A l'assetjament físic s'ha unit recentment el ciberassetjament FOTO: Cedida\nEl problema és que si l'assetjament "presencial" és difícil de detectar i de tallar, el ciberassetjament ho és molt més\nper Redacció 14 d’octubre de 2020\nNo és, en absolut, un fenomen nou, però en parlem perquè l'assetjament segueix present en les nostres vides. Ara en diem assetjament escolar, i en els últims anys ha provocat diversos suïcidis de nens d'edat escolar i de persones no tan joves que simplement no podien suportar veure's constantment atacades en l'entorn que fos. Són morts especialment terribles, fruit de la maldat, unida a la inconsciència dels assetjadors, que solen tractar de defensar-se al·legant que "només ho feien com una broma" i que s'emparen en el grup per no sentir-se culpables.\nA l'assetjament físic s'ha unit recentment –és tan recent com els mòbils– el ciberassetjament: l'enviament constant de missatges, la publicació a les xarxes socials d'informació comprometedora... N'hi ha de totes les varietats. I el problema és que si l'assetjament "presencial" és difícil de detectar i de tallar, el ciberassetjament ho és molt més, perquè la víctima no té un lloc on trobar-se fora de perill. El ciberassetjament entra a casa, al mateix dormitori de la víctima, allà on abans es trobava fora de perill. És més difícil escapar-ne.\nHi ha estudis que afirmen que si es talla immediatament l'assetjament, els danys poden no arribar a ser greus. Per això és fonamental detectar-lo i tallar-lo aviat. A continuació, mostrem 5 coses que pots fer si el teu fill es veu sotmès a aquesta pràctica menyspreable.\n1. Parla i, sobretot, escolta\nCom ho faries en cas d'assetjament presencial, per tal de buscar una solució junts. Arribat el cas, si les coses empitjoren, parla amb el col·legi i, si és possible, amb els pares dels assetjadors. No pretenguis treure el mòbil al teu fill, perquè se sentirà aïllat i el remei serà pitjor. De fet, una de les raons per les quals el nen amaga el problema és la por que l'hi treguin. Comprova la configuració de privacitat del dispositiu, per si d'aquí pogués sorgir alguna idea.\nUn altre problema és la por a la solució, al problema addicional que pot causar-los que els acusin de delators, amb les represàlies consegüents. És important, per tant, que el col·legi i els pares dels assetjadors coneguin el problema: sense la seva ajuda, serà molt difícil solucionar-ho.\n2. Si pots, parla amb els culpables...\nSi l'assetjament està establert i la situació s'ha agreujat, parlar amb el teu fill pot ser insuficient, i caldrà involucrar els pares dels culpables. Pot ser difícil. Podrien creure que no és altra cosa que una criaturada, o fins i tot, donats els avenços tecnològics, no saber què és això del ciberassetjament. Et pots trobar que es converteixen en encobridors –en còmplices, en última instància– dels seus fills.\nSi passa això, els hauràs de fer veure que el fet que hi hagi un hashtag amb el nom del teu fill, que divulguin fotos en contra de la seva voluntat, que li diguin "anem tots al cinema, menys tu", etc., són matisos diferents d'una mateixa cosa. Convèncer-los serà part de la solució.\n3. ... Però evita enfrontar-te als assetjadors\nNo t'enfrontis als assetjadors del teu fill. Estaran a la defensiva i es negaran a reconèixer l'impacte de la seva conducta. Han de ser els seus pares els qui ho facin, no tu, i és més intel·ligent i fructífer aconseguir que ho facin. El col·legi, és clar, també haurà de ser de gran ajuda, ja que podrà fer-los veure el mal que causen, el mal que poden provocar "només per fer bromes", que, com hem dit abans, és el primer que solen dir.\n4. No li treguis el mòbil\nL'estaries castigant, a més d'aïllar-lo del seu món. Només cal que vegis el temps que els adolescents passen xatejant cada dia per comprendre la importància que té en les seves vides. Procura estar temps amb ell i controlar la configuració de la privacitat del dispositiu per si fos possible convertir-lo en un lloc segur.\n5. Preveu l'assetjament: parla ara mateix amb els teus fills\nConvindria que tots parléssim d'això en el moment en què tenen el seu primer mòbil. Seria estrany que no tinguessin ja un indici sobre què és l'assetjament, encara que no ho pateixin en carn pròpia. Possiblement ja hi ha algú a la seva classe que és el blanc de les bromes dels altres. Introdueix el tema de manera casual i estigues atent a les seves reaccions. Assegura't que comprenen que és molt injust i que els pot passar a ells, tan presencialment com a través del mòbil. Prevenir l'assetjament serà sempre millor que curar-lo.


4t Torneig de Pàdelxlamarato - Padelxlamarato\nLoP_Lords 18/11/2020 18/11/2020 No hay comentarios en 4t Torneig de Pàdelxlamarato\nGràcies, gràcies, gràcies i setze mil cent cinquanta vegades gràcies. Tantes vegades com la xifra que hem recaptat per la Fundació La Marató de TV3 en aquesta quarta edició del Torneig de Padelxlamarato.\nSe’ns fa difícil expressar amb paraules allò que el nostre cor us voldria dir. Per això ens quedem a vegades muts, mirant-vos als ulls i esperant que una mirada us transmeti tot l’agraïment que sentim cap a vosaltres.\nDe fet, encara, en més d’un moment estem amb els ulls humitejant i sense paraules després de veure i viure un cap de setmana amb tantes emocions.\nUna jornada amb retrobaments de vells amics «padeleros», vells companys que any rere any marquen com ocupat el tercer cap de setmana de Desembre per que saben que tenen la cita solidaria amb el Pàdelxlamarato.\nSi us plau, us torno a demanar el mateix favor que fa uns dies, quan tinguis un moment i passis per davant d’un mirall, atura’t, mira’t als ulls i agraeix-te de part de tots els que formem part d’aquesta família del Padelxlamarato la teva generositat, bonhomia i solidaritat que ha fet que aquesta quarta edició superem el record de participació alhora que de recaptació.\n– Hem aconseguit inscriure més de 185 parelles.\n– 5 Categories (Masculina, Femenina, Mixta, Junior i Pàdel Inclusiu).\n– Hem incrementat les parelles JUNIORS.\n– Hem incorporat la Categoria de Pàdel Inclusiu en que la parella està formada per una persona que juga amb cadira de rodes i l’altre juga de peu.\n– Hem recaptat 16.150 Euros donats integrament a La Fundació de La Marató per la investigació de Malalties Minoritàries.\nTan de bo, no haguéssim d’organitzar aquest tipus d’esdeveniments per recaptar diners per curar o investigar malalties, però malauradament, i a dia d’avui, som necessaris tots i cadascun de nosaltres per continuar aportant el nostre granet de sorra, seguir lluitant i ajudant-nos els uns als altres sempre que ens sigui possible.\nUs deixo un enllaç al Vídeo que ens ha regalat l’empresa Mariona Design per difondre a través de les Xarxes i que està penjat a la pàgina de La Marató de TV3.\nDes de l’Associació de Pàdel Solidari us donem les gràcies un cop més i us encoratgem a que us guardeu a les vostres agendes el tercer cap de setmana de Desembre per formar part d’aquest esdeveniment solidari.\nSi ens permeteu i ens voleu tornar a donar un cop de mà, ens agradaria que ens informéssiu responen a aquest correu, quan és la data més adient per que tornem a contactar amb vosaltres per treballar en el 5é Torneig de Padelxlamarato, doncs per la cinquena edició volem fer quelcom molt gros, i us necessitem.\nUncategorized Padelsolidari, padelxlamarato


Melià ofereix l'IEB per a la promoció dels valencians que creen en català\n01 març 2021 07:25\nL'Institut i el Ramon Llull comparteixen estand a la fira Expolangue de París\nSebastià Bennàssar | 12 febrer 2005\nL'Institut d'Estudis Baleàrics estaria «encantat» de poder promocionar a l'exterior els creadors valencians que fan servir la llengua catalana com a mitjà d'expressió. Així ho va confirmar ahir a Diari de Balears el director general de Política Lingüística del Govern Balear, Miquel Melià, que va elogiar «la valentia de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua».\nL'aprovació del dictamen d'aquesta entitat que es reafirmava en la unitat de la llengua catalana, va ser molt ben rebuda a la fira Expolangue de París on l'Institut d'Estudis Baleàrics ha desembarcat amb una gran quantitat de material. Miquel Melià va explicar que «aquest dictamen és molt important perquè totes les comunitats on es parla el català hem fet una feina molt important i molt llarga per al reconeixement idiomàtic. Per això hem de felicitar els membres de l'Acadèmia Valenciàna, que han fet una gran feina i molt positiva i permetrà iniciar de forma unitària la defensa exterior de la llengua».\nMelià també va explicar que «a nosaltres ara ens agradaria molt que s'afegeixin amb nosaltres en la defensa del català i que es pugui emprar l'Institut d'Estudis Baleàrics per a la promoció». Una de les primeres activitats en les quals els agradria poder participar junts és la fira de Madrid «on el tema principal serà el bilingüisme i ens encantaria anar-hi junts».\nEl president de l'Institut d'Estudis Baleàrics, Gabriel Janer Manila, sempre ha expressat el seu desig de contribuir que els autors valencians surtin a l'exterior per enriquir la fortalesa de la llengua catalana, però en cap cas no s'havia oferit l'Institut per aquesta tasca. De totes maneres, ningú de l'Institut d'Estudis Baleàrics va confirmar els oferiments de Melià. La fira Expolangues ha duit altres bones notícies per a la cultura i la llengua catalana. I és que per primera vegada després de la sortida de les Illes de l'Institut Ramon Llull, les dues entitats de promoció exterior han estat fent feina de forma conjunta i han compartit estand.\nAquest fet va ser destacat de manera molt especial per l'Institut Ramon Llull en un comunicat remès ahir on es pot llegir «a l'estand, d'uns quaranta metres quadrats, els visitants hi trobaran material didàctic i divulgatiu de la llengua i la cultura catalanes, així com informació sobre les activitats de l'Institut. Enguany, el Llull comparteix espai amb l'Institut d'Estudis Baleàrics, sota el lema de La langue Catalane. Es tracta de la primera vegada que l'Institut Ramon Llull i l'Institut d'Estudis Baleàrics impulsen una acció conjunta».\nAquest treball conjunt entre les dues institucions demostra el canvi de tarannà i la represa de les activitats culturals entre les Illes Balears i Catalunya, que se va ratificar amb els acords que varen signar l'Institut d'Estudis Baleàrics i la Institució de les Lletres Catalanes. A la fira s'està demostrant l'interès creixent a Europa vers la llengua i cultura catalanes.


Uyut Apartment Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nUyut ApartmentSoyuznyi prospekt 4, Districte de Nevsky, Saint Petersburg, Rússia, 193231 - Veure al mapaNotable7,4Basada en12comentarisUyut ApartmentVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Uyut Apartment està situat idealment a Districte de Nevsky; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Saint Petersburg. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen ascensor, servei de llançadora, àrea de fumadors. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Uyut Apartment la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Saint Petersburg.


Negocis internacionals: consells per a eliminar les barreres culturals : Ontranslation\nNegocis internacionals: consells per a eliminar les barreres culturals\nEn plena era de la globalització, tendim a pensar que, de la mateixa manera que les distàncies i els temps han passat a ser meres ombres d’allò que eren tan sols fa 100 anys, les principals diferències entre cultures han caigut. Si ens centrem en l’àmbit dels negocis, existeix la creença que hi ha una cultura internacional dels negocis segons la qual es regeixen totes les negociacions i projectes empresarials, siguin d’on siguin els implicats. Res no s’allunya més de la realitat; els negocis internacionals impliquen processos delicats que requereixen un coneixement profund de les cultures de les parts que els duen a terme. Per aquesta raó, avui volem deixar-vos amb uns consells per a fer negocis en alguns dels països amb més poder en l’àmbit econòmic i empresarial.\nAlemanya: si hi ha alguna cosa que els alemanys valoren en una negociació, és el pragmatisme. Els amics teutons són pragmàtics fins la medul·la, valoren la puntualitat i el respecte a l’agenda especificada per a les reunions és sagrat. Una bona encaixada de mans mai va malament, però no decoris les teves presentacions amb floritures. O les dades o la vida.\nRegne Unit: arregla’t i surt amb temps perquè és imprescindible ser puntual i presentar un look sofisticat —la corbata, llisa, per favor—. No inverteixis molta força en l’encaixada de mans i tingues en compte que, abans d’anar al gra, els agrada parlar sobre coses trivials, així que estigues al corrent de l’actualitat de la Premier. Això sí, prepara’t per a una negociació llarga i metòdica.\nRússia: si la burocràcia a l’extrem i la corrupció no et tiren enrere, busca un bon regal de presentació i agafa el primer avió cap a Rússia. Ah, no t’oblidis tampoc de les aspirines; les negociacions acostumen a ser dures i lentes. Els russos no són de jugar per participar, així que suaràs per a aconseguir un resultat de col·laboració. De totes maneres, malgrat l’aparent fredor, potser quan et demanin que ingressis els diners a un compte de Suïssa et sentis com a casa.\nXina: fes-te amb el vestit negre més elegant que trobis i descansa el cap abans de sortir, perquè l’inclinaràs bastant sovint: ¡ni hao! Llegir L’Art de la Guerra t’ajudarà a comprendre i manejar els temps i les estratègies d’una negociació que s’allargarà fins l’infinit. Encara que la negociació fracassi, no desisteixis, sempre estan oberts a noves propostes.\nEstats Units: el protocol aporta beneficis econòmics?, no? Doncs aparta’l a un costat. Time is money, així que sigues puntual i ves al gra —això sí, amb professionalitat—. Sigues escrupolós però també agressiu fins a cert punt, i recorda que pràcticament tot allò que necessites oferir per a tenir èxit en la negociació és oferir rendibilitat. I si és a curt termini, millor que millor.\nAquests són alguns exemples ràpids dels molts aspectes culturals que s’han de tenir en compte a l’hora de dur a terme negocis internacionals. N’hi ha molts més, tants com cultures al món. Moltes vegades, encarar negociacions d’aquest tipus sense conèixer la cultura de l’interlocutor suposa un fracàs estrepitós i la confirmació que no existeix l’anomenada cultura internacional dels negocis. Però no us preocupeu, no és res que no es pugui arreglar amb una mica d’estudi o amb l’ajuda de professionals experts en assessorament cultural, una inversió que resulta més que necessària per dur a bon port els negocis internacionals.\nSi us heu quedat preocupats i necessiteu conèixer més peculiaritats a l’hora de negociar, tant dels països mencionats com d’altres, no dubteu a descarregar-vos aquesta guia gratuïta que ha elaborat el nostre cosí Ontraining.\nICEX Next: ¡la adaptación lingüística a tu nuevo mercado por un 50 % menos!\nTraducció per a Amazon: com posicionar fitxes amb SEO A9\nSaber com fer una traducció per a Amazon i posicionar les teves fitxes de producte és conèixer l’algoritme Amazon A9…. Llegir-ne més >\nQuè és la transcreació i en què és diferència de la traducció?\nCada vegada, més gent ens pregunta què és la transcreació. És una traducció sensible al context cultural receptor, en què… Llegir-ne més >\nLa importància de la traducció per al sector vinícola\nEl vi espanyol té una bona imatge a escala internacional, per això la traducció per al sector vinícola és una… Llegir-ne més >


Notícies del col·legi: 23 DE JUNY, DIA DE LES NACIONS UNIDES PER L'ADMINISTRACIÓ PÚBLICA\n23 DE JUNY, DIA DE LES NACIONS UNIDES PER L'ADMINISTRACIÓ PÚBLICA\nDeclarat per l'Assemblea de Nacions Unides l'any 2002\tAquest dia fa un reconeixement al valor i a la virtut del servei públic per a la comunitat; destaca la seva contribució en el procés de desenvolupament; reconeix la tasca dels i les servidors/es públics/ques i encoratja els i les joves a seguir carreres en aquest sector.\nEl 20 de desembre de l’any 2002, l’Assemblea General de l’ONU designa el 23 de juny com a Dia de les Nacions Unides per l’Administració Pública mitjançant la Resolució 57/22.\nPer a reforçar el reconeixement d’aquest dia i el valor del servei públic, les Nacions Unides van establir el programa de Premis de Servei Públic de l’ONU l’any 2003. L’any 2016 es va alinear amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) i la implementació de la seva Agenda 2030 per a promoure, implementar i recompensar la innovació i l’excel·lència dels serveis públics que recolzen l’aplicació efectiva dels ODS, sota el principi de no deixar ningú enrere.\nEn aquest sentit, el Departament d’Assumptes Econòmics i Socials de les Naciones Unidas (ONU DESA) organitza un fòrum amb un país amfitrió, utilitzant l’esdeveniment per a organitzar tallers de desenvolupament de capacitats, la cerimònia d’entrega de premis al servei públic de Nacions Unides i una taula rodona ministerial. El fòrum, que reuneix entre 800 i 1.000 persones aproximadament, és un espai perquè els líders mundials, els ministres i altres responsables de la presa de decisions d’alt nivell debatin temes i tendències emergents, discuteixin bones pràctiques, estratègies, accions i enfocaments innovadors per la prestació efectiva de serveis.\nTal com assenyala Nacions Unides, l’administració pública és la pedra angular de la feina dels governs; juga un paper essencial i crític en la millora de la vida de les persones. Així, reinventar l’administració pública és una forma positiva i necessària d’avançar. I, per tant, cal que l’administració pública es transformi i es modernitzi per a adaptar-se a les necessitats actuals.\nEnguany, Nacions Unides vol reconèixer l'enorme tasca dels treballadors públics d'arreu del món que han estat a primera línia de la lluita contra la pandèmia de COVID19 amb l'esdeveniment en directe On the Frontlines.


Puma Enzo Weave AC PS Vermell comprar i ofertes a Dressinn\n11 High Risk Red / Puma Black 12 High Risk Red / Puma Black\nDescripció Puma Enzo Weave AC PS\nTot el nou Enzo Weave té un aspecte únic per capturar al consumidor juvenil. Les alçades exagerades del coll i la construcció de cloïsses ofereixen una nova presa de productes contemporanis. Les malles teixides amb estil a la punta del peu i el taló ofereixen un disseny net. La corretja de mitjó mitjà ofereix un munt de suport i tanca el peu a la plataforma per un ajust fantàstic. El sòcol de l'espatlla Softfoam i la entresuela de l'IMEVA es combinen per a l'amortiment i la comoditat en cada carrera.\nLa malla teixida afegeix un aspecte net, amb un tancament elàstic de cordó que facilita un pas fàcil. La corretja mitjana i la construcció de cloïsses proporcionen un suport sòlid de midfoot combinat amb una entrada fàcil i segura. Les alçades exagerades del coll i la marca juvenil donen a aquesta sabata un aspecte únic que captura un consumidor juvenil.\nPuma Enzo Weave AC PS és el producte perfecte perquè completis el teu material de moda . A la botiga online dressinn et pots beneficiar de múltiples avantatges. Si fas la compra avui mateix a dressinn, la rebràs en unes hores a casa teva o a on tu vulguis. I si necessites algun accessori més de moda per complementar el teu material, a la botiga de moda trobaràs milers de productes de la marca Puma per complementar la teva compra de Enzo Weave AC PS.\nCaracterístiques Puma Enzo Weave AC PS\nTecnologias Puma Enzo Weave AC PS\nSostenibilitat Puma Enzo Weave AC PS


En Residència – Can Serrat\nJanelle VanderKelen és una artista, comissària i educadora establerta a Milwaukee. Les seves pel·lícules i instal·lacions intermèdies imaginen actes alternatius de relació entre cossos imperfectes (humans, vegetals, geològics o d’un altre tipus) i fan visible l’agència de les plantes … Continued\nLa col·lecció de ficció curta d’Erica Plouffe Lazure, Proof of Em + Other Stories, es publicara al febrer de 2022 al New American Press. És autora de dos llibres de ficció flaix, Sugar Mountain (2020) i Heard Around Town … Continued\nAnabelle Michon i Léo Duquesne\nAnabelle i Léo són un duo d’artistes que treballen en la relació entre text i imatge. Léo Duquesne està especialment interessat en l’escriptura i el treball sonor (obres de radio). Anabelle Michon és fotògrafa i també iconògrafa per a la premsa. Anabelle i … Continued\nBeatrice és artista, treballadora a temps complet i estudiant. La seva pràctica es desenvolupa al voltant de qüestions relacionades amb la identitat i el procés de construcció d’aquesta, així com la influència de l’esdevenir capitalista en els ritmes de … Continued


Villarejo s’asseu al banc dels acusats per primera vegada aquest divendres\nEn un jutjat madrileny\nLa fiscalia demana per a ell dos anys de presó per calúmnies a l’exdirector del CNI i denúncia falsa\nL’examiga del rei Corinna Larsen declararà com a testimoni per videoconferència des de Londres\n15 de de gener del 2021. 14:33\nL’excomissari José Manuel Villarejo s’asseurà aquest divendres per primera vegada al banc dels acusats i no serà per cap de les múltiples peces que s’han anat obrint a l’Audiència Nacional a partir dels àudios intervinguts al seu domicili, en relació amb els diferents encàrrecs que rebia d’empreses i particulars per investigar els seus rivals o competidors. Serà per un delicte de calúmnies a l’exdirector del Centre Nacional d’Intel·ligència (CNI) Félix Sanz Roldán i per un altre de denúncia falsa.\nLa vista, que ja ha sigut ajornada quatre vegades, es manté, almenys fins a última hora, malgrat que la fiscalia madrilenya va demanar la suspensió de totes pels problemes que presenten els desplaçaments per la capital després del pas del ‘Filomena’. Les anteriors vegades el judici es va ajornar per la pandèmia i per les dificultats tècniques que presentava que l’examiga del rei emèrit Corinna Larsen declari com a testimoni per videoconferència des de Londres. Resolts els problemes tècnics que això plantejava, només la neu i el gel poden tornar a suspendre’l.\nVillarejo, que es troba en presó preventiva des de novembre del 2017, s’enfronta a una petició fiscal de dos anys de presó, un pel delicte de calúmnies i un altre per denúncia falsa en aquest judici, que no serà l’únic que se celebri contra ell aquest any, ja que només es pot mantenir a la presó sense estar condemnat un màxim de quatre anys des del seu ingrés a la presó.\nEl delicte de denúncia falsa es basa en la que el mateix Villarejo va posar l’1 de juny del 2017 contra Sanz Roldán i un periodista per un article. Argumentava que la fotografia que il·lustrava la informació havia sigut seva obtinguda en una operació antiterrorista en què havia participat com a agent encobert. Allà descendia d’un avió a l’aeroport de Melilla.\nAfirmava que se li havia proporcionat al diari ‘El País’ amb el coneixement i autorització de Sanz Roldán, cosa que seria constitutiu d’un delicte de descobriment i revelació de secrets i col·laboració amb activitats d’organitzacions terroristes. La denúncia es va rebutjar i va acabar sent ell el denunciat per la Fiscalia i l’Advocacia de l’Estat.\nL’acusació de les calúmnies s’articula per la Fiscalia en el programa de ‘Salvados’ que el juny del 2017 va emetre La Sexta, en què l’acusat va dir que Sanz Roldán havia amenaçat de mort Corinna Larsen.\nJosé Manuel Villarejo Justícia CNI Audiencia Nacional


CCM Joventut Servei comarcal de joventut Programa Referent d'Ocupació Juvenil Nota de Premsa\nEl Consell Comarcal reforça el servei d'atenció als joves en la transició del sistema educatiu al món laboral\nEl Programa Referent d'Ocupació Juvenil que presta el Consell Comarcal a 29 municipis del Maresme es reforça aquest any amb la contractació d'una segona figura professional per poder ampliar l'assessorament i acompanyament als i les joves en la transició del món educatiu al món laboral. Aquest és un servei subvencionat pel Servei d'Ocupació de Catalunya i cofinançat per la Iniciativa d´Ocupació Juvenil i el Fons Social Europeu. El seu objectiu és orientar i acompanyar la transició de les persones joves, d'entre 16 i 29 anys facilitant eines els hi permetin millorar les seves possibilitats d'ocupació.\nSegons les darreres dades publicades per l'Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal, la taxa d'atur al Maresme entre els joves de 16 a 24 anys és de l'11,67% i baixa al 9,55% entre les persones de 25 a 34 anys. Són percentatges lleugerament inferiors a la mitjana comarcal (11,92%), però preocupants tota vegada que sovint es tracta del primer contacte amb el mercat laboral de persones que han acabat la seva formació professional o bé, han abandonat els estudis abans de completar la formació específica que sovint reclamen les ofertes de treball. Tal i com recull l'informe de Realitats juvenils, la taxa de graduació a l'ESO al Maresme és del 89,01%, però un 25,54% de la població de 17 anys abandona els estudis.\nCom el seu nom indica, el programa Referent d'Ocupació Juvenil és un espai d'atenció personalitzada per part de professionals que posen a l'abast de tots els i les joves el recursos i serveis de la comarca que més s'adiuen a la seva situació fomativa i ocupacional. L'any passat, la ROJ va orientar i acompanyar 117 joves. Va facilitar la inserció laboral de 25 joves en els sectors d'automoció, imatge i so, industrial, comerç, hostaleria, i serveis a la comunitat i sociocultural; va acompanyar cap al retorn al sistema educatiu reglat a 10 joves; va derivar a 5 joves als certificats de professionalitat de la comarca; i 35 es van vincular amb recursos ocupacionals de la comarca ( projecte singulars, Centre de Noves Oportunitats Maresme i Vallés Oriental, cursos de la Cambra de Comerç en el marc de la Garantía Juvenil, etc ); i 11 joves van fer la transició cap a recursos d'autoocupació.\nDavant de la creixent demanda i de l'impacte generat s'ha fet evident i necessària la continuïtat del programa per ampliar les inèrcies generades per arribar a un nombre major de joves dotant el recurs d'una segona figura . Això, a més de poder ampliar hores d'atenció i assessorament personal, facilitarà l'activació de més accions en coordinació amb els diferents agents que treballen a la comarca per facilitar l'accés al món laboral de les i els joves maresmencs i promoure una xarxa a la comarca en l'àmbit de la transició escola treball.\nL'objectiu principal del programa és facilitar i acompanyar la transició de les persones joves, d'entre 16 i 29 anys, des del sistema educatiu al sistema laboral i/o ocupacional mitjançant el treball en xarxa i transversal entre els diferents dispositius que treballen amb persones joves,\nA persones joves d'entre 16 i 29 anys que resideixen a la comarca del Maresme, que necessiten suport, orientació i acompanyament per la continuïtat formativa i/o transició al món laboral.\nTal com marca la normativa del programa, regulada per l'Ordre TSF/166/2019, d'1 d'agost, de modificació de l'Ordre TSF/200/2018, de 29 de novembre i la resolució TSF/2690/2019, de 9 d'octubre, per a l'any 2019, té dues actuacions principals:\nAtenció directa a joves: disposar d'una atenció personalitzada per part de les tècniques referents d'ocupació juvenil per proporcionar informació sobre l'oferta formativa existent, facilitant-ne les eines i els recursos necessaris per a la preparació i accés a la recerca de feina i/o altres interessos que puguin ser de l'interès de la persona jove.\nLes accions d'informació, orientació i acompanyament poden constar d'una única sessió de caràcter informatiu o d'un procés ampli format per diferents sessions en funció de la situació personal de la persona jove i poden ser individuals o grupals depenent dels objectius que es vulguin assolir i dels continguts que siguin necessaris treballar aproximar al context laboral, motivacions i interessos professionals, mercat de treball i ocupacions, informació sobre estudis, recerca de feina).\nCoordinació amb agents del territori: desenvolupar actuacions de coordinació, amb els i les diferents professionals del territori que treballen amb joves (Ocupació, Joventut, Serveis socials, Salut, Ensenyament, Salut, etc.) per tal d'establir un treball en xarxa. Aquestes actuacions poden ser sessions de treball territorials, reunions i sessions informatives específiques amb els i les professionals en els centres educatius, informació de la cartera de serveis ocupacionals i altres a professionals, etc.).\nPer tal de disposar d'una atenció personalitzada, cal omplir el següent formulari de sol·licitud d'atenció individual i les tècniques es posaran en contacte per planificar dia i hora de l'entrevista.\nPodeu consultar l'oferta formativa al cercador i estar al dia al dia de les novetats al nostre Instagram del ROJ


Barraca del Xarau | Natura Local\nEls jornalers havien de passar tota la jornada fora de casa i necessitaven un lloc on aixoplugar-se del temps; un lloc fresc on deixar el menjar i l'aigua; un lloc on deixar els estris de mà per no haver-los de carregar cada dia amunt i avall.\nDins algunes barraques hi trobareu unes fornícules on posar els aliments protegits de feristeles, i uns altres espais arran de terra, més frescos encara, on deixar l'aigua: el cocó. Quan s'havia de fer foc dins la barraca, calia treure la llosa plana que tapava les filades del sostre per permetre la sortida del fum.\nA la coberta d'aquesta barraca si fan crespinells i una bonica falguera nomenada falzia roja. A la propera barraca fixeu-vos en els lliris de Sant Josep que es plantaven a propòsit per aguantar el pedruscall i les terres de la coberta.


Prova de foc abans de la Copa d’Espanya\nEls blaugranes necessiten els tres punts per seguir aspirant a la primera posició de la Lliga\nEl FC Barcelona jugarà divendres 6 de març a partir de les 21.30 h (hora catalana) el partit corresponent a la 25 jornada de la LNFS contra l’Uruguai Tenerife amb la intenció de sumar els tres punts importants per continuar perseguint l’Inter Movistar i agafar bones sensacions de cara a la Copa d’Espanya, que es jugarà a partir de la setmana vinent a Ciudad Real.\nVuit victòries de nou partits\nEls blaugranes estan en una bona ratxa de resultats a la LNFS. Dels últims nou partits disputats a la Lliga els de Marc Carmona n’han guanyat vuit i només n’han empatat un, a Saragossa. El tècnic confirmava a la prèvia d’aquest matx el bon moment de joc que travessa l’equip blaugrana.\n7-3 a la primera volta\nAl partit disputat al Palau Blaugrana a la primera volta, els blaugranes van vèncer per 7-3 amb un magnífic hat-trick de Sergio Lozano. Molt temps ha passat des de llavors per a l’equip tinerfeny. Els problemes econòmics que té han fet que els millors jugadors de l’equip abandonessin el Club i que es quedés sense els referents esportius més importants.\nEl millor atac contra la pitjor defensa\nEl Barça ve de marcar nou gols al Prone Lugo al Palau l’anterior jornada, mentre que l’Inter Movistar en va fer 16 als canaris en la seva visita a Alcalà. Si a principis de temporada els tinerfenys eren la sorpresa del campionat per la quantitat de dianes marcades, aquests registres han minvat considerablement les darreres jornades. Els homes dirigits per Marc Carmona han marcat un total de 122 gols en els 24 partits que s'han disputat fins al moment, mentre que els illencs n’han encaixat 165, i el seu balanç de gols marcats i encaixats és de -99.\nMarc Carmona no podrà comptar amb el porter Cristian, que es troba a la part final de la recuperació de la lesió que es va fer al primer partit del 2015 disputat al Palau. L’ala brasiler Dyego s’ha quedat també a Barcelona per recuperar-se d’unes molèsties que arrossega les darreres setmanes, però que no van impedir que jugués i fes un magnífic gol contra el Prone Lugo l'última jornada. El preparador barcelonista ha preferit reservar-lo i tenir-lo al màxim per a la Copa d’Espanya. L’altre porter de l’equip, Paco Sedano, també té unes molèsties al costat esquerre però ha viatjat amb l’equip a Tenerife i estarà a disposició de l’entrenador.


Els casos actius de Covid-19 es redueixen a 800 - FÒRUM.ad\nEl 28/11/20 16:24\nVista d’un coronavirus a microscopi. foto NIAID\nEls casos actius de Covid-19 s’han reduït en 24 des d’aquest divendres i se situen, avui dissabte, en 800. Això és perquè 84 persones han rebut l’alta després de superar la malaltia mentre s’ha confirmat el contagi d’altres 60.\nD’aquesta manera, segons les dades facilitades pel Govern, des de l’inici de la pandèmia de coronavirus SARS-CoV-2 al Principat s’han diagnosticat 6.670 persones – 5.812 corresponen a la segona onada–. El total de defuncions fins a la data és de 76. Es registren un total de 5.794 altes des de l’inici de la pandèmia – 4.989 corresponen a la segona onada–.\nD’entre els casos actius, 20 persones resten ingressades a planta de l’Hospital Nostra Senyora Meritxell i altres 9 a l’UCI, on 3 de les quals requereixen ventilació mecànica. A la planta COVID-19 habilitada a El Cedre no hi ha cap resident ingressat.\nFinalment, pel que fa a la població escolar, 54 aules estan sota vigilància activa –20 total i 34 parcial– i 58 en vigilància passiva.\nNotícia Anterior: Els allotjaments turístics preveuen una davallada d’almenys un 60% de les reserves aquest hivern\nSegüent Notícia: La cooperació transfronterera i el futur acord d’associació, a les 17es Trobades Culturals Pirinenques


El diumenge 10 de juny es realitzarà la Piraguada Solidària Ascó-Móra la Nova a favor de la Lliga Contra el Càncer. El preu d'inscripció serà de 25 euros, inclou desplaçament, obsequi i fideuà. A les 8.30 hi haurà la trobada i concentració a l'estació de trens de Móra la Nova.\nUn cop a Ascó es realitzarà la baixada en piragua i en acabar hi haurà fideuada per a tothom. Les inscripcions es poden fer a les oficines de l'Ajuntament de Móra la Nova fins dijous 7 de juny. S'ha d'especificar si la piragua ha de ser individual, doble o triple. El menors de 8 anys acompanyats van gratis (mínim 5 anys).\nLa Delegació de Batea realitzarà la tradicional paella popular. Serà el pròxim diumenge, 10 de juny a partir de les 13.00 hores a la plaça Catalunya de la localitat. Durant el dinar es presentarà l'oli solidari Az-Azeytun en suport a la Lliga Contra el Càncer. El donatiu de la paella és de 10 euros i els tiquets es poden comprar al comerços del poble i als membres de la Junta. Com sabeu cal portar taules i cadires.\nEl pròxim dissabte, 16 de juny, a l'escenari de l'amfiteatre de Mas Miquel, a les 11.30 hores es realitzarà el Vermut Electro Vallenc Solidari. La recaptació anirà destinada a la Lliga Contra el Càncer de les Comarques de Tarragona i de les Terres de l'Ebre.\nActuaran Aaron Coello, DJ Pep Sánchez, Dago Kareli, Gree Goor, Johan Muller i moltes sorpreses més amb pintacares, actaucions de màgia i del centre de dansa Infinity. Pica-pica a càrrec del bar-cafeteria del nou teatre.\nConferència sobre exercici físic i càncer: una combinació necessària\nLa delegació de l'Ametlla de Mar organitza la conferència "Exercici físic i càncer: una combinació necessària" a càrrec de Laia Claverias, entrenadora especialista en exercici físic i salut. L'acte es realitzarà el pròxim dimarts, 19 de juny a les 18.30 hores als baixos de l'ajuntament de l'Ametlla de Mar.


Algun veterinari a la sala?\nAl nen li agraden els animals. Pensàvem que se li passaria la falera però està resultant com el tema de princeses, pentitats i altres qüestions estètiques de la germana: la passió ha vingut per quedar-se.\nDes que va començar a dir que La Vaca és el seu animal preferit, i a preguntar a tothom Quin animal t'agrada?, ha estat un no parar. Tenim llibres d'animals; mirem documentals; els observem als seus hàbitats naturals; passem hores a la biblioteca llegint revistes d'animals; consultem assiduament Google per intentar satisfer les seves inquietuds... Però la situació ens supera!\nPer què les balenes tenen uns ulls tan petits si són tan grans? Com pot ser que als óssos els agradi la mel, el salmó i els cèrvols? I què fan els óssos amb les espines del salmó? Els ornitorrincs tenen el fibló verinós des que són petits? Per què nosaltres també som animals? I mama, per què estic als teus ulls?\nAcceptem les nostres limitacions. Després de buscar sense èxit formació del tipus "Curs veterinari online intensiu" o "Nocions bàsiques de l'univers animal en 150 hores", necessitem ajuda:\nETS VETERINARI/A? T'AGRADEN ELS NENS I SAPS MOLT MOLT D'ANIMALS? SOM LA FAMÍLIA QUE ESTÀS BUCANT!\nInteressats/des contacteu per privat.


El Sevilla va quallar un excel·lent partit aquest dijous davant el feble Dudelange (3-0) per deixar pràcticament sentenciada la seva presència en els setzens de final de la Lliga Europa, de la mateixa manera que l'Espanyol, que va aconseguir la primera victòria de l''era Machín' (0-1), mentre que el Getafe no va poder puntuar a casa contra el Basilea (0-1).\nAl Ramón Sánchez-Pizjuán, el Sevilla de Julen Lopetegui va acabar passejant-se davant el Dudelange encara que va necessitar arribar a la segona part per obrir el marcador. El gran protagonista va ser el 'Mudo' Vázquez, autor d'un doblet i el desembussador dels locals després del bon pòsit del quadre luxemburguès, que va aguantar més del que s'esperava.\nDabbur va ser qui més ho va intentar, també Escudero amb un llançament al travesser, però no hi va haver manera de batre a Joubert, pletòric en l'acte inicial. No obstant això, la pel·lícula va canviar per als de Nervión en un tres i no res. Vázquez va aconseguir el primer amb un cop de cap inapel·lable, lliure de marca, i va posar el seu nom en el segon després d'aprofitar un rebuig de Munir.\nL'ex del Barça va ser l'encarregat de tancar el compte i la contundent victòria dels andalusos després d'una jugada sensacional de Bryan Gil que va acabar en peus d'Escudero. El capità va regalar la pilota als Munir i aquest no va fallar per amarrar el triomf i deixar el bitllet virtualment aconseguit. El Sevilla té nou punts i avantatja en cinc al Qarabag.\nFranco Vázquez, Campuzano i Ángel a la jornada europea\nVICTÒRIA RECONFORTANT DE L'ESPANYOL\nPer la seva banda, el RCD Espanyol es va situar líder del grup H de la Lliga Europa després d'imposar-se a domicili al Ludogorets búlgar gràcies a un solitari gol de Víctor Campuzano, el que li permet manar sobre els seus rivals i aconseguir el primer triomf de l''era Machín'.\nEl nou tècnic dels periquitos es va estrenar el cap de setmana a la Lliga i ho va fer amb derrota davant el Vila-real. Al segon intent es va rescabalar amb una victòria que encarrila la dels blanc i blaus als setzens de final de la Lliga Europa. L'artífex del gol del triomf va ser el del planter Campuzano.\nEl jove davanter barceloní, de 22 anys, va aprofitar un rebuig de la defensa espanyolista per guanyar l'esquena a la defensa del Ludogorets i definiramb una rematada que va servir per donar avantatge als seus. Corria el minut 13 i la superioritat no només es reflectia a la gespa, també en el marcador.\nEls de Machín van seguir intentant-ho en la recerca del segon gol, sobretot amb l'entrada del 'Monitors' Vargas, que va protagonitzar alguna de les millors accions de l'Espanyol en la segona meitat. Granero també va reclamar els focus amb un xut allunyat, però tot i així, no hi hauria més canvis en l'electrònic del Ludogorest Arena.\nEl campió búlgar tampoc es va rendir i va buscar l'empat amb tirs de Marcelinho i Moti, però la seva escassa capacitat ofensiva no li va donar possibilitats de comprometre a un Espanyol conformista que es va dedicar a guardar la porteria de Diego López en els minuts finals. Tot va acabar amb final feliç per al quadre català, líder amb 7 punts pels 6 de la seva víctima aquest dijous.\nEL GETAFE ENSOPEGA DAVANT EL BASEL\nD'altra banda, el Getafe no va poder signar el ple de triomfs espanyols a la tercera jornada de la Lliga Europa després de caure a casa davant el Basilea. Els de José Bordalás es van bolcar en la segona meitat i van disposar de les millors ocasions, però el quadre suís va saber aturar qualsevol ofensiva dels locals.\nFrei va marcar als 19 minuts després que una relliscada de Djené al lateral dret donés regna lliure el Basilea. Frei va enganxar el cuir a la frontal i va batre a Chichizola amb violència. A partir d'aquí va arribar la reacció 'azulona' amb la persistència d'Ángel, un dels millors, i amb una falta de Raúl García que va treure el porter suïssa en la mateixa esquadra.\nEl conjunt de Marcel Koller va jugar amb deu els últims 15 minuts per doble groga de Bua, però el Getafe tampoc va poder trobar -com a mínim- l'empat. D'aquesta manera, l'equip del sud de Madrid es queda segon, per darrere del Basilea, i amb tres punts de renda sobre el Krasnodar rus.


PRANA.cat capil.lar / Productes orgànics per als teus cabells, Barcelona\n"DIA A DIA"\nper cabells normals i semisecs\nAquest xampú 100% biodegradable neteja els cabells en profunditat a la vegada que els nodreix i els deixa brillants i amb més volum. És apte per ús diari i per tota la familia, ja que tots els seus components són de gran qualitat i totalment respectuosos amb el nostre organisme i el medi ambient.\nConté gran quantitat de greixos orgànics súper nutritius, vitamines i minerals i extractes de plantes que estimulen la força del cabell, minimitzen la seva caiguda i aporten suavitat i llum.\nSobre el cabell mullat, frega la pastilla de xampú fins que faci escuma. Deixa la pastilla i extén el sabó fins les puntes, fent un bon massatge a tot el cuir cabellut. És molt recomanable deixar-lo actuar uns minuts, ja que els seus valuosos actius aniràn penetrant i nodrint les fibres capil.lars.\nAmb olis de coco*, jojoba*, argán* i manteca de karité*, mel, aloe vera*, extracte d'ortiga*, inulina, pantenol (provitamina B5), oli essencial de taronja dolça* i flors de Bach. *ecològics\nOlive: Aport d'energia per estimular la microcirculació i aportar oxigen i nutrients, indispensables per enfortir i vigoritzar el cabell.\nWalnut: Flor de l'adaptació la protecció.\nCrab apple: La flor de la neteja per excel.lència.\nSodium coco sulphate, sodium coco isethionate, Cocos nucifera oil*, argania spinosa kernel oil*, simmondsia chinensis oil*, butyrospermum parkii butter*, urtica dioica leaf extract*, inulinj, ale barbadensis leaf juice*, citrus sinensis peel oil expressed*, panthenol, juglans regia flower extract, malus pumila flower extract, olea europaea flower extrac. *orgànic\nEl xampú ve dins d'una bosseta de yute (la fibra natural extreta de la planta Corchorus capsularis) en la qual es pot guardar penjat de la dutxa, i fins i tot es pot fer servir (amb el sabó dintre), com un lleuger exfoliant quan ens ensabonem.\nÉs important que la pastilla de xampú, si la volem tenir fora de la seva bosseta, no es quedi en un recipiennt amb aigua, ja que s'aniria desfent i estovant. Rl lloc on guardem el xampú després d'utilitzar-lo ha de drenar bé l'excés d'aigua i, a ser possible, ha de tenir poca superfície, ja que la pastilla tendeix a enganxar-se per la base.


Notícia històrica - NOTES DE PREMSA INSTITUCIONALS - Quina és la postura dels partits polítics sobre el present i el futur de la caça a Catalunya? - Federació Catalana de Caça\nEl 21D #LaCaçaTambéVota i Catalunya en Comú ens ha enviat els punts del seu programa electoral on aborden la caça\nNo tots ens han respost les preguntes que formulàvem a la nostra carta però com a mínim, els fem visible el nostre col·lectiu de més de 70.000 persones que practiquem la caça en qualsevol de les seves modalitats i la tradició dels ocells de cant de cara a la celebració de les properes eleccions del 21-D.\nCatalunya en Comú ens ha facilitat els punts del seu programa electoral on s'aborda la caça:\nRegulació de la caça\nL'activitat cinegètica provoca –especialment “l’esportiva”– perjudicis sobre les poblacions de fauna salvatge i en els altres usuaris del medi natural, els no caçadors, que són la immensa majoria de la societat. Cal avançar cap a una regulació més restrictiva de la caça, el control ètic de les espècies cinegètiques i acabar amb la xifra escandalosa que ens diu que el 70% dels gossos abandonats a les gosseres de Catalunya provenen del sector de la caça.\nProtegir els drets de les persones no caçadores vers els privilegis d’uns pocs, que van en contra del bé comú, que és gaudir de la natura, ja sigui com a excursionistes, ciclistes, boletaires, etc. Proposem:\n• Promoure una llei per regular la caça a Catalunya que comporti un control estricte i restringit de les modalitats de caça, prioritzant la protecció animal i la seguretat de les persones, i que reguli especialment la tinença de gossos per a la caça.\n• Prohibir i controlar el “plumbisme” (munició amb plom) al medi natural.\nPodeu consultar el conjunt del seu programa electoral.\nQuedem a l'espera de rebre les respostes de la resta de partits per poder publicar-ho pel coneixement de tots/es els/les federats/des.\nPàgina 101 del Programa Electoral de Catalunya si que es pot on s´aborda el tema de la caça


Entrevista a l'advocat, doctorat i escriptor sobre l'estat dels boscos catalans\nArxivat a: Entrevistes · Jordi Salbanyà · Medi Ambient · Urbanisme\nL’advocat arenyenc Jordi Salbanyà, va presentar el passat mes de juny la seva tesi doctoral, de la que ara n’ha nascut el llibre “La conservació dels boscos per part dels propietaris privats forestals”.\nJordi Salbanyà, durant la presentació del seu llibre. Foto: Xavi Salbanyà.\nVa acabar el doctorat al juny?\nSí, el 3 de juny vaig fer la defensa de la tesi, 40 anys després d’haver acabat la carrera, pel plaer de fer-la. I ha estat una experiència molt gratificant. Pot sobtar que un advocat faci una tesi sobre un tema mediambiental.\nCom és que escull aquesta temàtica?\nPerquè vaig començar a tenir contacte amb Associació de Propietaris del Montnegre Corredor i em vaig vinclar al Consorci Forestal de Catalunya. Quan vaig decidir fer la tesi em va sobtar que a Catalunya no s’hagi publicat gairebé cap llibre que des d’un vessant jurídic es tractin temes forestals.\nEl 60% del territori català és massa forestal.\nSí, però la gent no té consciència que Catalunya té una massa forestal per sobre de la mitjana espanyola. La tradició forestal va començar minvar molt a principis d’aquest segle. Però no hem d’oblidar que és un sector importantíssim per a la biodiversitat, per a la gestió d’espais naturals, etc.\nCom són els propietaris d’aquests terrenys a Catalunya?\nSón propietaris de poc terreny. Només un 1% d’aquests té finques de més de 200 hectàrees, que poden ser rendibles. Però la resta, si no hi ha ajudes públiques, és impossible fer-hi actuacions.\nQuè se’n treu del bosc?\nEls propietaris en treuen fusta per fer llenya i suro. I molta altra gent en treu altres coses sense el permís dels propietaris, com ara, els bolets, les castanyes, les tòfones...\nCom podem fer perquè d’aquests boscos en puguem treure un rendiment econòmic i puguin estar cuidats?\nJo crec que cal una modificació de la legislació i un finançament. I també és important tenir un patrimoni històric, com les masies o les cases rurals, que actualment s’estan enderrocant, ja que l’Administració hi posa moltes traves a l’hora de poder fer-hi reformes. S’hauria de contemplar la possibilitat de recuperar aquestes masies, per tenir un benefici econòmic, sempre que vinguin acompanyades d’un compromís i una obligació de la gestió dels boscos.\nAquestes propostes les ha pogut traslladar a algun dels nostres representants?\nQuan es va presentar la tesi, va venir una editorial de seguida a publicar-la amb la col·laboració del Consorci Forestal de Catalunya. De moment el llibre ja el té el president de la Generalitat, la consellera d’Acció Climàtica i els directors generals. L’hem anat fent arribant perquè ens agradaria debatre aquestes propostes.\nQuina hauria de ser la dotació econòmica que hauria de posar la part pública per als boscos?\nSi no recordo malament, actualment s’estan destinant 4 euros per hectàrea, però netejar una hectàrea podria costar 1.000 euros. Per tant, és inviable.\nSi deixem que els boscos creixin a contracorrent, abans que l’home hi intervingués, tot això es cremava en incendis.\nEl bomber Marc Castellnou explicava que tal com tenim els boscos, si un incendi comença a la Vall d’Aran, podria acabar al Cap de Creus. I això es deu al fet que no hi ha gestió i al fet que s’ha trencat el mosaic agroforestal que ens servia de tallafocs. L’activitat agrícola i ramadera s’està limitant al màxim i això és negatiu, ja que la ramaderia és l’encarregada de netejar els sotaboscos. Hi ha grans contradiccions. Tenim incendis al mes d’agost, però després ens passem 11 mesos dient que aquí no es toqui res.


Publicació de l’estudi “Internet, dret fonamental” – femProcomuns\nLa Taula d’Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya ha publicat l’estudi “Internet, dret fonamental: propostes per reduir la bretxa digital i social” que hem elaborat conjuntament l’Observatori DESC i femProcomuns. L’estudi va ser presentat el 29 de setembre passat en una jornada a la Casa Macaya (Barcelona). En aquest informe analitzem el marc legal existent (tant en l’àmbit català i espanyol com en l’àmbit europeu i internacional); fem unes consideracions sobre el contingut del dret (accés digne, igualitari i apoderador; exercici dels drets i llibertats) i exposem les postures existents en relació amb el seu reconeixement (mitjà per exercir altres drets, dret instrumental, dret substantiu); analitzem el cas de Barcelona; i finalment exposem unes conclusions i fem unes recomanacions d’actuació en tres eixos: accions per enfortir el marc legal, polítiques públiques, accions que es poden fer des del tercer sector.\nDescarrega l'estudi d'Archive.org Descarrega l'estudi de SlideShare\nA la primera part s’estudia el marc jurídic existent i s’inclouen diferents aproximacions al dret a Internet en el Dret Internacional dels Drets Humans, apunts jurisprudencials i també iniciatives de soft law. L’objectiu d’aquesta part de l’estudi és exposar l’estat de la qüestió respecte del reconeixement del dret a Internet, d’una banda, i d’altra banda trobar elements inspiradors per a posteriorment elaborar una estratègia d’incidència completa, informada i, en la mesura del possible, amb base legal per a garantir el dret a Internet a Catalunya. Pel que fa a l’esfera internacional i regional, repassa l’àmbit de Nacions Unides, de la Unió Europea i el Consell d’Europa. Aquest apartat incorpora a més alguns exemples internacionals de reconeixement del dret a Internet que cal tenir en compte per prendre iniciatives en el nostre marc jurídic, i en concret s’esmenten els casos d’Estònia, França, Finlàndia, Itàlia, Xile, Índia i Brasil. També revisa la regulació existent a l’Estat Espanyol i a Catalunya i les possibilitats que hi ha per avançar en el reconeixement i exercici del dret.\nEn la segona part de l’estudi es reflexiona sobre el contingut del dret a Internet. Per tal de poder reconèixer el dret a Internet com a dret fonamental necessitem identificar els principals aspectes que volem protegir. Per aquest motiu, aquesta segona part de l’estudi exposa les diferents esferes del dret, i planteja tres possibilitats en relació amb el seu reconeixement:\nQue el dret a Internet matisi i ampliï el contingut d’altres drets humans ja reconeguts, però que no constitueixi un dret humà en si mateix.\nQue el dret a Internet sigui un dret instrumental, això és, un dret sense el qual no és possible l’accés als altres drets humans ja reconeguts.\nQue Internet constitueixi un dret humà fonamental substantiu, amb les consegüents garanties i formes d’exigibilitat.\nLa tercera part descriu les iniciatives que s’han pres a Barcelona com a cas d’estudi, tant en l’àmbit institucional com des de la ciutadania, així com les oportunitats i mancances per l’exercici del dret a internet a la ciutat i de l’impacte d’internet en l’exercici d’altres drets.\nPer fer l’informe es va combinar l’estudi de la legislació i bibliografia existent amb les entrevistes grupals i personals següents:\nDiscussió grupal amb persones vinculades a entitats socials: Silvano Aversano, Ángel Calle, Aureli Gómez, Mireia Millian.\nDiscussió grupal amb juristes: David Bondia, Tamara Álvarez, Agustí Cerrillo, Josep Jover, Lidón Gasull.\nDiscussió grupal amb activistes dels drets digitals: Clara Cusó, Ramon Roca, Roger Baig, Dario Castañé.\nEntrevistes personals a: Ángel Calle, Silvano Aversano, Muriel Rovira, Ricard Faura i Homedes, Lluís Torrens Mèlich, Meritxell Benedí Altés, Michael Donaldson.\nEn les conclusions, a partir de la constatació que el nivell de vulnerabilitat que pot provocar la manca de garantia de certs drets per no gaudir d’un dispositiu, d’una connexió i de la capacitació per exercir un ventall de drets impossible de mesurar, i que s’articulen actualment a través de la xarxa, ens fa considerar Internet com un nou dret fonamental (opció que la Taula ha fet seva) i es deixa obert el debat de si ha de ser considerat instrumental o substantiu. També es conclou que la dificultat que pot suposar aquest reconeixement implica que la incidència política per aconseguir-ho s’ha de fer en paral·lel a aconseguir que el marc jurídic existent reculli mesures que generin obligacions per les administracions públiques i les empreses que permetin l’exercici del dret. I en aquest sentit s’emfatitza el paper que pot tenir la societat civil per no deixar la garantia del dret exclusivament en mans de l’Estat, les empreses i el mercat, assegurant la perspectiva social de la seva protecció. D’altra banda s’hi indica que el dret d’ús mai es pot convertir en una obligació d’ús. En cap cas no es poden generar discriminacions a l’hora d’exercir drets i llibertats per no tenir o no voler tenir accés a Internet.\nAquestes conclusions van acompanyades d’un seguit de recomanacions d’actuació:\nPer la mateixa Taula del Tercer Sector per ser un actor d’incidència política i propostes legislatives, observatori dels avenços i retrocessos en el reconeixement del dret, actor pont entre el sector social i les iniciatives de drets digitals, promotora de l’apoderament digital, l’ús de tecnologies lliures i tecnoètiques, recopiladora de bones pràctiques, postular-se com a instrument per mancomunar assessorament jurídic i formació, ser un agent d’incidència davant les teleoperadores i facilitadora del desplegament de xarxa comunitària.\nPer la Taula i les entitats del tercer sector en tres eixos:\nAccions per enfortir el marc legal: accions a escala internacional en els Comitès de l’ONU vehiculant queixes individuals i presentant informes de la societat civil, amb les Relatories Especials de l’ONU aportant casos i convidant el Relator o Relatora a comparèixer al Parlament de Catalunya; a escala europea amb la interposició de demandes al Tribunal Europeu dels Drets Humans; a escala espanyola promovent el reconeixement en la Constitució, amb el desenvolupament normatiu de les lleis existents que impliquen reconeixements parcials (Llei Orgànica 3/2018, avantprojecte de llei general de telecomunicacions); en l’àmbit català explorant les possibilitats del marc legal i regulatori (articles 52 i 104.7 de l’Estatut, Codi de consum 22/2015, llei 24/2015, Carta Catalana de Drets Digitals); i finalment amb l’impuls d’accions judicials per incompliment que puguin crear jurisprudència o amb queixes al Síndic de Greuges i al Defensor del Poble.\nAccions relacionades amb polítiques públiques: aprofitant la iniciativa europea wifi4EU, impulsant la capacitació digital, passant d’un model privatiu a un procomú en les infraestructures (amb alguns referents impulsats per Guifi.net com la Xarxa GRETA a les Terres de l’Ebre), incidint en la redacció de la Carta Espanyola de Drets Digitals.\nAccions relacionades amb l’activitat del tercer sector social: perquè les entitats incideixin en la capacitació digital amb actuacions d’identificació i diagnòstic, definició de com ha de ser aquesta capacitació i què ha d’incloure, recopilació i elaboració de materials i promoció de tecnologies lliures i tecnoètiques; fent que la llengua no sigui una barrera facilitant la traducció de programari i les tecnologies lingüístiques lliures tant en català com en les llengües de les persones migrants que són ateses per entitats socials; promovent la reutilització de dispositius i el seu ús compartit vetllant per la creació de xarxes ciutadanes i per la protecció de la natura.\nPer les institucions públiques: reformant la Constitució per reconèixer i garantir el dret a internet; fer el desplegament normatiu de la Llei Orgànica 3/2018 per garantir el dret universal d’accés i el dret a l’educació digital i impulsant el Pla d’Accés reconegut en aquesta llei per superar la bretxa digital; incorporar a l’Avantprojecte de Llei General de Telecomunicacions el servei universal; tenir en compte les necessitats socials detectades en la Carta Espanyola de Drets Humans; Desenvolupar els articles de l’Estatut de Catalunya sobre els serveis d’accés universal; impulsar la capacitació digital des d’una perspectiva qualitativa i no quantitativa d’accessos per llar; sol·licitar el bo Wifi4eu per part dels municipis per instal·lar equipaments wifi gratuïts; utilitzar la infraestructura pública de fibra de forma compartida entre operadores i de forma comunitària com a xarxa procomuna.


Es convoquen els Premis d’Arquitectura de les Comarques de Girona 2019 | Bonart\nEs convoquen els Premis d’Arquitectura de les Comarques de Girona 2019\nLa Demarcació de Girona del Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC) convoca els Premis d’Arquitectura de les Comarques de Girona 2019 que arriben a la 22a edició. S’ha obert un portal web en el qual s’anirà actualitzant tota la informació que generin els premis en aquesta nova edició.\nEn aquest sentit, ja des del 1997, la Demarcació de Girona del COAC convoca anualment els Premis d’Arquitectura de les Comarques de Girona, donant valor a l’arquitectura realitzada en l’àmbit territorial de la Demarcació de Girona, per tal de mostrar la qualitat i el rigor dels professionals. Es poden presentar als premis obres que abordin diferents escales de treball, entorns i formes d’intervenció que s’adscriuran en una de les quatre categories següents: Arquitectures, Interiors, Paisatges i Efímers.\nL’objectiu és premiar les obres més significatives realitzades a qualsevol localització de les comarques gironines. Caldrà inscriure les obres en una de les quatre modalitats següents:\nA – Arquitectures: tota mena d’intervencions arquitectòniques tant d’edificis de nova planta, com de reformes i rehabilitacions d’edificis existents.\nB – Interiors: obres de reforma i obra nova on l’accent del projecte recaigui en el tractament de l’espai interior, independentment de la seva escala i tipologia.\nC – Paisatges: actuacions on l’exterior en sigui el protagonista, des dels jardins als parcs, així com intervencions urbanes a diferents escales, carrers, places i edificacions vinculades al tractament de l’espai exterior.\nD – Efímers: obres de durada limitada com exposicions, muntatges, escenografies.\nEl Jurat es reunirà presencialment durant els dies 14, 15 i 16 de març. Els criteris de valoració seran decisió del mateix jurat i es visitaran les obres que es considerin oportunes. L’organització es posarà en contacte amb els promotors per coordinar les visites del Jurat. Els autors i/o col•laboradors de les obres no hi podran assistir.\nEl Jurat atorgarà un Premi 22a edició per cada categoria: Arquitectures, Interiors, Paisatges, Efímers.\nS’atorgarà un Premi de l’opinió a l’obra més votada entre totes les obres presentades, que tindrà lloc a la sala “La Cova” de la Demarcació de Girona del COAC, a l’edifici de la Pia Almoina a Girona.\nA – Fitxa de participació (veure document adjunt)\nB – CD / DVD que contingui:\n1.- Arxiu del panell en format PDF DIN-A3 a 300 dpi de resolució. (pes màxim de l’arxiu – 5MB).\nC – Panell A1:\nLa composició del panell en format DIN-A1, la seva mecànica i la seva descripció precisa, juntament amb la fitxa de participació, es poden descarregar a l’adreça següent:\nEls participants es faran càrrec dels drets d’autor que pugui generar tot el material presentat i seran responsables d’haver obtingut l’autorització necessària per a presentar-se als premis per part dels propietaris, promotors, usuaris o d’aquells que tinguin drets legítims sobre l’obra i el material presentats. Així mateix, assumiran el cost de qualsevol reclamació o despesa en concepte de drets de propietat intel•lectual, de protecció del dret d’intimitat o en matèria de protecció de dades de caràcter personal derivades de la reproducció i l’explotació per part del COAC del material presentat.\nTots els participants autoritzen la Demarcació de Girona del COAC a organitzar les exposicions que podran viatjar, i a editar un catàleg amb les propostes presentades a concurs, així com a utilitzar-les per a la difusió dels Premis d’Arquitectura en aquesta i futures edicions, dins i fora de l’àmbit col•legial, tant en suport paper com en suport digital.\nLa Demarcació del COAC es reserva el dret d’utilitzar les imatges presentades per activitats de difusió d’àmbit cultural o de l’activitat col•legial en general. Així mateix, la Demarcació de Girona del COAC es reserva el dret a cedir el material presentat a aquells mitjans de comunicació que ho sol•licitin, sempre que es tracti de la difusió dels Premis d’Arquitectura de les Comarques de Girona.\nLa Demarcació de Girona del COAC amb la voluntat de fer una major difusió de les obres, es reserva el dret d’organitzar activitats, actes, una visita a les obres seleccionades i una visita a les obres premiades informant prèviament i demanant col•laboració als propietaris i autors.\nA la imatge, projecte presentat en els premis del 2012.\nEtiquetes: COAC · Premis d'Arquitectura de les Comarques de Girona 2019


VIGILI AMB ELS PAGARÉS! - GRUP SIMON ASSESSORS\nVIGILI AMB ELS PAGARÉS!\nVIGILI AMB ELS PAGARÉS! https://www.grupsimon.com/wp-content/uploads/2018/11/2024c-Pagare1.jpg 935 532 arluk arluk https://secure.gravatar.com/avatar/4bbb5a631580f29592f34aebd5ef494e?s=96&d=mm&r=g 26/09/2017 07/11/2018\nEl pagaré és un compromís de pagament pel qual una empresa o professional es compromet a pagar a una altra companyia o autònom una quantitat de diners especificada en una data determinada. Els pagarés permeten a les empreses ajornar, d’alguna manera, el pagament d’un producte o un servei per poder aconseguir liquiditat en aquest període. A més, gràcies al descompte de pagarés, és possible reduir el risc d’impagament, i avançar el cobrament d’aquest pagaré. Però vigili, cal saber els mecanismes de reclamació en el supòsit que no resulti atès al seu venciment.\nA l’hora d’acceptar un pagaré com a mètode de pagament, s’han de tenir en compte una sèrie de recomanacions per evitar riscos d’impagaments.\nEl pagaré és un compromís de pagament pel qual una empresa o professional es compromet a pagar a una altra companyia o autònom una quantitat de diners especificada en una data determinada. Els pagarés permeten a les empreses ajornar, d’alguna manera, el pagament d’un producte o un servei per poder aconseguir liquiditat en aquest període. A més, gràcies al descompte de pagarés, és possible reduir el risc d’impagament, i avançar el cobrament d’aquest pagaré.\nPerò vigili, cal conèixer els mecanismes de reclamació en el supòsit que no resulti atès al seu venciment.\nEls elements principals d’un pagaré són:\nEl signant del pagaré és qui subscriu una promesa de pagament futura\nEl prenedor és la persona designada en el benefici de la qual s’efectua aquesta promesa\nL’endossatari és la persona que rep el pagaré del prenedor per endós qui al seu torn el pot endossar; a l’últim d’ells se’l denomina forquilla\nL’avalador pot garantir el pagament del pagaré\nTotes les persones que emeten, endossen o avalen el pagaré, l’han de signar i mitjançant aquest acte realitzen una declaració de voluntat de tipus canviari que els vincula.\nEl pagaré és un títol formal i solemne, i ha de contenir determinades mencions exigits per la Llei canviaria i del xec. Aquests requisits són:\nLa denominació “pagaré” inserida en el propi text\nContenir una promesa pura i simple de pagar una quantitat determinada de diners\nIndicació del venciment de la data de pagament. Hi ha diverses alternatives: (i) data fixa; (ii) a un termini a comptar des de la data d’emissió (dies, mesos, anys); (iii) a la vista; (iv) a un termini a comptar des de la vista. En el supòsit que no es fixi una data, s’entendrà pagador a la vista\nLloc del pagament\nLloc i data de la signatura\nSignatura de l’emissor del pagaré. No s’exigeix el nom, sinó únicament la signatura que ha de ser manuscrita\nQuè fer en cas d’impagament?\nAmb caràcter previ a l’inici d’un procediment judicial, resulta aconsellable amb caràcter general contactar amb el deutor per intentar aconseguir un acord i així liquidar el deute. A títol d’exemple, es pot remetre un burofax o una carta certificada (recomanable amb justificant de recepció), informant de l’import del deute i del termini per al seu pagament, informant així mateix que en cas de rebutjar el pagament s’iniciarien accions judicials amb el perjudici dels costos i despeses que això implicaria al deutor.\nTambé resulta convenient efectuar un esbrinament patrimonial sobre la solvència del deutor (sigui persona física o jurídica), ja que no seria gaire efectiu interposar una acció judicial i encara que es produeixi una sentència favorable, l’absència de béns de titularitat del deutor faria impracticable el cobrament del deute, de manera que la pèrdua de temps i diners (pels honoraris de tercers que han d’intervenir en el procés judicial) suposaria l’assumpció d’un cost addicional al del propi deute.\nEn cas que les anteriors actuacions no donin resultat, cal acudir a la via judicial.\nEn el cas que el deute estigui documentat en un pagaré es pot seguir un procediment judicial específic –judici canviari- que és més ràpid i efectiu que els procediments declaratius (verbal o ordinari si supera 6.000 euros), o monitori quan existeixi un suport documental que acrediti el deute reclamat (factura, comanda, albarà, etc.).\nLa legítima forquilla d’un pagaré (usualment la persona o entitat que ha subministrat un bé o prestat un servei) té una acció de tipus processal específica per exigir judicialment el seu pagament enfront del signant del pagaré i, eventualment, enfront d’altres obligats canviaris, que es basa exclusivament en el propi títol (pagaré). Aquesta acció es denomina canviària, i s’exigeix la presentació del títol i no és necessària cap altra al·legació sobre el substrat de la relació existent entre les parts, en existir en el propi pagaré una promesa incondicional de pagament.\nL’acció canviària es pot dirigir contra les següents persones:\ncontra el signant i els seus avalistes (acció directa)\nde retorn contra els endossants i els seus avalistes\nÉs important ressenyar que ambdues accions –directa i de retorn- es poden exercitar de forma conjunta. D’aquesta forma, un aspecte que la jurisprudència ha ratificat consisteix que la forquilla del pagaré pot reclamar l’import íntegre del pagaré a qualsevol de les persones que haguessin posat la seva signatura en el pagaré canviari pel mer fet de constar la signatura.\nLa quantia reclamable té els següents conceptes: (i) el nominal del pagaré; (ii) l’interès meritat des de la data de venciment del pagaré al tipus d’interès legal incrementat en dos punts percentuals i (iii) despeses del protest, comunicacions i d’altres que es puguin acreditar directament relacionats amb l’impagament del pagaré.\nQuant als terminis per interposar l’acció canviària, s’ha de distingir:\nl’acció directa contra el signant que hagi d’abonar el pagaré és de 3 anys des de la data de venciment\nper a l’acció de retorn contra els endossants i avalistes, el termini d’exercici és d’1 any des de la data de protest o declaració equivalent\nen el cas que l’acció de retorn s’exerceixi per un endossant contra els altres, l’acció de retorn té un termini de 6 mesos a comptar des de la data de reemborsament del pagaré


Conferència d’Empar Marco – Socarrats\nConferència d’Empar Marco\nPer Socarrats30 octubre, 2017 Sense comentaris\nÀ Punt, l’espai públic de comunicació valencià\nEmpar Marco presenta À Punt a Vila-real, de la mà de Socarrats\nL a sala gran d’un dels escenaris de la cultura a Vila-real, la Casa dels Mundina, va tornar a completar tot l’aforament, a causa de l’interés suscitat per la conferència que havia de pronunciar-se: «À Punt, l’espai públic de comunicació valencià», a càrrec de la directora general de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, Empar Marco.\nOrganitzada per l’Assocciació Cultural Socarrats (amb la col·laboració de les regidories de Cultura i Educació de l’Ajuntament de Vila-real i de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport) la sessió es va iniciar amb les paraules de benvinguda del president de Socarrats, Fermí Font, el qual va destacar la rellevància del tema i de la protagonista de l’acte, responsable de portar a terme una tasca tan esperada pels valencians i les valencianes, que de fa temps han manifestat la necessitat de disposar d’uns mitjans públics de ràdio i televisió, des de fa anys absents.\nEl presentador de l’acte i encarregat d’introduir el tema a tractar, Abel Campos, periodista vila-realenc conegut pels seus treballs mediambientals en l’etapa anterior de la televisió autonòmica i pels premis rebuts en aquest àmbit, va prendre la paraula en segon lloc, per fer referència explícita a l’alt component d’actualitat en què es troba el motiu de la proposta. Directament va al·ludir al moment present, perquè plana sobre el Consell Rector de la Corporació l’amenaça de l’Associació de Periodistes, en referència al procés de contractació laboral. Amb aquest apunt breu, va passar a fer un repàs de la seua experiència personal en la professió, des del lema «desitjos i records». Un dels seus desitjos era que la nova RTVV siga de qualitat i en valencià, i que «no es tornen a repetir més Maries Abradelos». Quan va començar com a periodista, el valencià era també una qüestió sense resoldre, deixant en el record de tothom la famosa «llista negra» de paraules, d’Amadeu Fabregat. Campos reivindicava novament la garantia que el mitjà en vies de construcció siga en valencià, afegit a la condició de l’especialització dels professionals.\nTambé en to reivindicatiu va demanar la igualtat de tracte en els tres punts territorials per part dels dirigents de l’ens, rebutjant la possibilitat d’una gestió centralista. Fent ús d’una combinació de relats molt suggestiva, va cedir la paraula a la conferenciant, entre l’evocació de les desfetes culminades pel tancament de Canal 9 i els desitjos emotius sobre l’oportunitat que s’albira amb el nou model comunicatiu públic.\nEmpar Marco va iniciar el seu discurs agafant el fil argumental del presentador i confirmant que la programació es farà en valencià. Continuà explicant que el sector que més exigeix l’inici de les emissions és el dels pares i mares d’escolars i el dels mestres. Per a les zones castellanoparlants serà (com també n’era abans), en molts casos, l’únic contacte habitual que els xiquets i xiquetes tindran amb el valencià.\nTambé es va referir Marco al fet que l’entorn comunicatiu i social ha canviat, per tant, no s’està treballant només per obrir una ràdio i una televisió, sinó per obrir un espai públic de comunicació, per això apareixerà contingut en web, en xarxes socials, etc. Els instruments que es crearan, afirmava, esdevindran «un lloc on trobar-nos», com a suport a la necessitat d’un país que cal cohesionar.\nUna altre aspecte que va apuntar és el treball que es porta a terme en continguts transmèdia, unit a la negociació amb les empreses que produiran materials per a la corporació. Una relació, apuntava Marco, que anirà més enllà d’una senzilla relació empresarial per necessitat, sinó que es pretén que els materials creats estiguen disponibles al servei públic. Han de complir amb la llei, amb la llengua, amb les cartes de valors, amb els compromisos laborals. La programació infantil i juvenil ha de disposar de materials específics, programes en valencià i programes en anglés amb intenció formativa. I en aquest àmbit dels destinataris més joves, anunciava que també es faran materials per a les aplicacions que dominen les franges d’edat més receptives a aquestes eines electròniques, els joves.\nEn referència als sectors socials, va assegurar que seran rigorosos i respectuosos amb les minories. Són conscients que no poden fallar i reconeixia que serà complicat que la gent confie de nou en l’apartat de la informació, tanmateix ja es treballa per garantir que els mitjans siguen dignes del servei que volen donar. No es preveuen, en l’organigrama, els càrrecs de directors de mitjans, sinó de directors d’àrea i una redacció unida i única, que és la línia cap a on caminen els millors mitjans comunicatius del món. Va voler deixar clares algunes accions que afecten els professionals: hauran de reciclar-se, tecnològicament i lingüísticament. I es farà possible un espai comú, on podran conviure tots els professionals junts.\nA les acaballes del discurs, Empar Marco va empatitzar amb els assistents en anunciar que tothom estava pendent de la gran pregunta: «quan comencen a emetre?» La resposta, molt immediata: a la primavera de 2018. Al desembre de l’any en curs començarà a emetre la ràdio (ara ja en proves). També s’obrirà una pàgina web, que encara no serà la definitiva, però ja incorporarà continguts infantils, sèries, contacontes…, entre altres coses.\nJustificava els marges d’espera per causes legals diverses i per l’estat en què s’han trobat els recursos i les instal·lacions de Burjassot, sense oblidar el complicat procés de les contractacions de personal, provisionalment en una borsa de treball on s’han presentat 11.000 persones, dins d’un sistema d’adjudicacions que necessita el seu temps. De fet, va remarcar, en l’etapa anterior es va crear la llei l’any 1984 i van començar les emissions cinc anys més tard.\nVa tancar la conferència amb un agraïment a l’associació Socarrats, per la invitació i l’oportunitat d’explicar les novetats i el treball que s’està realitzant, i va acabar amb un missatge compromés amb la qualitat i el prestigi, «ningú vol que repetim alguns continguts anteriors, han de ser nous, no volem passar més vergonya dels nostres mitjans públics». I va apostar perquè després d’un temps d’À Punt en funcionament, ningú desitjarà que l’espai comunicatiu valencià es torne a tancar.\nEmpar Marco va arribar a Vila-real acompanyada de la subdirectora d’Informatius, Esperança Camps. L’epíleg de l’acte va estar protagonitzat per les intervencions del públic, que van animar la directora general en el camí de l’èxit. El president de l’associació convocant, Fermí Font, va posar el punt final des del reconeixement simbòlic a Empar Marco, amb un obsequi emblema de l’entitat, un socarrat valencià elaborat artesanalment. Entre els assistents, que ocupaven tota la sal, van fer presència el secretari segon de la mesa de les Corts Valencianes, Marc Pallarés, regidors de diverses àrees de l’Ajuntament de Vila-real i bona part del món cultural de la ciutat.\nVila-real, novembre 2017


El Girona presenta uns números per salvar-se - Diari de Girona\nEl Girona presenta uns números per salvar-se\nEn l'última dècada, només un equip que comptava amb 27 punts després de 24 jornades, l'Eibar, va acabar la Lliga entre els tres darrers llocs de la classificació\ncarles rosell girona 22.02.2019 | 00:39\nÀlex Granell, durant l'últim partit a Montilivi, davant l'Osca. MARC MARTI\nÀlex Granell, durant l'últim partit a Montilivi, davant l'Osca.\nFa una setmana, abans de ressuscitar al Santiago Bernabéu amb una balsàmica victòria que fa veure el futur d'una altra manera, Juanpe Ramírez compareixia davant els mitjans de comunicació per explicar que el Girona, després d'una temporada i mitja rendint per sobre de les expectatives, s'havia instal·lat a la seva «realitat». Tenint en compte la història, envergadura econòmica i el potencial de la plantilla, aquesta realitat de la qual parlava el central canari no és pas cap altra que la de lluitar per sobreviure a la Primera Divisió. Sense fixar-se cotes més altes ni somiar amb Europa. Patir i sumar per mirar d'evitar el temut descens. Res més. Allò que, precisament i durant més d'un any, l'equip havia aconseguit esquivar i mirar-s'ho des de la distància, trencant amb tota mena de registres i guanyant-se el respecte i alhora l'admiració d'uns i altres. Tard o d'hora havia de passar i ara ha arribat el moment. Malgrat l'1-2 del Bernabéu, un resultat històric, la lluita de l'equip és la mateixa. Instal·lat a la part baixa i a prop del descens, salvar-se és l'única fita. També ho era l'any passat, però la inèrcia va ser tan positiva que la «realitat» de Juanpe no va gosar ni treure el cap. Ara bé, amb 27 punts passades 24 jornades, tampoc es pot dir que el botí sigui dolent. Ni molt menys. Està clar que la salvació serà més cara que en les últimes temporades tot veient com rendeixen els equips de la part baixa de la classificació, però els precedents juguen a favor dels gironins. Ara només els falta fer bé la feina.\nCada any, la història canvia. Cada temporada és un món. Però agafant com a mostra la darrera dècada, una cosa ha quedat clara: només hi ha un equip que, amb els idèntics punts que l'actual Girona passades 24 jornades, acabaria la Lliga ocupant una de les últimes tres places a la taula classificatòria. Es tracta de l'Eibar 14/15. En la seva primera experiència a l'elit, va signar una primera volta excel·lent, però es va desinflar, i de quina manera, en el segon tram del calendari. Sota la batuta de Gaizka Garitano, l'actual entrenador de l'Athletic, va plantar-se a l'equador del curs en vuitena posició i amb 27 punts. Curiosament, els mateixos que ara té el Girona d'Eusebio. Ara bé, durant tota la segona volta només en va ser capaç de sumar 8 més. Va perdre 15 dels últims 19 partits i, amb 35 punts, acabaria tercer per la cua. Si es va salvar, va ser perquè un descens administratiu va enviar l'Elx a Segona i va mantenir l'Eibar a Primera. Una carambola. Això sí, el seu és l'únic cas d'aquesta darrera dècada; cap altre equip que ha tingut 27 punts passats 24 jornades, ha acabat baixant. Així s'hi han trobat l'Espanyol (17/18), Granada (13/14), Reial Societat (11/12), Màlaga (09/10), Espanyol (09/10) i l'Sporting (08/09). Tots ells acabarien evitant les places de descens. Serà també el destí dels gironins?\nEl que és evident és que aquest tram final de campionat no tindrà res a veure amb el de l'any anterior. La lluita serà una altra. El Girona de Pablo Machín també tenia com a punt de partida l'objectiu de la permanència, però el seu excel·lent rendiment el va fer somiar amb Europa. Les realitats d'un i altre equip no tenen res a veure, sobretot si se'ls compara a aquestes alçades de la pel·lícula. No hi ha color. Amb Eusebio, a dia d'avui, s'han sumat 27 punts, s'ocupa la quinzena posició i el descens es troba a 4 punts. Un any enrere, el Girona era setè, tenia 34 punts i el perill estava a un món de distància: 16 punts. També s'havien marcat uns quants gols més que no pas ara (34 de llavors pels actuals 25) i se n'encaixaven menys: 30 per 34. Això vol dir que, dotze mesos enrere, s'havien sumat 7 punts més. Tot plegat, perquè amb Machín l'equip havia aconseguit tres victòries més i havia perdut un partit menys.\nAquell Girona es va salvar a l'abril i, arribant just de benzina, va veure com el somni europeu s'esvaïa amb el pas de les últimes jornades. Ara, hi va arribar tranquil. El present és diferent. Feia molt mala pinta després de perdre amb el cuer, l'Osca, i d'enllaçar deu jornades sense conèixer la victòria. Però l'1-2 de diumenge, i més perquè va ser al Bernabéu, ha canviat les coses. La «realitat» és la mateixa. Però el got és torna a veure més ple que no pas buit.


Una rosa a la bastida - Premis d'Arquitectura\nLes “intervencions efímeres” han existit sempre a les ciutats.\nRes de nou. Han estat utilitzades per celebrar, adornar i embellir un espai i un temps concret.\nFlors, banderoles, torxes, catifes…, en parets, finestres, portes i carrers, servien per expressar una celebració col·lectiva de benvinguda, de festeig, d’alegria.\nImaginem – perquè no? – l’esforç constant per celebrar la vida a la ciutat. Qualsevol excusa és vàlida: una façana per a restaurar, un carrer per a arranjar, una bastida…\nLa rosa a la bastida ha estat una intervenció on “l’excusa” ha estat la bastida d’una casa del segle XVI en reformes.\nUna bastida que omple la visual de la Porta Rufina, una de les portes principals de la muralla medieval de Girona.\nUna rosa desproporcionada que dóna lloc a un trompe l’oeil. Diferents punts de visió donen multitud de percepcions de colors i perspectives:\n– Catifa de vellut com a símbol de celebració.\n– Rosa tímida que surt entre mitgeres. Contraposició de la fredor de les pedres a la sensualitat de la rosa.\n– Cor d’una rosa en tot el seu esplendor d’atracció centrípet. El joc òptic des de les escales de Sant Domènec la uneix visualment a la torre de la Catedral, símbol històric del “cor del poble”.\nQuè millor que l’efímer de la intervenció d’una rosa vermella per unir-se a aquest cor ara i avui; aprendre de la memòria històrica per embellir i transformar les nostres ciutats en espais lúdics, per contemplar i viure. Així sí que valen les excuses!\nArranjar una façana, un carrer, una bastida.\nAjuntament de Girona - Caiba SA\nAnna Noguera César Lucadamo Mònica Sans


1a jornada de les fases prèvies de Terres de l'Ebre\nDarrera actualització el 02 Febrer 2015\nEl dissabte 31 de gener es va disputar a Roquetes (Baix Ebre) la primera jornada del Campionat de Catalunya d’edats d’escacs fase de les Terres de l’Ebre. Van aplegar-s’hi més de 90 xiquets i xiquetes d’entre 7 i 14 anys que van jugar dues partides, d’un total de vuit, que es disputaran al llarg de campionat.\nVista general de la sala de joc de Roquetes.\nEls xiquets i xiquetes s’han inscrit pels seus col·legis o bé, si estan federats, pels clubs d’escacs on competeixen. Els jugadors sub-16 i sub-18 s’incorporaran més endavant, ja que el seu torneig és d’abast provincial. Les pròximes partides seran a Batea (Terra Alta), Móra d’Ebre (Ribera d’Ebre) i Masdenverge (Montsià).\nAquest campionat d’edats està organitzat pel Consell Esportiu de les Terres de l’Ebre amb conveni amb la Federació Catalana d’Escacs, i són un esport més de tots els que organitza la UCEC (Unió de Consells Esportius de Catalunya) en el sí dels Jocs Esportius Escolars de Catalunya, que cada curs mobilitzen centenars d'esportistes d’arreu del nostre territori.\nEsportistes jugant a la 1a jornada del campionat.\nEncara és aviat per veure qui poden ser els favorits per aquest torneig d’edats, però només veient les dues primeres rondes ja es pot afirmar que el nivell ha pujat exponencialment respecte la temporada anterior, fet que fa palès i demostra el treball en els clubs i col·legis de les Terres de l’Ebre amb els més menuts.


Tens ganes de conèixer com treballa la companyia Els Pirates Teatre?\nIntensiu d’interpretació avançada que permet treballar amb la companyia Els Pirates Teatre. Tant amb el seu material com amb la seva manera d’investigar-lo i transitar-lo.\nEls Pirates Teatre celebra els seus 20 anys d’existència aquesta temporada. Amb gairebé 30 espectacles a l’esquena, les seves produccions tenen una entitat pròpia caracteritzada per la barreja de diferents disciplines i la gran presència d’humor, música, fregolisme i joc escènic. Entre els seus espectacles hi trobem des d’adaptacions d’obres de Shakespeare, Molière, Pere Calders o Joan Brossa, fins a espectacles de creació pròpia. Durant la seva trajectòria, Els Pirates han mostrat en escena la seva admiració pel passat, sense oblidar el seu compromís amb l’actualitat.\nActualment, la companyia està formada per 15 membres de diferents disciplines artístiques que inclouen la direcció, la interpretació, el moviment, la composició musical, l’escenografia, el figurinisme i la gestió cultural.\nI des de fa gairebé 10 anys, han estat els encarregats de donar vida a El Maldà, on es respira la seva essència des del primer dia.\nEls seus últims espectacles són La Setena Porta (2021), Boira A Les Orelles (2021), Les Feres de Shakespeare (2021), entre moltes d’altres produccions i espectacles.\n> del 14 al 30 de març\n> dilluns i dimecres de 17:30h a 21:30h


S.O.S D'URGÈNCIA!!!!! HEM DE SEGUIR LLUITANT PER CONSERVAR EL PATRIMONI DE SITGES: EL PUNT, 20 de JUNY de 2010\nNotícia publicada a El Punt, avui 20 de juny de 2010.\nL'inici de la remodelació dels museus de Sitges no frena les veus crítiques\nUna plataforma ciutadana que qüestiona el projecte aconsegueix 600 signatures de suport\nLes obres de remodelació dels museus de la façana marítima de Sitges ja han començat, però un col·lectiu de ciutadans no perd l'esperança que el projecte es revisi. Amb més de 600 signatures de suport, la plataforma popular per a la defensa i la conservació del poble de Sitges manté la seva lluita contra la instal·lació d'una galeria de vidre a la façana marítima del Museu Maricel; si pels impulsors de la reforma, finançada per la Diputació, el Ministeri de Foment i l'Ajuntament, aquesta és l'única solució per fer accessible els museus, per la plataforma és necessària una restauració, però l'actual projecte «és un atemptat contra el patrimoni».\nAmb una inversió que inicialment arribava als 10 milions d'euros però que finalment serà més baixa, el projecte de restauració, condicionament i remodelació del Museu Maricel de Mar, Can Rocamora i Museu Cau Ferrat pretén posar al dia uns equipaments culturals essencials per al municipi. La falta de reformes durant les darreres dècades i el fet que el mar estigui en contacte amb una de les façanes dels museus fan més que necessari el projecte, segons les administracions. A més, cal adaptar a les actuals normatives de seguretat i accessibilitat els tres edificis.\nSegons el Consorci del Patrimoni de Sitges, el projecte, a més de restaurar els equipaments, comportarà obrir al públic més espais; un exemple són la planta baixa i el primer pis de la Casa Rocamora, que fins ara eren utilitzats com a magatzem i taller de restauració dels museus, i que amb les obres passaran a ser el vestíbul de la institució que donarà accés al Cau Ferrat i al Museu Maricel.\nLa novetat més vistosa i, a la vegada, polèmica, serà la instal·lació d'una galeria de vidre amb rampes a la façana marítima del Museu Maricel. El col·lectiu de ciutadans crítics amb el projecte assegura que la nova instal·lació canviarà radicalment la fesomia de la façana, i demana una solució alternativa, que implicaria la construcció d'una rampa interior més petita. La plataforma es queixa, però, de la falta d'interès per tenir en compte altres opinions. «No han tingut cap interès a reunir-se amb nosaltres», assegura la portaveu del col·lectiu, la historiadora Beli Artigas. La plataforma, que ja ha aconseguit més de 600 signatures de suport, deixa clar que la «restauració és necessària», però «una altra cosa és la remodelació», que, segons el col·lectiu, és «il·legal i està fora de qualsevol llei de conservació del patrimoni».\nAixí, aquest grup de ciutadans demana que si es refà tota la façana marítima dels equipaments ha de seguir l'estètica de principi del segle XX amb la qual van ser dissenyats, sense incorporar-hi nous elements que «trenquin totalment el paisatge sitgetà». La plataforma també reivindica la conservació de la Casa Rocamora, situada entre els museus Cau Ferrat i Maricel.\nTot i que les obres als museus van començar a principi de juny, el col·lectiu crític no perd l'esperança que el projecte es revisi.- «Seguirem lluitant, i arribarem fins a les últimes», assegura Beli Artigas. Una de les darreres accions de la plataforma ha estat adreçar-se a la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Jordi, que hauria elaborat un informe desfavorable a la reforma actual, segons Artigas.\nEl Museu Cau Ferrat, màxim símbol del modernisme que Santiago Rusiñol va portar a la vila, el Museu Maricel i la Casa Rocamora es troben en un dels indrets més privilegiats de Sitges, el Racó de la Calma, al carrer Fonollar. Amb el mar a un costat i el Palau Maricel a l'altre, l'entorn és un autèntic pol d'atracció per als visitants del municipi. Els museus estaran tancats durant dos anys; mentrestant, 135 peces del Maricel s'exhibeixen a la parròquia de Sant Bartomeu mitjançant visites guiades.\nPel que fa a les crítiques, el Consorci del Patrimoni de Sitges i el mateix Ajuntament sempre han recordat que la reforma compleix la legalitat. El projecte, elaborat per l'arquitecte Emili Hernández-Cros, té l'informe tècnic favorable del departament d'Urbanisme de l'Ajuntament i el vistiplau de la comissió territorial de Patrimoni Cultural de Barcelona, segons el consorci.\nPublicat per VOLEM EL NOSTRE SITGES a 6/20/2010 07:35:00 p. m.\nAnònim 21 de juny de 2010, a les 13:47\nCrec que som un pais que estem perdent la nostra història front a una modernitat mal entesa, Som un pais que fem una festa perquè tanquem un museu i ens quedem tant amples.\nPer aixó crec que aquesta plataforma vostra ha d'acollir el sentiment de la gent que creiem que nosaltres som els reponsables de mantenir allò que els nostres avantpassats ens han deixat.\nPer aixó ànim.\nEn dos anys a Catalunya s'han tancat vora de set museus per reformar-los o traslladar-los sense saber com n\nPenedesfera 23 de juny de 2010, a les 8:20\nUs comunico que el setmanari L’Extra ha recomanat el vostre bloc, seleccionat entre els més llegits i valorats del Portal de la Penedesfera www.penedesfera.cat, la comunitat de blocaires de l'Anoia, l'Alt i el Baix Penedès i el Garraf.


La Sala de Graus de l'Escola Politècnica Superior (EPS) de la Universitat de Lleida (UdL) ha estat l'escenari escollit per presentar un prototip d'assistent personal robòtic (APR) amb un disseny humanoide.\nEl projecte, desenvolupat en el marc de la càtedra Indra-Fundación Adecco de Tecnologies Accessibles, permet a l'usuari desplaçar el robot per l'oficina a través del seu telèfon mòbil o una tauleta amb connexió a Internet per "veure" els companys i conversar amb ells i facilitar que les persones amb discapacitat motriu puguin, des de casa, estar connectades amb el seu lloc de treball.\nAmb una autonomia tècnica de sis hores en funcionament continu i un pes de 30 quilos, l'APR integra tecnologies procedents de camps tan diversos com els telèfons d'última generació, la visió artificial, la interacció robot-màquina i les xarxes informàtiques.\nEntre els reptes abordats per l'equip, destaquen el disseny del sistema motriu perquè el moviment del robot sigui àgil i dinàmic en un entorn d'oficina; el disseny mecànic del sistema; la definició i implementació del control de desplaçament; i el sistema de telecontrol. A més, els investigadors de la UdL -encapçalats pel professor Jordi Palacín- han implementat un mecanisme de seguretat en el robot que l'obliga a detenir-se en cas de preveure una col·lisió imminent amb una persona o objecte, tot i que l'usuari l'ordeni avançar i en un futur proper també es podrà controlar mitjançant el ratolí virtual Headmouse de la UdL, amb gestos facials i moviments del cap.\nL'acte de presentació, ha estat presidit pel rector de la Universitat de Lleida, Roberto Fernández i hi han participat el director d'Indra a Catalunya, Manel Brufau, el president de la Fundación Adecco, José María Echevarría, el director de l'Escola Politècnica Superior, Francesc Giné i el director del Grup de REcerca en Robòtica i processat de Senyal, Jordi Palacín.