo)\n4 min. Barcelona 18/10/2018 23:50\n651x366 Thomas Heurtel, base del Barça Lassa, superant la defensa de Leon Radosevic, pivot del Bayern Munic. / ALEJANDRO GARCÍA / EFE Thomas Heurtel, base del Barça Lassa, superant la defensa de Leon Radosevic, pivot del Bayern Munic. / ALEJANDRO GARCÍA / EFE\nDesprés d’inaugurar l’Eurolliga amb dues derrotes fora de casa contra el CSKA de Moscou i l’Herbalife Gran Canària, el Barça Lassa va aprofitar el caliu del Palau Blaugrana per estrenar-se amb una victòria contra el Bayern Munic (83-73) i esvair els dubtes. L’equip blaugrana va dominar el partit des del primer moment i, tot i els esforços del rival, sempre va tenir la situació controlada.


El rock valencià de Senior i el Cor Brutal obrirà en octubre la tardor musical de Borriana - Castellonplaza\nla cita serà el 8 d'octubre en el teatre payà\nEl rock valencià de Senior i el Cor Brutal obrirà en octubre la tardor musical de Borriana\nCASTELLÓ. El rock alternatiu i en valencià de Senior i el Cor Brutal seran els encarregats d'encetar la programació musical de Borriana per a la tardor de 2019, tal com ha anunciat l'ajuntament de la localitat. El concert tindrà lloc el 8 d'octubre en el Teatre Payà a les 22 hores. Aquesta actuació serà la primera d'una sèrie de concerts que s'han programat conjuntament amb el suport de l'Institut Valencià de Cultura. La regidoria de Cultura ja té tancada la programació i pròximament es posaran a la venda les entrades.\nEl regidor de Cultura, Vicent Granel, ha explicat que la programació musical "combina molts estils per a donar cabuda a totes les demandes, a més de tots els concerts que oferiran les agrupacions locals fins al mes de desembre".\nSenior i el Cor Brutal presentarà el seu nou treball, Post. El grup liderat per Mique Àngel Landete rep influències del country alternatiu i el folk americà i compta amb deu anys de trajectòria, huit discs i més de 300 concerts.\nEls més menuts també podran disfrutar de música dirigida a ells, amb Nànets Band Rock, una banda de rock en valencià que combina cançons amb temàtica del món de la infantesa i els valors amb temes d'actualitat. Aquest concert serà el 13 d'octubre.\nL'encarregat de tancar el cartell serà el projecte anomenat Amura, una proposta de fusió musical flamenca composta per Matthieu Saglio al violonchelo, Isabel Julve al cant, ball, palmes i castanyoles i José El Piru a la guitarra i el ronroco. El concert tindrà lloc el 29 de novembre.


Sortim d’excursió a veure alguns brolladors d’aigua de l’Anoia\nUs proposem conèixer quatre fonts de la comarca de l’Anoia on anar d’excursió a fer un pícnic o passar una bona matinal de cap de setmana\nQuan arriba el cap de setmana el que ve més de gust és sortir a l’aire lliure, passejar per la natura, respirar aire pur i desconnectar dels maldecaps. Des de Surtdecasa, i de la mà d’Anoia Turisme us proposem 4 excursions per descobrir algunes fonts que trobem a l’Anoia, algunes No aptes per beure!. Ja ho veieu, un pla ideal per gaudir amb la família o els amics.\nFont del Ferro, a Castellolí\nLa primera proposta ens porta a la població de Castellolí. Sortim des de l’Ajuntament de Castellolí i anirem direcció cap a la residència canina “El Gos Blanc”. Seguirem les indicacions cap a la residència i des d’aquest punt agafem el camí més a l’esquerra per començar a pujar la muntanya. Seguim caminant pel sender, ample i agradable, amb enormes pins que ens acompanyen fins que arribem a un camí més ample, que va planejant. Al cap de pocs metres trobem una bifurcació, girem a l’esquerra i continuem caminant seguint els indicadors del GR- 172 sense desviar-nos. Després d’uns revolts ens trobem un encreuament amb un indicador de fusta amb les marques del GR, agafem el camí de la dreta, que puja fins a la Font del Ferro. I ja hi som! Hem arribat al brollador que conté aigües ferruginoses, d’aquí el nom de la font, i que antigament eren embotellades per les possibles propietats medicinals.\nLa font del ferro és un indret obac, humit i fresc, que convida a admirar les enormes i espectaculars pinasses presents en aquesta bonica zona, i qui sap si potser trobar-hi algun bolet. Un lloc ideal per fer una parada o fer un pícnic, ja que al davant de la font hi ha una gran taula de fusta amb bancs.\nFont Cuitora, a La Llacuna\nLa Llacuna és una població rica en fonts d’aigua, totes conegudes per les seves propietats medicinals, i una de les més populars és la Font Cuitora, de fet en aquesta font s’hi celebra un berenar l’últim dia de festa major. És la font més propera al poble i l’aigua que hi brolla és molt apreciada per als llacunencs ja que segons diuen té virtuts diürètiques i també, com indica el seu nom, Font Cuitora, és bona per a coure els aliments, especialment els llegums.\nUn cop a lloc, a part d’omplir la cantimplora, podrem admirar els àlbers que envolten la zona. Són arbres d’escorça, blanca i llisa que destaquen per tenir unes grans soques recargolades, excepcionals a l’Anoia i declarats d’interès comarcal l’any 1995. És un tipus d’arbre abundant en aquesta zona.\nPer arribar a la Font Cuitora hem de sortir de la vila per la zona dels dipòsits (a l’extrem sud) i agafar el camí que trobem allà mateix i que ens porta directe a la font. Ja ho veieu, una excursió ideal per fer-la amb nens, per què és un recorregut de poca distància i baixa dificultat.\nFont del Raval, a Castellfollit de Riubregós\nLa tercera proposta ens porta a Castellfollit de Riubregós, un poble d’origen medieval nascut a redós d'un castell que encara avui se’n poden veure les ruïnes. La font que visitem és la Font del Raval o dita també, Font Nova.\nL’entrada principal al municipi és per la carretera C-1412a (a uns 10km del municipi de Calaf i a 5km de Torà). Un cop arribem, ens situem al carrer del Raval i al final d’aquest carrer agafem el camí que trobem i que ens porta, 500 metres enllà, a la Font del Raval. És una de les fonts més populars de la zona, i en els darrers anys ha guanyat importància, segurament per que va ser construïda per un veí del poble. La Font del Raval és un lloc fresc i ombrívol que convida a passar un bon matí i esmorzar a la petita taula amb bancs que hi trobem al costat mateix.\nFont del Prat, a Piera\nAquesta font és una de les més concorregudes al municipi de Piera. Està a tocar del poble i s'hi accedeix des del Passeig del Prat. Fa molts anys que existeix i és un lloc habitual d’activitats i esbarjo per als pierencs ja que té terreny per córrer i el mobiliari està molt ben conservat, després que el 2012 es dugessin a terme diversos treballs d’arranjament i millora. Hi ha una zona de picnic amb diverses taules i cadires de fusta, i per que els més petits no s’avorreixin, hi ha habilitada una zona infantil amb un parell de gronxadors. També hi trobem un espai amb barbacoes fetes d’obra, que incorporen mata guspires, i estan situades en una zona sense vegetació, per evitar ensurts amb el foc. Ja ho veieu, a la Font del Prat és fàcil que les sobretaules s’allarguin fins tard!\nWeb Anoia Turisme\n8 racons modernistes del Centre de Catalunya\nEls 5 plans imprescindibles de tardor al Centre de Catalunya\nSortides de cap de setmana amb pícnic inclòs!\nCinc rutes per conèixer el passat paperer de l’Anoia


A judici per agredir a una parella homosexual que no va voler anar-se amb ell “de putes”\nL'home els va propinar punyades i colps per tot el cos quan tornaven els tres d'unes noces i es va assabentar de la seua condició sexual\nL'Audiència Provincial de València jutja aquest dimarts a un home acusat d'agredir, amenaçar i menysprear per la seua orientació sexual a una parella homosexual.\nEls fets, segons expliquen des del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, van ocórrer el 26 d'agost de 2017, quan l'acusat i les víctimes tornaven en el cotxe conduït per una quarta persona de la celebració d'unes noces. A l'altura del terme de Paterna, l'acusat es va dirigir a la resta dels ocupants del vehicle per a proposar-los anar “de putes”.\nPerò les víctimes es van negar a això després d'adduir que eren parella i eren gais. En aqueix moment, segons el relat del Ministeri Públic, l'encausat “va traure foc pels queixals”, li va propinar una punyada a un dels perjudicats i va obligar el conductor a detindre el cotxe. Amb posterioritat, va traure a les víctimes a empentes del turisme, els va començar a insultar amb ànim de menyscabar la seua dignitat per la seua orientació sexual i va començar colpejar-los al cap i tot el cos. Els perjudicats van eixir fugint i van avisar per telèfon a una amiga seua. Llavors, l'acusat va tornar al lloc dels fets de nou i va tornar a increpar-los per aquesta crida.\nL'acusació pública sosté que els fets són constitutius d'un delicte d'odi, dos delictes lleus de lesions i dos delictes d'amenaces lleus i demana per ells per a l'acusat un any i tres mesos de presó i diverses multes.


Riberaonline: L’Ajuntament de Móra la Nova s’adhereix a la campana ‘Casa nostra, casa vostra’\nL’Ajuntament de Móra la Nova s’adhereix a la campana ‘Casa nostra, casa vostra’\nL'Ajuntament de Móra la Nova s'ha adherit a la campanya 'Casa nostra, casa vostra', endegada per persones independents, així com per entitats de l'àmbit solidari, sindical, educatiu i cultural, que vol impulsar l'acollida de persones refugiades a Catalunya. El consistori moranovenc ha fet una significativa aportació econòmica per a sustentar aquesta iniciativa i a partir d'ara es fa ressò a les seves xarxes socials i pàgina web del manifest d'aquest moviment. El manifest, recull les denúncies i les reivindicacions més essencials d'aquest moviment, com ara demana a les institucions catalanes una acció decidida per a impulsar polítiques d'acollida reals i efectives; denuncia que el tancament de fronteres vulnera els drets humans, el dret internacional i els compromisos adquirits pels estats europeus i alhora denuncia també la situació que viuen les persones refugiades i migrants.\nEl manifest de la campanya "Casa nostra, casa vostra" està a disposició de la ciutadania i de les entitats que el vulguin signar al web www.casanostracasavostra.cat i a partir d'ara també a la web de l'Ajuntament moranovenc: www.moralanova.cat. En el moment de tancar aquesta informació ja l'havien signat 74.043 persones.\nAlgunes dades amb què treballen els impulsors de la campanya i que sostenen el manifest són: que, segons l'ONU, hi ha 290 milions de persones desplaçades al món sobretot per desigualtats econòmiques i la pobresa però també per conflictes armats, per vulneracions de drets humans i pel canvi climàtic; que des de l'any 2000, segons ACNUR, han mort més de 30.000 persones a la zona del Mediterrani, i, finalment, que a finals del 2016 Espanya només havia acollit 516 persones refugiades de les 10.772 que s'havia compromès.


Francisco de Salinas - Europeana Collections\nFrancisco de Salinas (Burgos, 1513 - Salamanca, 1590), va ser un cèlebre músic, compositor i humanista castellà. Va perdre la vista de molt jove. Va estudiar humanitats, cant i orgue a la Universitat de Salamanca. Va viure a Roma durant 23 anys. A la Cort de Nàpols va fer amistat amb el seu col·lega toledà Diego Ortiz, mestre de capella d'aquesta cort. Torna a Espanya el 1561, i aconsegueix càtedra a la Universitat de Salamanca, on coneix Fray Luis de León, catedràtic també d'aquesta. De l'admiració d'aquest per aquell, queda constància en l'Oda a Salinas, escrita el 1577. Va publicar «De Música libriseptem» a Salamanca, el 1577. D'aquest mestre va dir Vicente Espinel, que era «el més docte baró en música especulativa que ha conegut l'antiguitat». No es coneix res de la seva música.\nÍtems per Francisco de Salinas


Apunt Menorca Dile al Sol, el tribut a LODVG, arriba a Menorca | Apunt Menorca\nDile al Sol, el tribut a LODVG, arriba a Menorca\nSa Pleta Plana, 7\nMusikbox programa Dile al Sol, un tribut a La Oreja de Van Gogh que es podrà veure a la sala de concerts de Sant Lluís el proper 29 de gener.\nL’undergound santlluïser torna estar en voga amb la reactivació de les activitats al Musikbox. Aquest gener comencen forts amb un tribut al grup més pop dels anys noranta.\nLes entrades estan disponibles a través de la plataforma Entradium o físicament a S’Olivera (Sant Lluís), SIME Musicasa (Maó) i Musikbox (Sant Lluís).\nEl tribut Dile al Sol\nEl tribut Dile al Sol arriba des de Mallorca, on omplen en totes les seves actuacions per la fidelitat i el dinamisme dels seus shows, per fer-nos reviure en directe els hits dels 90.\n«El 28», «Dulce locura», «Rosa», «Muñeca de trapo»… El repertori és absolutament fidel als inicis de la banda liderada per Amaia Montero. La veu de Maria José Nicolau recorda ràpidament a l’original i, d’aquesta manera, es fa ben fàcil recuperar la memòria i que el públic s’animi a acompanyar el concert.\nUna actuació que anima a tot aquell que hi assisteix, sobretot als que van créixer escoltant LODVG i tenen clar que es tracta d’un dels grups més influents de la història del pop espanyol.\nL’agenda del Musikbox\nLa sala Musikbox, va néixer l’any 2010 com a resposta a la necessitat dels grups de l’illa per trobar locals en condicions on assajar.\nEs va concebre com un espai pensat exclusivament com a músics, però l’associació que ho sosté també té com a finalitat promoure i difondre la música en termes d’exhibició. És a dir, oferint tants concerts com es pugui i, segons sembla, aquest 2022 s’ho han pres tan seriosament com podien.\nTenen una oferta setmanal durant tot el mes de gener i febrer amb actuacions de músics locals o de l’illa veïna. I, com a bons amants dels tributs, comencen l’any amb dos imperdibles: La Oreja de Van Gogh i Led Zeppelin.