fallas - Finalitza el curs de gestió de la comunicació fallera de Junta Central Fallera\nFinalitza el curs de gestió de la comunicació fallera de Junta Central Fallera\nEscrit a 31 Octubre 2020 .\nLa Delegació de Comunicació destaca que l'exposat en les dues jornades de xerrades "ha sigut d'utilitat per als responsables de comunicació de les comissions"\nAquest dissabte, el Centre Cultural i Esportiu La Petxina de València ha acollit la segona jornada del curs de gestió de la Comunicació Fallera, organitzat per la Delegació de Comunicació de Junta Central Fallera. Unes 70 persones de més de 40 comissions s'han donat cita en una iniciativa que pretén donar les eines necessàries als i les responsables de comunicació de les comissions falleres.\nLa primera xerrada d'aquesta segona jornada ha estat "Ús del llenguatge no sexista", impartida per la periodista i coautora del Manual d’Estil per al Tractament de la Violència Masclista i el Llenguatge Inclusiu als Mitjans de Comunicació de la Unió de Periodistes, Anna Gimeno, qui ha destacat la importància de l'ús del llenguatge no sexista "perquè construeix una realitat i una manera de veure el món". A més, ha celebrat que les Falles "han fet avanços i estan posant en valor la igualtat i l’ús del llenguatge inclusiu". No obstant això, ha apuntat que el llenguatge sexista "silencia les dones, invisibilitza la seua presència i contribueix a assolir la cultura masclista i amb ella la desigualtat i la discriminació".\nLa segona xerrada, dividida en tres blocs, s'ha centrat en el llenguatge inclusiu, i ha estat protagonitzada per Aitor Orozco (Fundación Osga Reintegra), Paz Vila (Federación Helix) i Miguel Ibor (director ONCE Alzira) i Regina Bonet. Tots quatre han abogat en la importància d'adequar el missatge al receptor perquè, segons han advertit, "amb una mateixa paraula podem integrar i excloure". Així, han explicat maneres de fer la informació accessible a les persones sordes, cegues i sordcegues, com subtítols o codis QR. "No som 'víctimes de', hem de llevar-nos eixe costum. Culturalment o socialment, ens costa molt establir uns nous criteris a l'hora d'expressar-nos adequadament", han remarcat.\nEl marc legal de la comunicació també ha tingut el seu espai al curs de gestió de la Comunicació Fallera de Junta Central Fallera. Així, a la tercera xerrada, l'assessor de protecció de dades de JCF, Rafa Martínez Corchero, ha explorat la part legal de la comunicació.\nFinalment, l'última xerrada ha estat la "Comunicació fallera 2.0", dividida en dos parts. La primera d'elles ha estat impartida pel delegat de Comunicació de JCF, Emilio Pacho, i el secretari de Comunicació de JCF, Nacho Fuertes, els qui han explicat a les comissions la Comunicació de Junta Central Fallera, així com els seus objectius, estratègies, planificació i organització de grans esdeveniments. Els dos han remarcat la importància de tindre una bona organització amb tot l’equip que gestiona la comunicació i les xarxes a les comissions. “Les xarxes són un treball de fons”, han assenyalat. En la segona part de la xerrada, Amparo Martí, Pepa Gómez i Olga Salguero han abastat la comunicació fallera des del punt de vista de les comissions. Així, han afirmat que la comunicació "ha de solucionar problemes, no generar-los" i han apuntat que "l'estratègia és la clau, tant del projecte de la falla com d'allò que contem".


Actualitat billarística Octubre '09\n-Catalonia Pool Festival: + info: www.cataloniapoolfestival.com\nContinuem amb els classificatoris a bon ritme, encara hi ha molts jugadors catalans “a la parra”, tornant de Illa de Man us puc explicar que allà ho tenen tot molt clar, vindran els 30 sèniors del Legends Tour, o sigui els monstres del passat, que encara tenen molta corda, també estan confirmant les places des de Anglaterra, Gales, Irlanda del Nord, República de Irlanda, Gibraltar, França i la més nodrida de Escòcia, uns 60 jugadors i jugadores que a Man han arrasat en gairebé tots els campionats.\nLa que més il·lusió m’ha fet de moment és dels nostres amics sud-africans que no s’ho volen perdre, farem tot el possible per facilitar-los el viatge.\nTambé el nou campió d’Europa Andy Lucas ha confirmat la seva presència junt amb la seva dona Shona, que també juga una estona llarga. Molts altres cracks s’aniran afegint, us aniré avançant els seus noms.\nLES DATES AL FINAL DEL MAIL AMIC LECTOR\n-Suposo que ja saps què és el Catalonia Pool Festival, si encara no ho saps fes una ullada al lloc web: www.cataloniapoolfestival.com , l’estem construint però cada dia té més continguts.\n-L’objectiu dels classificatoris és facilitar la inscripció a tots els jugadors i jugadores del món mundial que tinguin interès en participar en el CPF.\n-Tens la opció de reservar la teva plaça i no jugar cap classificatori, (100€ abans 30-11-09 + 199€ abans 30-1-2010), o bé reservar-la i jugar classificatoris igualment, també pots jugar els classificatoris i esperar al novembre per a fer la reserva i finalment tens l’opció sudoku, que és no fer res.\nActualitat billarística Setembre '09\nAmb les piles carregades de nou i amb més ganes que mai, tornem de vacances amb la intenció de seguir oferint les millors competicions als jugadors de billar anglès i de snooker. Cada edició de la Superlliga o de la Lliga Individual ha estat seguida per més jugadors i ha millorat l’anterior, els que ens heu fet confiança des del inici en podeu donar fe, ara ens hem proposat fer-la encara més grossa i amb el vostre suport esperem avançar cap a un repte impossible d’imaginar anys enrere, organitzar un festival internacional a casa nostre.\n-El Catalonia Pool Festival és una oportunitat de conviure i aprendre amb els millors jugadors i jugadores del món, en un lloc incomparable, a un preu ridícul i amb unes condicions que afavoreixen la participació de tot aquell que no s’ho vulgui perdre, tot això molt a prop de casa.\nA veure si m’explico, durant una setmana allotjament en apartaments rodejats de natura, amb qui vulguis compartir-lo, amb esmorzar, dinar i sopar inclòs i taules obertes tots els dies per 299€ per persona, què et sembla?\nSorteig de Snooker Trials 09 al Mobi\nAquí trobareu l'arxiu adjunt per descarregar.\nLliurament de trofeigs Campionats d'Hivern 09\nIulian Dragomir, Oriol Ortega, Xavi Otero, Jordi Aran i Daniel Daquilema\nActualitat billarística Juliol 09\nSuperlliga 09: Adéu Kafka, hola Kenzo: Dissabte passat ens vàrem acomiadar del Kafka, el popular local del passeig ha sucumbit a la pressió inmobiliaria, malgrat tot quan una porta es tanca una altre s’obre i els companys del Kafka ja estan bastint un nou local ben a prop, us informarem de l’inauguració quan ho tinguin enllestit.\nA partir de la jornada 13 els equips Kafka losers, Panathikafkos i Kalimist jugaran els seus partits com a locals en el Kenzo, amb ritme caribeny, mojitos i bon billar a la carretera de Terrassa 210 de Sabadell.\n-Altres canvis: El capità del Atuqtimporta té nou telèfon 644267976 i el Hot-Balls estrena capità, és en Sergio i el seu telèfon 666986610, ambós al grup A.\nActualitat de Snooker estiu 2009\nSnooker Trials al Mobi: El joc del snooker és la modalitat reina del billar, tal com va dir en Raymond Ceulemans (Déu nostre senyor del billar francès) després de practicar-lo durant uns anys, curiosament el billar anglès va néixer com una adaptació de les taules de snooker amb mides més reduïdes.\nJugar a snooker una hora per setmana et fa millorar en molts aspectes el teu joc, especialment la posició del cos i les boles llargues, a més de l’estratègia de partida i el joc defensiu, llavors perquè no jugues a snooker?\nActualitat billarística Juny 2009\n-Lliurament de trofeigs Superlliga 08: La festeta de la repu va ser un éxit, si et vas quedar sense DVD el trobaràs a les nostres botiguetes del Mobi i del Pool 27. Les fotos de la fase final les trobaràs a la web d’aquí a uns dies.\nVàrem entregar el poster al Tomás i va estar molt content, més de seixanta dedicatòries hi havia finalment, la millor notícia és que ens va despedir desde la porta de l’hospital, amb cadira de rodes però molt millorat i animat.\n-Superlliga 09: Després del més de Maig, el millor en la història del Barça i el pitjor de la Superlliga (buf!) tornem a la normalitat, els resultats totals i individuals aniran sortint aquesta setmana, els individuals d’aquest any incorporen un coeficient de correcció en el supòsit que un jugador de categoria inferior guanyi a un de categoria superior, espero que us agradi.\nEntrega de trofeigs de la Superlliga 08 a la República, divendres 22 de Maig a les 20h.\n- El proper divendres dia 22 es celebra el lliurament de trofeigs de l’edició 2008 de la Superlliga, en aquella edició van prendre part 220 jugadors d’arreu de Catalunya, amb victòria final de l’equip Nou Carioca de Sabadell, gràcies al suport de Jam servei tècnic, l’equip campió viatjarà a l’Illa de Man el proper Setembre.\nA partir de les 6 de la tarda dos dels millors jugadors catalans, Lluís Cubero i Aram Bernaus defensaran la taula per parelles, amb premi per a qui els hi guanyi una partida, això ens serveix d’escalfament per als més matiners.\n-L’acte de lliurament es farà a les 20:15h i consta de les següents parts:\nActualitat Billarística Maig 09\n-Lliga Individual 2009: Les fotos de la fase final ja estan penjades a la web, a l’apartat Lliga individual edició 2009, ja pots remenar, val la pena.\n-Superlliga 2008: El dia 22 de Maig a les 20:30h a la República, farem l’entrega de trofeigs de la Superlliga passada, com sempre plantarem la taula al mig del local i desde les 18h els més atrevits podreu jugar per parelles contra dos màquines, amb premi per a qui aconsegueixi guanyar-los.\nFarem pujar als tres primers equips classificats en la fase prèvia de cada grup i als quatre millors equips de la fase final, presentarem el DVD de les finals que us agradarà molt i com cada any la Impossible Superleague Band ens delectarà amb un concert en directe, amb això i el sorteig de tac i funda suposo que ja en tindràs prou, no t’ho perdis!


Informes Uni� Europea - 2012\nActualització setmanal Men� general\nLlistats anteriors any 2012\nProjecte de reglamentació - DesembreRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de desembre.\nProjecte de reglamentació - NovembreRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de novembre.\nProjecte de reglamentació - OctubreRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de octubre.\nProjecte de reglamentació - SetembreRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de setembre.\nProjecte de reglamentació - JuliolRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de juliol.\nProjecte de reglamentació - JunyRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de juny.\nProjecte de reglamentació - MaigRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de maig.\nProjecte de reglamentació - AbrilRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes d'abril. Projecte de reglamentació - MarçRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de març. Projecte de reglamentació - FebrerRelació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de febrer. Projecte de reglamentació - Gener Relació dels Projectes de reglaments tècnics i dels reglaments relatius als serveis de la Societat de la Informació notificats a la Comissió Europea en el marc del procediment de la Directiva 98/34/CE pels Estats membres de la Comissió Europea i de la EFTA durant el mes de gener.


ESCULTURA: LA DANAIDE, D’AUGUSTE RODIN | La Bellesa Blog Cultural ESCULTURA: LA DANAIDE, D’AUGUSTE RODIN – La Bellesa Blog Cultural\nLa danaide, d’August Rodin.\nVista des del cantó contrari.\nAugust Rodin (1840-1917) va ser un important escultor francès que encara que va viure en els temps de l’impressionisme, estilísticament es movia en el més pur academicisme.\nVa dedicar una gran part dels seus primers anys com escultor a estudiar anatomia. Els coneixements que en va adquirir li van valdre en més d’una ocasió l’enveja d’escultors més grans i reconeguts que ell. Així, va ser molt cèlebre l’escàndol que es va muntar en relació a la seva escultura L’edat del bronze de la que, a causa de la seva perfecció, es va dir que els motllos havien sigut extrets directament del cos del model i no de l’argila feta per l’artista, com cal fer. Rodin va demostrar que no havia sigut així i que la perfecció de l’obra es devia exclusivament a la seva capacitat artística.\nLes escultures de Rodin es van dividir en dues línies diferents: a la primera l’anomenava “alimentària” perquè era l’escultura decorativa que li servia com mitjà de vida. La segona era més transgressora i transcendent i a ella pertanyen obres de gran format com Els burgesos de Calais o el Monument a Balzac.\nLa seva filosofia artística es basava en que l’escultor no havia de ser un esclau del model sinó a l’inrevés: l’artista escollia amb la seva sensibilitat, l’objecte a representar i a través de la seva imaginació l’havia de modificar per crear així una imatge totalment nova. Es per això que les seves figures no tenen una lógica anatòmica estricta en quant a proporcions doncs aquestes depenen de les exigències del sentiment que ha volgut plasmar. Si ell va estudiar anatomia, va ser per utilitzar el cos humà com eina d’expressió de sentiments.\nAquestes idees las va plasmar en la seva obra més important, les figures de Les portes de l’infern que en un principi van ser pensades per un suposat museu d’arts decoratives a París que finalment no es va acabar de completar. Les figures tenien com tema l’infern de Dante Alighieri i en elles Rodin va ubicar alguns passatges del llibre utilitzant com narració els cossos dels personatges involucrats.\nUna de les figures de Les portes de l’infern havia de ser Danaide. Es una d’aquelles escultures que expressen desesperació i abandonament a la mort. Rodin es serveix aquí d’un llenguatge formal que presenta las figures abatudes i abstretes, però amb la càrrega sensual que podem trobar en bona part de la seva obra.\nLa peça, realitzada l’any 1885, va ser exclosa finalment de la versió definitiva de Les Portes de l’infern, així que va ser comprada pel Museu de Luxemburg, de París, institució dedicada a obres d’artistes vius.\nL’obra és una adaptació del tema mitològic sobre les filles de Dànau, conegudes com Danaides, que van ser obligades a omplir d’aigua un barril sense fons en càstig per haver matat els seus marits la nit de bodes.\nEn l’obra, Rodin ressalta especialment la corba de l’esquena i el coll. En lloc de representar la danaide en l’acte d’intentar omplir el barril sense fons, tal com es feia a la iconografia convencional, representa la desesperació que l’aclapara en adonar-se’n de la inutilitat i de l’absurd de la seva feina i, exhausta, recolza el cap sobre el seu braç mentre plora desconsoladament i la seva cabellera es barreja amb l’aigua que li ha caigut del gerro amb el que tractava sense sentit d’omplir el barril.\nQui vulgui veure l’original d’aquesta escultura haurà de viatjar fins a París doncs es troba exposada al Museu Rodin de la capital francesa.\nEl gran mestre francès Auguste Rodin. Per saber més d’ell cliqueu aquí


eskalades al ripolles: 22/09/2020\nFinalment, després de dos estius seguits donant pel cul per anar a fer aquesta via, he aconseguit que algú m'hi acompanyés. "Ascension vers une étoile" no és un viote, però pel que havia anat llegint i escoltant pensava que seria una jornada bestial. Buenu... el pateo per les pistes d'esquí és força monòton, després el tram de bosc està guapo i el tram de tartera, pues mitja paciència. La via és molt maca, però pensava que ho seria més, el grau estava convençut que estaria collat, doncs també vaig errar, la roca pensava que seria excel·lent, i tot i que és molt bona, hi ha algun microones a punt de fer un doble carpat, Però bé, en definitiva una bona jornada de pateo i escalada. Via totalment recomenable fer-la un cop a la vida, més no crec.\nPer arribar a peu de via nosaltres vàrem deixar el cotxe al pàrquing d'Eina. Al fons surt una pista que hem seguit fins arribar al Pla du Cambre d'Aze, després hem pujat per la pista "Petite fontaine" fins al final, on surt un camí que aproximadament a uns 100 metres s'estreny, sembla que comença a pujar, doncs hem de deixar-lo per anar a la dreta, trobarem un camí que va guanyant alçada pel mig del bosc, en alguns llocs es perd, però si esteu atents el tornareu a trobar. Arriba un moment que ja comença a la tartera, trobareu que hi ha fites a l'esquerra i a la dreta. Teniu que seguir per la dreta. El camí va cercant la part més factible de la tartera fins el peu de via. Cal comptar 1,30 des del pàrquing.\nUn cop a peu de via em lligo les cordes i em calço. En Fonts li sembla perfecte, però en Pepins rondina una mica. Tiro amunt fins a R1. Arribada a reunió molt guapa i fotogènica. Roca i equipament excel·lent.\nJo iniciant la via.\nEls petates arribant a R1.\nEl segon llarg també el faig jo. Per qué? Pues por que yo lo valgo, y punto pelota. Llarg amb un inici molt guapo però amb uns pasos lletjos arribant a la R2 que es fa en un pi molt gros, gairebé tant gran com el meu culaco.\nEl tercer llarg el també tiro jo de primer ja que estic força animat perquè no he patit gens als altres dos. La primera assegurança està bastant enlaire i poso el tòtem blau que després trec. Una mica més amunt hi ha un pas rabiós on torno a posar el tòtem. Després es relaxa, i girem l'esperó de la dreta per anar a buscar una placa (tram molt guapo), per tornar a entrar al diedre ple de blocs que ens estan esperant ansiosos per simular al comandant T. J. King Kong a "El teléfono rojo".\nEn T. J. King Kong.\nJo a l'inici del L3.\nEn Pepins i jo al fons.\nEn Fonts a la placa del L3.\nL'últim llarg és força xorra i és ben bé per fer el cim de l'agulla. Nosaltres vàrem pujar tots tres al cim, però és molt millor montar el top-rope i baixar a R3 perquè és molt incòmode.\nEn Pepins i jo a R4.\nEn Fonts i jo a R4.\nPer baixar ho vàrem fer en tres ràpels: de R4 a R3, de R3 a R2. I des de R2 a terra. Però si munteu el top, us estalviareu temps, feina i mal d'esquena.\nPues ja està tot dit canalla. Potser recordar que tot i que la via està equipada no és ni per principants, o això crec jo, ni de plaisir, ja que està hi ha algun tram que si caus et pots cardar un bon lletot.\nPublicat per Sergi Martínez a 20:24 Cap comentari:


L'acte se celebrarà en el centre d'innovació Las Naves, de 9.30 a 12.00 hores, i es podrà continuar en línia en directe prèvia inscripció en missionsvalencia.eu\nL'Ajuntament de València, a través de València Clima i Energia i el centre d'innovació Las Naves, presentaran dimecres que ve 9 de juny la primera missió d'innovació dins de l'estratègia Missions València 2030: València Ciutat Neutra. Una missió l'objectiu de la qual és que València tinga 3 barris o pobles climàticament neutres abans de 2030.\nAmb aquesta iniciativa, València impulsarà i desplegarà els treballs necessaris per a postular-se com a candidata a ser una de les cent ciutats europees seleccionades dins de la missió europea '100 ciutats europees neutres abans de 2030 per (i per a) la ciutadania', tal com va aprovar el Ple de l'Ajuntament de València el passat 25 de febrer amb el suport del govern municipal (Compromís-PSPV), i de PP i Ciudadanos per part de l'oposició. Es tracta de la primera de les Missions València 2030.\nValència Ciutat Neutra part de la premissa que mitigar els efectes del canvi climàtic és un dels reptes per a la humanitat, amb el que és necessari accelerar les transformacions per a donar resposta a una situació d'emergència climàtica. Les ciutats estan cridades a exercir un paper crucial en ser responsables del 72% de les emissions globals i poder arribar a aglutinar fins al 80% de la població mundial en 2050.\nCarlos Galiana, ha explicat que “creiem que la innovació és un viatge col·lectiu i aconseguir una missió com aquesta no serà únicament responsabilitat de l'Administració, per això necessitem la participació de les 4 hèlices: el sector públic, el privat, l'Acadèmia i la societat civil. Per això és tan important en aquesta missió el paper de les organitzacions ambaixadores de Missions València 2030”.\nAlejandro Ramon, regidor d'Emergència Climàtica i Transició Energètica, ha manifestat que “la situació d'emergència climàtica requereix que actuem de manera urgent per a reduir les nostres emissions i adaptar-nos al canvi climàtic. L'única manera d'aconseguir una ciutat neutra és mitjançant l'acció conjunta i ambiciosa de tota la societat, per això volem informar i empoderar a la ciutadania perquè participen en aquesta missió amb nosaltres”.\nL'acte se celebrarà en el centre d'innovació Las Naves, de 9.30 a 12.00 hores, i es podrà continuar en línia en directe prèvia inscripció en missionsvalencia.eu. L'esdeveniment comptarà amb la participació de la ministra per a la Transició Ecològica del Govern d'Espanya, Teresa Ribera; la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, Mireia Mollà; i l'alcalde de València, Joan Ribó.\nDins de la programació prevista hi haurà dues conferències inspiradores: “El paper de les ciutats a l'Europa descarbonizada” de Claire Roumet (directora de Energy Cities) i “Missió Europea 100 ciutats climàticament neutres” de Kirsten Dunlop (CEO de EIT Climate KIC).\nPosteriorment se celebrarà un diàleg des del territori en el qual es presentarà el paper de València per a convertir-se en una de les primeres ciutats d'Europa a ser climàticament neutres. En ell participaran Jordi Peris, coordinador d'Estratègies Urbanes de l'Ajuntament de València; Celsa Monrós, Directora General de Canvi Climàtic de la Generalitat Valenciana; i Carlos Sánchez, Director-Gerent de la Fundació València Clima i Energia de l'Ajuntament de València.\nA més, se celebrarà una taula d'organitzacions ambaixadores de la missió amb la presència de Patricio Carpena, responsable de RSE de Mercadona; Marcos Lacruz, president de AVAESEN; Tomás Gómez, director de l'Institut d'Enginyeria Energètica; i Julio Huerta, coordinador de la Fundació Horta Sud. La periodista Mª Josep Picó moderarà la discussió al voltant del paper que han de jugar les diferents entitats i sectors de la ciutat a aconseguir una ciutat neutra en 2030.\nFinalment, Alejandro Ramon, regidor d'Emergència Climàtica i Transició Energètica, presentarà el llançament d'una convocatòria internacional per a projectes orientats a la missió València Ciutat Neutra i a la qual es destinaran els 100.000 euros que l'any passat va guanyar València per quedar entre les 6 ciutats finalistes en la Capital Europea de la Innovació.


Tradició - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Tradicions)\nAquest article tracta sobre Tradició com a coneixements, costums o creences que es transmeten. Si cerqueu Tradició en dret civil, vegeu «Tradició (dret civil)».\nPer tradició, encara es parla informalment de cavalls de vapor per mesurar la potència dels motors dels vehicles actuals, tot i que ja no es moguin amb tracció animal ni amb màquines de vapor.\nLa tradició és el conjunt de coneixements, costums i creences que es transmeten de generació en generació per considerar-se d'alt valor per a la pròpia cultura. En un sentit laxe, es pot considerar tradició qualsevol esdeveniment repetit al llarg del temps, com una festa o aspectes de protocol. Tota tradició és inventada. Les recopilacions són subjectives en el que es tria i en com es mostra.\nLa tradició es pot transmetre verbalment, a partir de relats i normes ensenyades als infants, o bé a partir d'actes comunitaris d'elevat simbolisme. La tradició en la tècnica, la tecnologia i l'art, així com en altres camps empírics i basts en l'experiència, es basa en l'acció conjunta, i pot incloure mestres o mares o àvies o fer-se de manera horitzontal, d'igual a igual en experiència i prestigi. És particularment important a l'arquitectura, la gastronomia, la dansa, les arts decoratives, la caça i de la pesca, el ioga, la jardineria i l'agricultura, l'elaboració de vi i la de cervesa, i molts altres camps.\nExisteixen diferents tipus de tradicions, com la tradició oral, l'escrita, la literària, la històrica, la filosòfica, la ideològica, la de valors, la política (de govern propi o la de recel envers el poder central, per exemple), la industrial, la cultural o la folklòrica. La tradició pot no constar d'una codificació escrita (vegeu norma no escrita) i és anònima. Una tradició pot ser popular o erudita. També pot ser local o remota, com per exemple la dels trobadors catalans i occitans invocada per Rubiols i els seus seguidors.\n2 Invenció de la tradició\n3 Construcció d'una tradició\n4 Tradició a l'art i la cultura\n5 Seguir, modificar o oblidar una tradició\n6 Diferència entre costum i tradició\nEl mot llatí tradere significa "entregar"\nEl mot en català "tradició" prové del llatí tradere, que significa "entregar". Segons el diccionari català-valencià-balear, el mot és pres del llatí traditiōne, que ja tenia el mateix significat. Alguns autors afirmen que l'arrel traditio ja evoca la idea de transmetre, concretament l'acte de transmetre, mentre que el significat actual de "tradició" posa més èmfasi en el contingut que es transmet que no pas a l'acte o al fet que hi hagi una transmissió.\nLa tradició transmet alguna cosa del passat que al present és rebuda com una herència. Implica, doncs, l'existència d'almenys dues persones. La persona o les persones que la reben tenen també un paper actiu, ja que no la rebutgen sinó que li donen un valor, l'accepten i li reconeixen el caràcter de "tradició". És a dir, que el que es transmet és cultural i subjectiu. Perquè sigui tradició cal també que perduri a la mortalitat de la transmissora. Una tradició, en aquest paper d'herència del passat, consolida el vincle comunitari o la identitat d'un grup d'individus al llarg del temps. Per això, una tradició no només s'inscriu en una societat i cultura, en un grup de població, sinó també en un període, una temporalitat, un devenir.\nInvenció de la tradició[modifica]\nLa tradició dels estampats escocesos propis de cada clan, que apareix per exemple a pel·lícules ambientades en èpoques passades i pot semblar més antiga, va néixer al segle XIX\nArticle principal: Invenció de la tradició\nLa invenció de la tradició és un concepte que es pot utilitzar per comprendre les utilitzacions ideològiques del passat i els usos polítics de la memòria i la commemoració. Popularitzada per Eric Hobsbawm i Terence Ranger, proposa que moltes de les tradicions que poden semblar o que pretesament són antigues, en realitat s'han forjat recentment, sovint com a resposta a una nova situació o un temps de crisi. Tenen un bagatge simbòlic i miren d'obtenir una certa legitimitat pel fet de venir des del passat.\nConstrucció d'una tradició[modifica]\nEls tradicionals canelons de Sant Esteve es fan amb carn rostida als països catalanoparlants\nPer autors com, per exemple, Carles Batlle, tota tradició és, per definició, una tradició inventada. Implica una visió del passat i una del futur. El seu establiment té a veure amb una ideologia i una cultura, per tant poden contribuir a fer que certs privilegis i injustícies siguin percebuts com a naturals, poden alimentar actituds fonamentalistes i ajudar a legitimitzar oligarquies, per exemple. S'usa per tenir models als quals poder-se identificar o almenys reconéixer-hi, per continuar, per revisar o per transgredir. La tradició pot ser generadora de creativitat i ja només el fet de reconéixer una tradició pot generar inquietud creativa.\nLa creació de la tradició consisteix en un conjunt de relacions recíproques per mitjà de les quals la història s'escriu i es reescriu. Sigui nova o antiga, una tradició ho és depenent de que alguna persona en vulgui ser receptora, la consideri tradició (en cas contrari, no serà res) i la perpetuï. Cal almenys una persona que la proposi però un consens per la majoria del grup, que pot acceptar la decisió per diferents motius, com per exemple, raonament, impacte emocional, obligació per la força i la violència, per estimació d'algú que ho segueix o proposa, per diners o interès econòmic, per hàbit o costum. De vegades s'ha usat per a apropiar-se de tot allò que és popular. Una tradició popular pot ser valorada perquè el seu capital simbòlic representi la veu col·lectiva d'estaments populars, i també pot voler ser controlada institucionalment, "domesticada".\nUna tradició pot ser progressivament potenciada oesquerra|thumb bé marginada. Pot considerar-se legítima o manipulada i corrompuda i, independentment d'això, pot ser usada en benefici propi. Pot ser reformada i pot evolucionar de manera conscient o inconscient, voluntària o involuntària, alhora que evoluciona un grup o societat. També pot ser rescatada, en una actitud nostàlgica o interessada. Pot ser elogiada o vituperada per ser quelcom que es perd amb la modernitat. Per exemple, a la il·lustració, l'autoritat de la raó natural condemnava la tradició.\nTradició a l'art i la cultura[modifica]\nEl romanticisme és un exemple de moviment que va voler trencar els valors estètics tradicionals. Alguns autors polèmics o no legitimats a la seva època, amb el temps han esdevingut part de la tradició cultural occidental.\nArticles principals: Cànon estètic i Postmodernitat\nLa cultura occidental és humanista. Aquesta cultura és normativa, o canònica, amb una tendència a idealitzar les obres i la bellesa en funció d'unes normes, o cànons estètics, basades en la tradició. Es caracteritza també pel seu alt grau d'exigència en jutjar la qualitat d'una creació artística o cultural, comparant-la amb aquests ideals. Així, només el pas del temps permet que pugui ser reconeguda, valorada i admesa dins de la tradició.\nUna conseqüència n'és que no totes les persones poden estar en disposició de reconèixer els valors i gaudir de les obres considerades més importants, establint-se d'aquesta manera una jerarquia entre persones "cultes" i les que no ho són. Alguns moviments consideren que la cultura és fràgil i vulnerable, i que la tradició n'és un tresor heretat. Dins d'aquests grups n'hi ha que entenen que una manera de protegir la cultura és la difusió de la tradició cultural de manera massiva a través de les generacions, per exemple mitjançant les escoles i centres educatius.\nD'altra banda, paradoxalment, cal tenir present que a Europa la cultura popular es relaciona també amb la tradició, popular, en aquest cas, i el folklore. Aquesta cultura popular està idealitzada i, juntament amb la concepció tradicionalista que se'n té, produeix una forta incapacitat per reconèixer el valor del llegat cultural i recuperar la tradició.\nSeguir, modificar o oblidar una tradició[modifica]\nArticle principal: Tradicionalisme\nLa tradició representa una autoritat, però no cal seguir-la sempre cegament. Una vegada coneguda una tradició, sigui científica, tècnica, estètica o de qualsevol altra mena, hi ha diversos comportaments i actituds alternatives, tant a nivell individual, personal, com col·lectiu, d'una comunitat. En cada cas, i en qualsevol moment, es pot seguir amb la tradició, sense qüestionar-la o havent-ho fet, tal qual i indefinidament. Això en algun moment pot presentar conflictes basats en el fet que la persona o comunitat evolucioni i aquesta tradició no.\nNo permetre evolucionar a la persona o comunitat, a causa de la tradició, també causa conflictes i, finalment, si es decideix fer evolucionar la tradició, també, pot ser pres com una heretgia i una traïció, les persones més puristes o conservadores poden no estar d'acord amb les més trencadores o innovadores, altres persones voldran modificacions encara més radicals i fins i tot hi ha l'opció de deixar de costat la tradició.\nDiferència entre costum i tradició[modifica]\nLa tradició de celebrar els aniversaris de naixement de persones estimades pot estar associada o no al costum de fer regals\nArticle principal: Costum\nLes tradicions i els costums estan estretament lligats, sovint estan associats però són coses diferents. Totes dues afecten grups poblacionals i es transmeten al llarg del temps. Un costum ho és a nivell d'una població, d'una regió o d'un altre grup geogràfic formal i establert, emtre que una tradició també pot ser familiar. Les tradicions il·lustren la història d'aquestes, famílies, grups o pobles, passant forçosament, per ser considerada tradició, de generació en generació. Les tradicions són ideologies, pensaments, simbologies i actituds emocionals que envolten l'aplicació concreta dels costums en els fets. Els costums són pràctiques concretes que reprodueixen i conserven els mateixos comportaments i hàbits antics d'un grup.\nLa tradició catalana. Foment de Pietat Catalana, 1924, (català)\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Carole Dely, La tradition, entre fidélité et trahison, Faculté des Lettres de l'Université de Presov, conferència-assaig publicat a la revista Sens Public, 13 pàgs., 27 d'octubre de 2007 (francès)\n↑ Eric Hobsbawm i Terence Ranger, The Invention of Tradition, Cambridge University Press, 1983, ISBN 0521246458 (anglès)\n↑ Francesc Foguet i Boreu, Núria Santamaria, La revolució teatral dels setanta, editorial Punctum, 2010, ISBN 9788493737153 (català)\n↑ 4,0 4,1 Sobre les influències, la tradició i altres ansietats, editorial Punctum, 2011, ISBN 9788493925260 (català)\n↑ Gerard Vilar i Roca, Hermeneutica i estructuralisme, editorial UOC. ISBN 9788484298229 (català)\n↑ 6,0 6,1 6,2 Jordi Busquet, La cultura, editorial UOC, 2006, ISBN 9788497885270 (català)\n↑ 7,0 7,1 François Dosse, Història. Entre la ciència i el relat, edicions Universitat de València, 2001, ISBN 9788437051376 (català)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tradició&oldid=25913236»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 gen 2021 a les 17:02.


Salut declara 30.833 nous contagis, amb 119 ingressats menys La República\nSalut declara 30.833 nous contagis, amb 119 ingressats menys\nEl risc de rebrot s’enfila 316 punts i supera els 5.000 i l’Rt creix fins a l’1,19, amb cap mort\nProfessionals sanitaris atenen malalts de coronavirus a l'Hospital Clínic. Imatge publicada el 16 d'abril del 2020\nRegió sanitària de Barcelona ciutat: el 30,71% de les proves, positives\nA la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià del Besòs, hi ha 6.141 nous positius en les darreres hores, i el número total de confirmats per PCR o TA des de l’inici de la pandèmia se situa en 358.533, xifra que s’eleva a 385.218 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 7.635 persones, cap més en les últimes 24 hores.\nEl risc de rebrot puja 237 punts, a 4.808, i l’Rt puja a 1,19 (+0,03). La incidència a set dies és de 2.141. El 30,71% de les proves que es fan surten positives. A la regió hi ha 441 pacients ingressats (-9).\nRegió metropolitana nord: 8.524 nous casos i 23 pacients menys als hospitals (694)\nLa regió metropolitana nord suma 410.931 casos confirmats per PCR/TA des de l’inici de la pandèmia (+8.524) i 435.912 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia, el territori ha registrat 5.531 morts, cap més.\nEl risc de rebrot puja a 5.416 (+348) i la velocitat de propagació augmenta fins a 1,20, cinc centèsimes més. La incidència a set dies és de 2.432. El 28,04% de les proves que es fan surten positives. A la regió hi ha 694 pacients ingressats, 23 menys en les últimes 24 hores.\nRegió metropolitana sud: l’Rt puja sis centèsimes a 1,17\nLa regió metropolitana sud suma 277.796 casos confirmats per PCR o TA, 5.433 més. En total són 291.859 amb totes les proves. Les persones que han mort per coronavirus en aquesta regió són 4.244, cap més en les últimes 24 hores.\nEl risc de rebrot puja 356 punts, fins a 5.175, i la velocitat de propagació ho fa sis centèsimes, fins a 1,17. El 28,27% de les proves que es fan surten positives. La incidència acumulada a set dies se situa en 2.369. A la regió hi ha 395 pacients ingressats, 17 menys que en el darrer balanç.\nCamp de Tarragona: El 28,55% de les proves, positives\nAl Camp de Tarragona s’han registrat 103.657 casos confirmats per PCR o test d’antígens, 2.055 més. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre de casos acumulats des de l’inici de la pandèmia és de 105.863. En aquesta regió han mort des de l’inici de la pandèmia 1.263 persones, cap més.\nEl risc de rebrot puja 362 punts, fins a 4.237, i l’Rt puja sis centèsimes, fins a 1,19. La incidència a 7 dies se situa en 1.938. L’índex de positivitat de les proves diagnòstiques és de 28,55%. En aquesta regió hi ha 154 pacients ingressats, quatre menys que en l’últim balanç.\nTerres de l’Ebre: pugen Rt i risc de rebrot\nLa regió sanitària de les Terres de l’Ebre acumula, des de l’inici de la pandèmia, 29.017 casos confirmats per PCR o TA, 560 més que en el balanç anterior, i 29.561 si es tenen en compte totes les proves. En aquesta regió han mort 212 persones des de l’inici de la pandèmia, cap més respecte l’últim balanç.\nEl risc de rebrot puja fins a 4.433 (+315) i l’Rt s’incrementa sis centèsimes, i ara és d’1,15. La incidència a 7 dies és de 2.053. El 24,25% de les proves que es fan surten positives. A la regió hi ha 45 persones ingressades, quatre menys que en el balanç anterior.\nRegió de Lleida: 1.345 nous positius\nA la regió sanitària de Lleida hi ha acumulats des de l’inici de la pandèmia 78.420 casos confirmats per PCR/TA, 1.345 més. Són 80.371 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 764 persones han mort per coronavirus des de l’inici de la pandèmia, cap més de les declarades en les darreres hores.\nEl risc de rebrot puja a 4.907, 310 punts més, i la velocitat de propagació és d’1,26, quatre centèsimes més. La incidència a set dies és de 2.180. El 26,39% de les proves que es fan surten positives. A la regió hi ha 103 persones ingressades, quatre menys.\nA la regió sanitària de l’Alt Pirineu i Aran, hi ha acumulats des de l’inici de la pandèmia 14.543 casos confirmats per PCR/TA, 262 més. Són 15.011 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 171 persones han mort per coronavirus des de l’inici de la pandèmia, cap més en les darreres hores.\nRegió de Girona: 231 ingressats (-18)\nA la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR i TA acumulats són 175.421 (+3.515) i 179.889 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.430 persones, cap més des de l’últim recompte.\nEl risc de rebrot puja a 4.958 (+352) i l’Rt puja a 1,27, quatre centèsimes més. La incidència a set dies és de 2.190. El 30,06% de les proves que es fan surten positives. Hi ha 231 persones ingressades en aquesta regió, 18 menys que en l’anterior balanç.\nEl BBVA preveu un creixement de l’economia catalana del 5,7% el 2022 i del 5% el 2023\nFuncas eleva en més d’un punt la inflació mitjana anual prevista per al 2022, fins al 3,5%\nInterior va tornar a adjudicar a Iturri un contracte de Bombers anul·lat per un tribunal


Els talibans alliberen 380 presoners de presons a les províncies de Farah i Uruzgan\nPublicat 21/08/2021 18:15CET\nMINISTERIO DE DEFENSA DE AFGANISTÁN - Archivo\nEls talibans han alliberat 380 presos simpatitzants del moviment que estaven tancats en presons de les províncies de Farah i Uruzgan, d'acord amb la seva intenció de posar en llibertat tots els seus efectius que es trobaven en mans del Govern afganès abans de l'arribada dels insurgents a la capital, Kabul, la setmana passada.\nConcretament n'han alliberat 340 a Farah i 40 més en una presó d'Uruzgan, segons les fonts locals del canal Shamshad News, en línia amb la declaració que van formular fa dos dies en les quals van anunciar la seva intenció d'alliberar els qui consideren "presos polítics" a l'Afganistan, en relació amb els seus simpatitzants i combatents.\nL'alliberament d'aquests presos ha estat una pràctica habitual dels talibans des del començament fa dues setmanes de la seva fulgurant ofensiva per ensenyorir-se del país. Sense anar més lluny, diumenge passat van posar en llibertat més de 5.000 presos a la presó de l'antiga base aèria de Bagram, en el seu moment el gran centre de coordinació militar dels Estats Units a l'Afganistan.\nSegons fonts locals de l'agència oficial de notícies russa Sputnik, tots els presos d'aquesta presó van ser alliberats i es creu que entre ells també hi havia persones de l'organització jihadista Estat Islàmic.


Les Pungoles opina i viu: Vaja Valla!!\nL'Ajuntament de Sant Antoni de Vilamajor està instal.lant el nou vallat perimetral de les pistes municipals de tenis de Les Pungoles. És d'eperar que es repararan els desperfectes actuals del vallat de les pròpies pistes i l'enllumenat.\nTambé s'està vallant el camp poliesportiu per la banda dels contenidors de residus.\nLa finalitat d'aquest vallat serà controlar l'accés a les instal.lacions, per millorar i preservar el seu manteniment, i permetre un ús adequat. Aplaudim la mesura, desitjant que vagi acompanyat d'una millor gestió.


El blog de la Núria Masdéu: 10.2003\nManual de redacció ciberperiodística\nEi, a través de La Gazetta m'he assabentat que s'acaba de publicar un Manual de redacción ciberperiodística. Desconec si ja n'hi havia de publicats amb anterioritat, o si n'hi ha en català (qui el signa?).\nEn qualsevol cas, l'edita Ariel Comunicación, i el signa Javier Díaz Noci i Ramón Salaverría, vinculat a la Universitat de Navarra (jo en rebo les publicacions digitals BoletinBit i Boletín MMLab, totes dues sobre mitjans de comunicació, i internet).\nAquest post va ser originalment publicat a http://www.lacomunitat.net/blog.php?user=nuriamasdeu\nPublicat per Núria a 01:23 0 comentaris\nItalians... o nosaltres mateixos?\nEn Salvador Grifell, un dels primers a tenir blog, em va fer arribar aquesta URL http://www.kicken.com/funnyfiles2/www.kicken.com-berlusconi.swf, on podreu trobar-hi un petit muntatge en flash sobre el comportament dels italians respecte a la resta d'europeus, entenc que els del Nord, perquè, veient-ho...!!\nÉs per passar l'estona, i fer els dilluns un pèl més agradables!\nvolom 14/10/2003 03:09\nbonissim el flash\nPublicat per Núria a 23:47 0 comentaris\nAra que els mòbils fan de tot, sabeu què hi trobo a faltar? Em direu que és una tonteria, eh, però se'm va acudir un dia que m'hauria anat bé: que la pantalla, pitjant algun botó, es pogués convertir en mirall!\nPotser és una mica senyurita pèpins, però, mira, de tant en tant també faria servei! Com és que no s'hi ha pensat mai? Misteris de l'evolució... ;-)\nPer cert, enhorabona als que us esteu currant lacomunitat.net!! Les millores van molt bé! Endavant!!\nkarleskop 07/10/2003 09:05\nGracies, continuarem anant endevant i oferin més coses\nJoan07eu 07/10/2003 22:46\nhostia, ara he llegit l'apunt de la Nuria i despres el comentari del Karleskop i no entenia re... ara la comunitat fabrica mòbils amb un espill? xD Seria una bona idea mira, encara que seria més sencill q la carcasa a la part de darrera portes el mirall... no? És curios q no ho hagin inventat... bé, ho hem inventat ara, pero no tenim manera de fabricar-ho xD\nsomni 13/10/2003 18:58\nhmm curios Nomes un matis, si el creessim nosaltres, el mirall seria aixo, un mirall. Si ho fan les empreses que es dediquen al negoci li dirien "ultra-mirror-multimedia" i tot i que exactament seria el mateix que el nostre faria que el mobil s'encaris tot el possible i mes, pero a partir de llavors tenir un mobil amb mirall seria guay o 'cool'.\nJo es que em vaig quedar en la idea que els mobils servien per trucar i d'aqui no em treieu\nma 13/11/2003 11:31\nsomni, no em treguis el rellotge-alarme-cronometre ni la calculadora del mobil!\nmcalpena 09/12/2003 21:06\nPor sierto, no se si per mòbil, però per a Palm si que existeix un programa així, et deixa la pantalla negra i fa com de mirall. La pu**** és que no recordo exactament com es diu (black screen? mirror screen? un altre nom?)ni on el vaig veure. Suggereixo una cerca www.palmgear.com o www.tucows.com Sort!\nPublicat per Núria a 00:22 0 comentaris\nAlgú coneix algun blog català d'algun professor de periodisme? D'algun professor especialment interessat pel tema digital, que estigui al tanto del que s'hi cou, que hi treballi...? Sabeu si hi ha algun blog català tipus 'Poynter online', però a la catalana?... Merci!\nkarleskop 06/10/2003 16:54\npues jo no tinc coneixament de cap, pero es una bona idea. Ja hi comentari a un amic profesor que treballa mab xtec si hi ha quelcom de smeblant.\nnuriamasdeu 07/10/2003 00:09\nok, continua la recerca!\nnuriamasdeu 07/10/2003 00:12\nvull dir, que continuem la recerca, a veure si uns o altres tenim sort! (ara rellegint-ho semblava com a molt imperatiu, oi?)\nPublicat per Núria a 23:42 0 comentaris\nDissabte 4 a les 18h a Colom (Barcelona)?\nEl juny passat centenars de persones van anar un dia en concret, a una hora determinada, a la 9a planta de Macy's (Manhattan), a trobar-se al voltant de certa catifa. Van ser convocades per algú per Internet.\nDiuen que aquest és el naixement dels flash mobs, que són reunions convocades per Internet o mòbil per portar a terme una acció en concret.\nAlgú convoca tothom qui hi vulgui participar, aquest dissabte dia 4 d'octubre a les 6 de la tarda al peu del monument de Colom (Barcelona).\nA les 18:03 apuntar amb el dit igual que fa Colom.\nA les 18:05 fer dues voltes al voltant del monument fent l'indi.\nA les 18:07 cridar: "Que vénen els indis!" i dispersar-se.\nvolom 03/10/2003 01:39\nconta amb mi\nkarleskop 03/10/2003 01:43\nes bonisim aixó, si hem puc escapar vinc, pero fes corre la veu a d'altres llocs.\ncarlus 04/10/2003 20:25\nJa explicareu com a anat.\nJoan07eu 05/10/2003 23:04\nno gairé bé pel que es veu, ho explico al meu blog.\nma 26/10/2003 02:26\nno és el mateix anar a la 9a planta per veure una catifa que fer l'indi al mig d'una plaça. Deu ser cultural\nPublicat per Núria a 00:51 0 comentaris


Ferides obertes o com es dissecciona l’Amèrica més profunda|Blog Imagin\nOCI I VIATGES 27 September 2018\nHBO ja està recollint els elogis de crítica i públic de la sèrie Sharp Objects (en castellà, Heridas abiertas), la que sens dubte era una de les grans apostes de la cadena per al 2018. Potser ha passat una mica desapercebuda per al gran públic, perquè es va estrenar en ple estiu, quan les pulsacions dels serièfils són més baixes. Però no ens enganyem, Sharp Objects no és una sèrie adreçada a un públic massiu, és un gust adquirit que s’ha d’aprendre a assaborir a poc a poc.\nLa sèrie es basa en la novel·la homònima de Gillian Flynn, que compta les seves tres novel·les per adaptacions de gran èxit. Sense anar més lluny, l’última que ha publicat, Perduda, va ser adaptada pel gran mestre David Fincher i interpretada per Ben Affleck.\nEl thriller policíac està de moda, sobretot per la difusió que Netflix està fent de moltíssimes sèries d’aquesta mena, algunes de producció pròpia –com ara Mindhunter o Ozark– i d’altres en què només exerceix com a distribuïdora.\nI HBO ha fet el mateix amb Sharp Objects, que segueix perfectament els cànons de la nova novel·la negra. Un gènere renovat que aconsegueix adeptes cada dia i que s’allunya de la idea obsoleta que el gènere, mal anomenat policíac, és simplement una idea de polis i assassins. De fet, ja ho va aconseguir amb The Night Of, una de les millors sèries dels darrers anys.\nSi alguna cosa ens van ensenyar les novel·les que ens van arribar del fred, les novel·les representatives del nordic noir encapçalades per Stieg Larsson, és que la dimensió d’aquesta mena d’històries és molt més gran del que es pressuposava. La investigació policial es converteix ara en un mer vehicle per narrar un altre tipus d’arguments que interessen més a l’escriptor, però sobretot al lector i a l’audiència. Ara es parla de debilitats, sentiments, desitjos i frustracions, problemes sentimentals i familiars.\nSharp Objects és una història explicada\nen petites llambregades que sempre cremen.\nSharp Objects reuneix tot això i molt més, i potser suposa un pas més enllà de tot aquest nou moviment que estem comentant. Perquè ens endinsem en una atmosfera asfixiant que ens va atrapant i consumint, però ho fa amb una delicadesa subtil que gairebé passa desapercebuda. I per descomptat, amb una bellesa només a l’altura de les produccions amb el segell HBO. Sharp Objects és bella, brutalment bella, i de vegades fins i tot poètica, però amb una bellesa que també t’empresona i et talla.\nSinopsi de Sharp Objects\nLa sèrie és un domestic noir que ens explica que Camille Preaker, una reportera d’un diari que fa aigües i que viu en una gran ciutat, és enviada pel seu editor a cobrir uns misteriosos assassinats d’unes nenes al seu poble natal, Wind Gap.\nLa Camille s’haurà d’enfrontar a una dura investigació per descobrir si es tracta d’un assassí en sèrie i, alhora, haurà d’aconseguir frenar els fantasmes del passat que li demanen entrar a la seva torturada ment, que la va portar en la seva joventut a conèixer els inferns de centres psicològics i a viure episodis d’autolesions que encara ara marquen cada racó del seu cos. Ferides físiques i mentals que es pensava que tenia tancades, però que tornen a brotar després de reunir-se novament amb la seva mare a la casa familiar.\nL’enfrontament amb l’Adora, una mare de personalitat possessiva i amb un evident talant de maltractadora psicològica, posarà a prova la protagonista en el que suposa el punt fort de la sèrie. Està la Camille prou preparada per tornar a afrontar aquesta situació traumàtica?\nI tot això, amb el teló de fons d’un poble que continua ancorat al passat, en plena guerra secessionista i amb una repressió cultural que oprimeix les llibertats dels habitants, que busquen qualsevol sortida com a vàlvula d’escapament.\nEls estudiants que van a l’institut amb vestits púdics es converteixen en salvatges consumidors de drogues, i els ciutadans modèlics es destrossen el fetge a la barra del mar entre un cúmul d’infidelitats. A Wind Gap res no és el que sembla i l’atmosfera densa que emana dels carrers de la ciutat es va traslladant fins al sofà de casa nostra per crear-nos una sensació de tensió claustrofòbica.\nSharp Objects et succiona i és difícil mantenir-se\nallunyat del seu món quan t’hi has enganxat.\nPer descomptat, de tot això és responsable Jean-Marc Vallée, director de cintes tan interessants com la imprescindible Café de Flore, Dallas Buyer Club o C.R.A.Z.Y. Vallée es fa càrrec de la direcció dels vuit episodis que formen la sèrie i imprimeix la seva manera particular de veure el món en cada pla.\nPer exemple, són magistrals els flashbacks que ens mostren els turments interns de la protagonista, a mode de records fugaços que la transporten a moments traumàtics de la infància. Plans fugaços que imiten els pensaments que tots tenim en fraccions de segons quan una situació ens evoca a una altra.\nI espectaculars són, per descomptat, les tres actrius que suporten la càrrega més gran de la narració. D’elles són les millors escenes de la sèrie, sobretot quan totes tres comparteixen un mateix pla. No podem deixar d’esmentar la resta d’un repartiment coral en què els ciutadans del poble ens recorden en tot moment que als Estats Units encara hi ha ferides sense cicatritzar.\nAdams és meravellosa, fa una actuació com si fos una ferida oberta,\ndesprés que el dany hagi estat provocat però abans que comenci a fer mal,\nabans que la sang comenci a brotar.\nAmy Adams, l’actriu de moda que tant et pot interpretar Lois Lane en el reboot de la franquícia Superman com posar-se a la pell de personatges tan complexos com el de la doctora Louise Banks a Arrival (La llegada), és la gran protagonista i mostra el seu talent cada vegada que apareix a la pantalla. Tot un encert d’HBO que suma un nou membre de l’start system de Hollywood a les seves produccions, com ja va fer amb actors com Anthony Hopkins, Ed Harris, Woody Harrelson o Matthew McConaughey.\nTambé s’ha de destacar la matriarca de la família i cacic de tot el poble, l’Adora, interpretada per una sensacional Patricia Clarkson, així com la refrescant Eliza Scanlen, que recorda la femme fatal vestida d’adolescent que un dia va poder ser Lilli Simmons (Banshee, True Detective).\nEn definitiva, una sèrie rodona de vuit episodis amb un ritme pausat i una fotografia excepcional. HBO sembla que torna a apostar pel gènere negre de qualitat. Després de l’emissió de la magnífica Sharp Objects, ja ens té ansiosos de veure la que serà la tercera temporada d’una de les seves sèries franquícia, True Detective, que sembla que tornarà als orígens segons el primer avançament de la sèrie i que es podrà veure el 2019. És evident, doncs, que el gènere negre ha tornat, i ho ha fet per quedar-se.\nSi ets dels que no pot viure sense el setè art, recorda que amb imaginBank pots aconseguir entrades de cinema per 6,50 € a les sales Yelmo i Kinépolis i, a més, tens un descompte especial a RakutenTV perquè no paris de veure sèries.


El petroli continua la carrera alcista i el barril de Brent bat rècords històrics superant els 72 dòlars\nLa tensió internacional que està generant el programa nuclear iranià està afectant el preu del petroli, ja que l'Iran n'és un dels principals productors del món. Dimarts, la cotització del cru ha tornat a marcar un nou màxim històric. El barril del tipus Brent, el de referència a Europa, s'ha arribat a cotitzar per sobre dels 72 dòlars.\n18/04/2006 - 09.02 Actualitzat 19/04/2006 - 06.20\nEl barril de Brent ha superat per primera vegada els 72 dòlars. Darrere d'aquesta carrera alcista de preus hi ha la tensió internacional pel polèmic programa nuclear de l'Iran, el segon país exportador de petroli de tot el món. Els Estats Units mantindran avui contactes amb altres potències per analitzar la possibilitat d'imposar sancions al govern de Teheran. A més, l'administració de George Bush vol que el Consell de Seguretat de l'ONU, que es reunirà avui, es mostri públicament disposat a aplicar mesures diplomàtiques contundents contra l'Iran si continua decidit a mantenir el seu programa nuclear. Mesures com ara la congelació d'actius o la restricció de visats.\nAmb quatre milions de barrils diaris, l'Iran és el quart productor mundial de petroli de tot el món i el segon dins de l'OPEP, l'Organització de Països Exportadors de Petroli. La major part del petroli iranià s'exporta a la Xina i a la Unió Europea.


Miquel Àngel Moreno: "La gent avui dia hauria de ser més exigent amb la seva alimentació"\nMiquel Àngel Moreno: “La gent avui dia hauria de ser més exigent amb la seva alimentació”\nSoc el Miquel Moreno, (Miky pels amics). Vaig néixer a Igualada fa 31 anys, i hi he viscut fins als 28. Vaig estudiar Màrqueting. Per motius d’estudis i feina vaig anar a viure a Barcelona i m’hi he quedat. El meu hobbie s’ha convertit en la meva feina.\nExplica’ns una mica com se’t va acudir engegar amb aquest món de la gastronomia?\nDe ben petit els meus pares ja em portaven a bons restaurants, a casa, la mare cuina com l’àvia. Les vacances amb els meus amics les fèiem sempre a San Sebastian, ens agrada menjar bé! Fa més de 5 anys era al sofà de casa i vaig obrir un compte a Instagram (@bcngourmet) principalment per cercar nous restaurants i compartir als que anava. Avui ja som més de 40.000 seguidors. Juntament amb la meva parella l’Ariadna (@foodyingbcn) portem la comunicació, principalment en l’àmbit digital, de diversos restaurants, empreses d’alimentació i esdeveniments gastronòmics.\nAmb quin criteri valores els restaurants als que vas?\nPer a mi el més important és el menjar, sense cap mena de dubte. M’agraden els restaurants de cuina tradicional i que treballin amb un bon producte. En segon lloc valoro el servei, penso que és molt important, i a pocs llocs tenen un servei com cal. Com a tercera posició valoro el local i l’ambient en general. Voldria aclarir que no faig crítica negativa, recomano els restaurants que m’agraden i on tornaria.\nNosaltres com a consumidors del món de la restauració què hauríem de tenir present per a valorar el servei dels restaurants d’on anem?\nSegons el tipus de restaurants que sigui pots exigir més o menys, l’amabilitat i un somriure és vital. Penso també, que el ritme de portar els plats és molt important. No ens agrada esperar, sigui un menú de 3 plats o de 20.\nExplica’ns una mica la influència que tenen les xarxes socials amb les valoracions que poden fer els consumidors?\nLa influència de les xarxes socials cada cop és més. Això pot ser bo i dolent a la vegada. Imagina’t que jo recomano un restaurant i el poso pels núvols, per que a mi m’ha encantat. Automàticament l’expectativa puja, hi vas, no és tan bo com t’esperaves. Quina valoració faries?\nEt fas tips de voltar?\nAl 2018, he visitat 240 restaurants… Per sort la majoria a Barcelona, d’altres a Menorca, Mallorca, Andorra, Perú i la resta del país.\nA quins restaurants de prestigi has estat? És complicat concertar visites?\nEn el darrer any he visitat 5 del 10 millors restaurants del món, segons la llista “50th Best” núm. 2: Celler de Can Roca (Girona), núm. 6 Central (Lima, Perú) núm. 7 Maido (Lima, Perú) núm. 9 Mugaritz (País Basc) i núm. 10 Asador Etxebarri (País Basc)\nÉs molt complicat aconseguir taula, per exemple, al Celler de Can Roca vam esperar 11 mesos, hi ha molta demanda i molt poques places. El dia 1 de cada mes obren reserves a 11 mesos vista, en 5 minuts s’acaben.\nCreus que avui dia la gent és molt exigent?\nCada cop som més exigents, gràcies a les xarxes socials, i d’altres plataformes, ens pensem que en sabem de tot i no és així. L’accés a la informació cada cop és més ràpid. Hem d’escoltar els professionals reals de cada àmbit.\nCreus que la gent d’avui dia estan ben informada de què consumeix?\nAvui en dia hi ha molta informació a l’abast de qualsevol, però el que no hi ha tant és el criteri. Qui et diu que l’article que estàs llegint té fonaments o és 100% real? Aquí és on tots hem de fer l’esforç d’intentar buscar les fonts més fiables, d’experts de cada matèria per a estar informats tant al món de la restauració/alimentació com en qualsevol altre.\nParla’ns una mica més del projecte BCNGOURMET.\nBCNGOURMET va néixer d’un hobbie que actualment és la meva feina. Hi ha gent que pensa que cobro per recomanar un restaurant o que em conviden a tot arreu. Això no és així, mai he cobrat per recomanar un restaurant. Si és cert, que algun restaurants ens contacten per email i ens conviden. Si ens agrada el recomanem i si no, no. No visc dels restaurants que visito, sinó de l’agència de comunicació que tenim juntament amb l’Ariadna. Actualment gestionem les xarxes socials de més de 15 clients relacionats amb el món de la restauració.\nArticle anteriorHumans de l’Anoia: Èrika Gallardo Costa\nPròxim articleCalaf redueix un 26% la població de coloms amb l’ús d’anticonceptius


El Barça s'empara en el seu poder golejador per aixecar l'eliminatòria\nVan perdre 2-1 a Londres en l'anada\nEl Barça necesita una altra nit màgica a l'estadi per aconseguir remuntar contra l'Arsenal i passar a quarts de final de la Lliga de Campions\nREDACCIÓ Barcelona 08/03/2011 08:00\n260x366 Els jugadors del Barça celebren un gol al Camp Nou. / LLUÍS GENÉ / AFP Els jugadors del Barça celebren un gol al Camp Nou. / LLUÍS GENÉ / AFP\nEl Barça necessitarà més que mai del poder golejador dels seus atacants (Messi, Pedro i Villa) per donar la volta als vuitens de final de la Lliga de Campions contra l'Arsenal, després del desfavorable 2-1 que va aconseguir a Londres, en una infausta nit en la qual va arribar a controlar el partit i el marcador (0-1).\nMinvats per importants baixes, tots dos equips arriben a aquest crucial partit al Camp Nou (20.45 hores) a la zona alta de la taula de les seves Lligues.\nEl Camp Nou espera el debut oficial del fill pròdig, Cesc Fàbregas, encara que si es produeix serà amb la samarreta de l'Arsenal. La seva alineació és avui dia una gran incògnita, que el seu entrenador, Arsène Wenger, ha anat alimentant en les últimes jornades fins a assegurar que la titularitat del català és del 90%.\nEl que sí que està clar és que si juga o no Cesc no ho farà contra dos dels seus amics, Carles Puyol i Gerard Piqué, lesionat encara el primer i sancionat el segon.\nAquestes dues baixes en l'eix de la defensa del conjunt blaugrana són el principal inconvenient per al Barça de Josep Guardiola, que, després de cinc dies a l'hospital, ahir va rebre l'alta mèdica i estarà amb els seus jugadors al Camp Nou.\nPer suplir la baixa a l'eix titular, Guardiola disposa de tres jugadors, les combinacions més interessants dels quals semblen les de Abidal-Milito o Abidal-Busquets. En la segona opció, el centre del camp permetria la incursió de Mascherano, que contra el Saragossa va fer una bona actuació, especialment en la contenció.\nAl marge d'aquesta preocupació en la defensa, l'interès se centra en l'atac, ja que el Barça està obligat a marcar. Amb un 1-0, marcador dels seus dos últims partits, el Barça ja passaria a quarts, encara que en el club blaugrana es confia més en un partit com el de l'any passat que en marcadors ajustats.\nEn la temporada anterior, Arsenal i Barça van quedar aparellats en quarts, amb un empat a dos gols a Londres i un 4-1 en la tornada, en què Messi, autor dels quatre gols blaugranes, va tornar a evidenciar el potencial quan està inspirat.\nPer part de l'Arsenal, després de dies amb els dubtes de quins jugadors podran o no estar disponibles, finalment Van Persie –en un principi descartat pel mateix entrenadort de l'Arsenal per una lesió al genoll– va entrar en la convocatòria de 19 homes que va viatjar fins a Barcelona. Queda saber a més si, finalment, Cesc Fàbregas, lesionat també l'any passat i baixa en la tornada, podrà disputar el seu primer partit al Camp Nou. Qui sí que sembla recuperat és Jack Wilshere.\nL'Arsenal, molt criticat pel seu perfil baix en moments determinants, arriba al Camp Nou després del fracàs contra el Birmingham a la final de la Copa de la Lliga el 28 de febrer i el seu empat sense gols dissabte a la Premier League contra el Sunderland. Si bé els seus propis resultats no l'han ajudat, els favors rebuts l'última setmana del Chelsea i el Liverpool amb la victòria dels dos equips contra el Manchester suposen un buf d'aire fresc per a l'Arsenal en la seva carrera per un títol.\nAmb totes les mirades posades en la recuperació completa del capità Cesc Fàbregas, que té el 90 per cent de possibilitats de jugar al Camp Nou, segons va dir Wenger ahir abans que s'entrenés amb normalitat al costat de l'equip i passés l'última revisió mèdica, l'equip haurà de preocupar-se per suplir les habilitats d'altres noms clau. Les baixes confirmades de Theo Walcott i Alex Song preocupen al tècnic gal, que confia, això no obstant, en la qualitat dels seus suplents i dels més joves.


31 morts i més de 270 ferits d'una quarantena de països, recompte provisional dels atemptats a Brussel·les\nHi ha nou espanyols ferits, quatre dels quals encara estan hospitalitzats\nRedacció 23/03/2016 - 13.39 Actualitzat 23/03/2016 - 14.27\nImatge d'un dels minuts de silenci que s'ha fet en record de les víctimes a Brussel·les\nLes autoritats belgues han actualizat la xifra de víctimes d'aquest dimarts en els atemptats a Brussel·les. Ara com ara, els morts són 31, tres menys del que es va comptar ahir al vespre; la xifra podria augmentar.\nEls ferits superen els 270, per bé que n'hi ha alguns en estat de coma induït, i d'altres en cures intensives. Les víctimes dels dos atemptats eren d'una quarantena de països. Hi ha nou espanyols ferits, quatre dels quals encara estan hospitalitzats. Uns cinquanta catalans que ahir eren a Brussel·les durant els atemptats estan tornant en autocar cap a Catalunya.\nAquest dimecres s'ha viscut la primera jornada de dol de les tres que ha decretat el govern belga pels atemptats a Brussel·les. L'alerta terrorista es manté en el nivell més alt de seguretat. Els belgues ja van viure aquest nivell amb els atemptats a París del mes de novembre.\nLa policia busca el tercer dels suposats autors dels atemptats, que han deixat aquests 31 morts i 270 ferits.


Squash: equipar-se al màxim! - Aptitud - 2021\nALOK FEMENINO? NUEVO PERSONAJE MEJOR HABILIDAD? FREEFIRE\nL'esport clàssic i preferit dels britànics cada cop és més popular a Rússia. És per això que cada vegada hi ha més gent que acudeix als tribunals que volen estar de moda. Però, com no cometre un error i triar l'equip adequat per al joc? Les respostes ja són al nostre material.\nUna raqueta especial és l’atribut més important de l’esquaix, sense el qual és simplement impossible jugar. Tots els models varien en pes i mida. En general, una raqueta de carbassa pesa aproximadament el pes d’una barra de xocolata. Per a principiants, es recomana triar un model amb un pes d'entre 130 i 150 grams.\nImportant! Com més lleugera sigui la raqueta de carbassa, més permetrà al jugador controlar la pilota, però aquest control només es guanya amb experiència.\nEls professionals trien raquetes que pesen entre 110 i 140 grams.\nPreu d’emissió: de 7000 rubles per a una raqueta adulta, des de 3000 rubles per a un nen.\nLes marques comunes s’apliquen a les boles de carbassa: punts:\ndos de color groc: per a professionals,\nuna groga: pilota de pràctica, pilota per a cambres frigorífiques i per a pistes de vidre,\npunt vermell: educatiu.\nTambé hi ha boles blaves especials per a nens, més gran i més visible. Heu de triar la pilota d'acord amb el vostre propi nivell d'entrenament.\nPreu d'emissió: a partir de 200 rubles.\nRequisits estrictes per a roba esportiva, a que jugaràs a l’esquaix, no. El més important és que la roba no ha de ser molt ajustada i còmoda. Les sabates han de ser estables i lleugeres; per a principiants, les sabatilles esportives amb sola lleugera són adequades.\nSi decidiu continuar estudiant i abordar el tema de manera responsable, us recomanem que adquiriu sabatilles esportives especials.\nImportant: està estrictament prohibit jugar amb sabates de tennis.\nLes sabates de carbassa són produïdes per empreses especialitzades en carbassa: Harrow, Black Knight, Dunlop, Salming, Head Wilson, així com fabricants mundials - adidas, Asics i altres. Les sabatilles de bàdminton Yonex es comporten molt bé en una pista d’esquaix.\nPreu d’emissió: a partir de 4.000 rubles.\nRequisits estrictes per jugar Les ulleres de carbassa només s’apliquen als menors de 18 anys. Per descomptat, les lesions oculars greus són molt rares, però s’aconsella als principiants que les portin a les primeres lliçons, fins que aprenguin a seguir la pilota. Les ulleres per a carbassa són una mica similars a les ulleres per anar en bicicleta, estan gomes al costat dels braços per tal d’encaixar bé al cap i tenir lents transparents (el preu de l’emissió és de 1.500 rubles).\nprepara’t completament per al joc de l’esquaix (excloent el nroba esportiva i sabatilles esportives) us costarà uns 11.000 rubles.\nOn es juga a l’esquaix?\nPerò fins i tot si no es disposa d’equip especial, encara es pot començar a jugar a l’esquaix. No dubteu a dirigir-vos als camps del National Squash Center . Si encara teniu dubtes de quina raqueta o pilota us convindrà millor que altres, sempre podeu agafar tot el que necessiteu al club de lloguer de la recepció i consultar amb l'entrenador per comprar equipament addicional.\nEl bàsic : per al primer entrenament, necessitareu un uniforme esportiu còmode i unes sabatilles esportives, però sempre amb una sola clara i neta, per no espatllar la superfície especial de la pista d'esquaix.\n🎤 ¡EL VERDADERO POTENCIAL DE KAPELLA! 🎤 // ¿DEBERÍAS COMPRARLA? 🤔 // FREE FIRE 🔥\nPublicació anterior La dieta mediterrània: amb què es menja?\nPropera publicació Dilluns al matí: 7 notícies per a actius i enèrgics\nA distància. Top 5 curses i maratons de tota Rússia\n12321 Foto: RussiaRunning Archive 1. Rostov ring run On tindrà lloc: Rostov-on-Don Quan: 9 d'abril de 2017. Longitud de distàncies: ...\nMitja marató de Moscou. A la meta del llibre Guinness dels rècords\nAquest any la Mitja Marató de Moscou (moscowmarathon.org/ru/moscowhalf) formarà part d'unes grans vacances corrents: la primera mitja marató russa...


La Baldufa porta a Lledoners una obra que transcorre en la cel·la d'una presó - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Baldufa porta a Lledoners una obra que transcorre en la cel·la d'una presó\nLa companyia lleidatana la portarà a escena per als interns i les seves famílies el 22 de setembre\nsusana paz 13.09.2018 | 23:42\nLluís Cerarols, Anna Crespo i Carles Pijuan, ahir al Casino, on van presentar l´obra «Mon pare és un ogre» marta pich\nEls interns del centre penitenciari Lledoners i les seves famílies estan convidats a veure el dissabte 22 de setembre Mon pare és un ogre, un espectacle que signa la companyia lleidatana La Baldufa i que té una particularitat: transcorre dins de la cel·la d'una presó. Com Lledoners. El muntatge, pensat per a partir de 8 anys, s'inclou en la capitalitat cultural de Manresa i també es podrà veure al teatre Conservatori el dia abans en dues sessions: a les 15 h per a alumnes de secundària i obert al públic a les 18 h. L'entrada és gratuïta i la reserva s'ha de fer a la web del Kursaal ( www.kursaal.cat).\nLa Baldufa, una companyia nascuda el 1996, va estrenar oficialment Mon pare és un ogre a Perpinyà el 22 d'octubre de l'any passat, després d'haver-lo assajat, a l'abril, al centre penitenciari Ponent 2 de Lleida, i d'haver-lo representat per als interns i les seves famílies. «Volíem saber si la nostra feina reflectia els sentiments dels presos, si ells validaven la proposta», explicava ahir Carles Pijuan, que interpreta l'ogre de la funció. La resposta va ser afirmativa: «La mare d'un intern em va dir que havia vist el seu fill en mi». L'experiència, remarcava, va ser «molt emocionant. L'arribada de les famílies, el retrobament... molts dels interns no havien anat mai al teatre, ni sols, ni amb els seus pares o els seus fills».\nPijuan, acompanyat de la regidora de Cultura, Anna Crespo, i del director dels Serveis Territorials del departament de Cultura de la Generalitat, Lluís Cerarols, van presentar ahir una proposta escènica «especial que exemplifica com poques la idea de pont de cultura que hem impulsat amb la capitalitat», remarcava Crespo. La idea de portar aquest espectacle a Manresa i a Lledoners està lligat des de fa mesos. Res a veure amb l'arribada dels presos polítics al centre penitenciari bagenc, tot i que, segons Cerarols, la «reflexió sobre el que comporta estar privat de llibertat quan saps que hi ha interns presos sense cap mena de justificació encara pren més força». Així mateix, com explicava Pijuan, la casualitat va fer que l'obra s'estrenés sis dies després que Jordi Sànchez i Jordi Cuixart ingressessin a Soto del Real.\nAmb una durada de 50 minuts, la direcció de Jokin Oregi i la música d'Òscar Roig, La Baldufa (Enric Blasi, Emiliano Pardo i Carles Pijuan) va treballar amb la idea de reflexionar sobre «la maldat dels bons i la bondat dels dolents». La companyia, que s'adreça a un públic familiar, busca que els seus muntatges tinguin «missatge i diferents capes de lectura segons l'edat». A Manresa, Pijuan i Enric Blasi interpretaran els papers de l'ogre i del Joan, el company de cel·la. La intenció de la companyia lleidatana, que ha recorregut el continent europeu i ha estat a Mèxic, Xina, Costa Rica i Xile, és portar Mon pare és un ogre per diferents centres penitenciaris. A Ponent 2 hi tornaran.


Manteniment industrial a Sant Hilari Sacalm - Girona - Tallerspacs TALLERS PACS - Manteniment industrial professional - manteniment industrial caldereria - treballs en acer i alumini - manteniment industrial de cellers\nMANTENIMENT INDUSTRIAL A SANT HILARI SACALM\nA Tallers Pacs estem especialitzats en el manteniment industrial a Sant Hilari Sacalm. La nostra experiència ens permet oferir un servei professional de la màxima qualitat. El nostre equip humá compte una àmplia experiència en diversos sectors. Som experts en manteniment industrial calderaría, oferint muntatge i reparació incloent el desmuntatge i trasllat de maquinària vella. Tallers Pacs, manteniment industrial caldereria al seu abast.\nEL MILLOR MANTENIMENT INDUSTRIAL A SANT HILARI SACALM\nA Tallers Pacs som especialistes en manteniment industrial a Sant Hilari Sacalm, els nostres clients i experiència avalen la nostra professionalitat i el nostre servei. Realitzem treballs de metalmecánica, aplicacions especials, trasllats, urgències, avaries, manteniment caldereria i actualitzem els seus equips per poder gaudir de les noves tecnologies. A Tallers Pacs, gaudirà d'un servei de manteniment industrial a Sant Hilari Sacalm a l'alçada de les seves necessitats i amb la millor relació qualitat-preu.


Com es celebra l'amor més pur? Això ens preguntàvem tots quan anavem cap al Tanatori de Girona el passat 6 de juny. No sabíem què es faria. No sabíem on estarien dipositades les cendres dels nostres nadons.\nLa llei espanyola permet que et facis càrrec de les restes del teu fill o filla a partir dels 180 dies de gestació. És a dir, els 6 mesos. Si el teu fill o filla neix abans, com a pares no tenim cap dret. En Ponç va néixer als 120 dies, als 4 mesos de gestació, així que no tenim drets. En la meva opinió, ridícul i absurd. Per 60 dies és menys fill meu?? Cal una reforma de llei JA.\nPer tant, el 6 de juny jo era un sac de nervis: es complia l'any de la darrera eco en vida d'en Ponç. Estem a punt d'arribar al primer aniversari del seu naixement, el 13 de juny. I, per fi, sabria on descansa el nostre petit.\nEstava tan nerviosa que, enlloc d'anar al tanatori de Girona, vaig anar ben convençuda al lloc de trobada habitual del grup de dol: a l'altra punta de Girona. En fi.\nQuan per fi vam arribar al tanatori, ens van conduir a tots al lloc on dipositen les cendres dels nadons. Quan entres al tanatori, baixes unes escales i trobes dos espais diferents, ubicats un al costat de l'altre.\nEl primer és un pati interior, quadrat, gran i ple de llum natural. Al bell mig, sobre un terra cobert de pedretes grises, regna una gran escultura de ferro en forma de flor oberta.\nEl segon és just al costat. És un petit llac ple de plantes i pedretes, a l'aire lliure, on l'aigua transcorre suaument. S'hi pot passejar pel costat.\nJo, que no podia imaginar-me un lloc millor per en Ponç que no fos als meus braços, vaig quedar molt agraïda. En Ponç és al llac: allà van dipositar les seves cendres i allà podré anar a veure'l una estoneta el proper 13 de juny.\nEl llac on descansa en Ponç amb els seus amics / Iolanda Sevillano\nLa cerimònia, a la que vam assistir més de 100 persones, va ser molt emotiva i bonica. Els pares, mares i germans que vam voler vam poder llegir algunes paraules. L'amiga d'una de les famílies ens va cantar una típica cançó valenciana pel dol: una preciositat que a tots ens va omplir d'emoció. Vam escoltar vàries peces musicals cantades amb una veu meravellosa acompanyada d'un piano i un violoncel.\nFinalment, es van anar llegint els noms de tots els nens i nenes i les seves famílies ens aixecàvem per encendre una espelmeta que duia el seu nom. Cada nom anava seguit d'un fort aplaudiment amb el que volíem transmetre a cada família tot el nostre recolzament.\nUna espelma per a cada nadó / Iolanda Sevillano\nEn aquella sala ens vam reunir pares, mares, avis i àvies, tiets, tietes, germans i germanes de nens i nenes que, o bé no van aconseguir néixer amb vida, o bé van viure molt poc temps. Nens i nenes que només han donat amor, i per això només faran que rebre amor mentre cadascú de nosaltres tingui alè. Nens i nenes que ara es fan companyia, mentre nosaltres ens acompanyem i ens donem forces mútuament. Nens i nenes que han marxat, alguns fa molts anys, alguns fa menys temps. Però tots han marxat massa aviat i no han estat ni seran mai oblidats.\nDurant tota la cerimònia, l'atmosfera va estar carregada de l'amor, la solidaritat i la força que tots nosaltres, que abans érem uns desconeguts, ens donem contínuament per seguir tirant endavant.\nPer primera vegada, aquests petits han tingut el reconeixement social que es mereixen, i les seves famílies hem tingut un petit consol. Des d'aquí vull transmetre el nostre etern agraïment a qui ho va fer possible.


L'obra per fer la pista coberta al Cassià Costal topa amb una baixa temerària - Diari de Girona\nL'obra per fer la pista coberta al Cassià Costal topa amb una baixa temerària\nLa guanyadora del concurs públic ha fet una oferta molt baixa i l'Ajuntament vol que ho justifiqui\ntapi carreras 25.05.2017 | 07:16\nEl pati de l´escola, on s´ha de fer la pista coberta. aniol resclosa\nLa resolució del concurs públic per escollir l'empresa que ha de construir la pista coberta de l'escola Cassià Costal de Girona s'està allargant perquè la que ha resultat vencedora ha presentat una proposta econòmica molt baixa, fins al punt de considerar-se com a «baixa temerària» i se li ha demanat que justifiqui com aconseguiria rebaixar l'import que preveia l'Ajuntament. De rerefons, hi ha el temor que la societat deixés els treballs a mig fer com ja ha succeït dos cops. El termini perquè la guanyadora presenti els documents que certifiquin que pot fer l'obra amb menys diners dels que es considera normals acaba aquesta setmana, segons ha pogut saber Diari de Girona. L'empresa i el preu ofert no han transcendit perquè encara s'està en el procés de selecció.\nLa mesa de contractació examinarà les justificacions de l'empresa per decidir si li adjudica l'obra o si la concedeix a la firma que ha quedat en segon lloc. Un exemple seria el cost del material de l'obra que cal utilitzar. L'Ajuntament estima uns preus i si l'empresa els aconsegueix més barats, ha d'explicar com.\nUn niu de problemes\nDeu empreses han presentat una oferta per obtenir la construcció d'aquest equipament esportiu i escolar. Aquest és el tercer cop que l'Ajuntament licita els treballs per construir la pista coberta després que en dos concursos anteriors l'empresa que havia d'executar els treballs es va acabar fent enrere. Ara l'Ajuntament ha redactat el projecte bàsic i l'executiu per tenir el cost real de l'obra. En aquesta ocasió, el preu de sortida del concurs és de 984.225,84 euros amb IVA inclòs.\nEn els altres dos concursos públics, el preu de sortida havia estat inferior. El primer cop el pressupost de sortida del concurs era de 419.741 euros i el segon va ser de 590.076 euros. El primer cop es va adjudicar a Insyte Instalaciones per 328.948 euros. En un segon concurs, es va adjudicar a 470.851 euros, a Cobra Instalaciones y Servicios, que també va renunciar, davant la indignació municipal. Les dues societats que van abandonar després de l'adjudicació són de Madrid.\nLa informació ja s'ha facilitat a la direcció del centre. El tinent d'alcalde d'Urbanisme, Mobilitat i Via Pública, Joan Alcalà, ha volgut tranquil·littzar la comunitat educativa. En aquest sentit ha assenyalat que prefereix «perdre vint dies i analitzar que tot és correcte i que l'empresa tirararà endavant» abans que trobar-se, de nou, amb un problema. També ha deixat clar que estan dins del termini per poder iniciar les obres a l'estiu, quan acabin les classes.\nLa pista coberta es va anunciar a principis de l'any 2014 i havia d'estar llesta abans d'acabar aquell any. Però van començar els successius problemes. Els treballs que s'han licitat corresponen a una primera fase. Un cop es tingui la pista coberta es deixarà tot preparat perquè, en un futur, s'hi puguin fer els tancaments laterals, vestuaris i fins i tot unes grades i es converteixi en un pavelló per a l'escola, i per a les entitats i associacions i clubs de la zona.\nUna altra dosi d?Abba\nComencen els treballs de neteja de la cinglera de Castellfollit de la Roca


Nova equipació de la Policia Portuària - Tarragona Port Authority\nNova equipació de la Policia Portuària\nEl president de l’Autoritat Portuària de Tarragona, Josep Andreu, va presentar el dimecres dia 20 de juliol, a les 11.30 hores la nova equipació de la Policia Portuària, davant del tinglado 1 del Moll de Costa.\nCal destacar que l’uniforme reforça el color corporatiu del Port de Tarragona. D’aquesta manera s’elimina el color groc substituint-lo pel blau mediterrani amb la combinació del blau-nit ja existent. Amb aquest canvi a més de reforçar la imatge corporativa del Port s’aconsegueix una imatge més identificable pel ciutadà a llargues distancies.\nTambé es canvia la gorra. L’actual és la de plat, una gorra que tot i desaparèixer es mantindrà per l’uniforme de gala o gran gala. La nova gorra és mes operativa, fàcil de portar i més adient per la feina portuària, és del tipus beisbol americana amb 8 puntes, no és tan calorosa i pesa molt menys.\nEls nous pantalons tant d'estiu com d'hivern son bielàstics i tèrmics, incorporen dues butxaques als costats molt útils, mitjançant una cinta cenyidora als baixos aquests pantalons es pot portar recte o de feina.\nEl calçat és el més adient pels terrenys en que es mouen en l’àmbit portuari. Tant la sabata com la bota són molt transpirables i amb una sola anti relliscades. La bota porta un tractament amb tecnologia de plasma per repel·lir qualsevol substància química, sang, mercuri i d'altres.\nLes prendes superiors són bicolor. Com a principal novetat a més de la incorporació del color blau mediterrani, també s’hi afegeix el damer policial català i les lletres en positiu sobre el fons blau nit per tal d’esser més visibles. Són peces tèrmiques i agradables de portar atesa la gran qualitat del teixit. Les peces d'abric són del tipus caçadora, més curtes que les actuals 3/4 i a més de portar la peça interior polar la peça exterior porta una membrana que aïlla del vent, humitats i aigua.


Diari Valldigna: I quines són les característiques principals del pressupost de 2015 de Tavernes?\nPublicat per DiariValldigna a 11:28\nXe que por 8 de desembre de 2014, a les 17:51\nI en base a que votaran que no els del PPSOE?\nMisteri intriga... Quin serà l'argument fantasma amb que ens faran por dimecres? Misteri intriga.\nMalpensat 13 de desembre de 2014, a les 4:47\nPues no han votat no el PSOE. Encara que ho haverem preferit.\nDe por ja en sabem perque no en teníeu,estava tot ben lligat.\nobrer 8 de desembre de 2014, a les 19:46\nHeu oblidat altres 50.000EUR que volen gastar en el local llogat per a la policia i això que ja porten gastats mes de 120.000EUR.\nKarl Marx 10 de desembre de 2014, a les 23:38\nPues que el fa el Bloc i l'aprova també només el Bloc. Ací el contingut,per a uns i per a altres (i no em referisc només als polítics) és el de menys.\nMalpensat 13 de desembre de 2014, a les 4:45\nDoncs NO. La característica única i lamentable és que els pressupostos al Bloc els importaven una bona M... L'objectiu era quedar-se tot sols,amb totes les regidories i l'alcaldia. Tant com sabien que no podien demanar la confiança i que es queden en minoria, però amb la vara de mando. Les inversions de l'últim mig any seran les que votaran PPSOE però seran de l'alcalde Juan.


Private Apartment - Central Paris - Louvre - 014 París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nPrivate Apartment - Central Paris - Louvre - 014Rue Saint Denis, 2n - Louvre - Bourse, París, França, 75002 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en30comentarisPrivate Apartment - Central Paris - Louvre - 014Veure més fotos"Location was excellent for getting around and using the metr..."TravisSwedenVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nPrivate Apartment - Central Paris - Louvre - 114, ubicat a 02. Louvre - Bourse, París, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Private Apartment - Central Paris - Louvre - 114 asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar. L'ambient de Private Apartment - Central Paris - Louvre - 114 es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Private Apartment - Central Paris - Louvre - 114 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a París.\nCal que informeu el Private Apartment - Central Paris - Louvre - 014 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 600 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Ciutadans rebutja seure a negociar amb Vox, com li planteja el PP - À Punt\nCiutadans rebutja seure a negociar amb Vox, com li planteja el PP\nVillegas destaca que els socis preferents seran els populars i que no entraran a negociar governs a tres.\nReunió del comité executiu de Ciutadans, aquest dimarts / J. J. Guillén (Efe)\n03 de juny 2019 - 16:55\nEl secretari general de Ciutadans, José Manuel Villegas, ha deixat clar que no seuran a negociar acords de govern amb Vox "en cap taula a tres", com li ha plantejat el PP aquest dilluns. La formació taronja ha fixat així la seua estratègia de pactes, que el comité nacional ha aprovat per unanimitat\nVillegas ha destacat que el seu soci preferent per a negociar serà el PP i, excepcionalment, el PSOE, en aquells llocs on els seus dirigents es desmarquen de les polítiques del sanchisme. Així i tot, diu que "de moment" no en veu cap en què es complisca aquesta premissa. Així, ha reiterat que no entrarà a negociar governs a tres on estiguen Vox, Podem o els nacionalistes.\n"Si aconseguim un acord amb el PP, el presentarem en les diferents investidures i cadascun serà responsable dels seus vots. Vox serà responsable on tinga capacitat de decisió, si hi ha un govern o un altre", ha avisat el número dos de Ciutadans.\nEn el comité nacional del partit que encapçala Albert Rivera també han aprovat les polítiques que guiaran les negociacions, en les quals els eixos seran la regeneració democràtica, la lluita contra la corrupció, evitar la pujada d'impostos, i la unió i la igualtat dels espanyols.\nEl PP proposa una reunió a tres\nPer la seua banda, el secretari general del PP, Teodoro García Egea, ha anunciat que contactarà amb Ciutadans i Vox per a mantindre aquesta mateixa setmana una reunió a tres amb l’objectiu d’intentar buscar acords en comunitats i ajuntaments després de les eleccions del 26 de maig.\nEl dirigent del PP ha assenyalat que si el partit d’Albert Rivera continua en la seua negativa a negociar amb Vox, el seu partit es reunirà amb les dues formacions per a parlar de programes.\nAbascal demana a Cs que "reflexione i actue amb maduresa política"\nEl president de Vox, Santiago Abascal, ha reiterat aquest dilluns que tenen la mà estesa al PP i Cs, perquè volen "articular una majoria alternativa" i que actuaran amb "flexibilitat i de manera raonable". Així, ha demanat a aquells que els volen aplicar un cordó sanitari, en referència a Ciutadans, que "reflexionen i actuen amb maduresa política".\nRespecte a la possibilitat de fer només reunions bilaterals amb el PP si Cs continua negant-se a seure amb Vox, Abascal ha contestat que si els d'Albert Rivera volen formar part d'aquests governs, "és lògic que negociem".\nD’altra banda, l’exlíder de Podem a Madrid Ramón Espinar ha qüestionat la direcció estatal del partit després del fracàs de les últimes dues cites electorals. Espinar aspira que la convocatòria d’una assemblea ciutadana possibilite l’eixida de Pablo Iglesias i Irene Montero de la direcció.


'Stop lab' poc concorregut\nTMA a peu de carrer\nEs posa en funcionament l’‘stop lab’ mòbil a Escaldes un dia “tranquil” i marcat per les confusions que genera la ubicació entre algunes persones.\nCreu Roja StopLab\nUna dona instants abans de fer-se la TMA.\nUn infant sotmetent-se a la prova de TMA a l''stop lab' mòbil d'Escaldes, ahir.\nActualitzada 21/10/2020 a les 11:37\nLa Creu Roja va posar en marxa l’stop lab mòbil d’Escaldes-Engordany ahir i una cinquantena de persones s’hi van atansar durant la primera jornada de proves. Així ho indicava la infermera Marta Vilalta, que detallava que “ha estat un dia molt tranquil perquè, com que és el primer dia, no hi havia gaire logística d’agenda”. A més, apuntava que “un dels problemes ha estat que a la gent no li quedava gaire clar on es fan les proves perquè els han citat al pavelló i la gent va per dalt o va al CAP”.\nPerò en realitat l’stop lab mòbil està ubicat dins de l’aparcament d’autobusos de l’edifici que acull el pavelló del Prat Gran: “Queda una mica més resguardat pensant en el fred i el mal temps.” Tot i la poca afluència d’ahir, Vilalta assegurava que “200 proves les pots fer tranquil·lament en un dia”. “Quan acabem de posar cartells per indicar-ho millor i quan citin la gent aquí tindrem més afluència perquè quan es munta una unitat mòbil primer s’estudia on es pot posar i a Encamp va funcionar molt bé.”\nPel que fa al perfil de les persones que ahir es van fer la TMA, va exposar que “tant han vingut nens petits que potser estan confinats per l’escola, famílies que han de marxar de vacances i volien saber el resultat, gent gran i gent d’oficines”. I en relació amb l’experiència de fer les proves des d’una ambulància, va destacar que “això està molt ben preparat, podem treballar a gust i amb intimitat”.\nLa Natàlia va ser una de les persones que ahir es va atansar a l’stop lab i expressava que “hem vingut a fer la prova a les nenes perquè s’han vist molts casos a l’escola i volem descartar-ho abans de les vacances”. “Aquest cap de setmana anem a veure els avis i així si donem positiu no els contagiarem”, afegia la Júlia, de nou anys. Per la seva part, l’Emilio va valorar que “jo em trobo bé però penso que és bo que tothom es faci la prova perquè com més persones se la facin, més asimptomàtics es detectaran”. Pel que fa al dispositiu va indicar que “em sembla meravellós, és molt fàcil i ràpid, han trigat deu segons”.\nAdemes la furgoneta es perillosa 4 esgraons\nQuirse va dir..Em sembla que aquests problemes, solen ser bastant freqüents amb el Comú de la Senyora Gili. Fer soroll en saben molt, ara bé, de professionalitat molt poca.\nQuina pena de comentari\n#4 Caverna platònica\nA més positius més morts,els PCR no son efectius i donen falsos positius,el model té fallas importants i sembla estàr diseñat per generar més morts.\nEts de da no? Es nota...\nEm sembla que aquests problemes, solen ser bastant freqüents amb el Comú de la Senyora Gili. Fer soroll en saben molt, ara bé, de professionalitat molt poca.\nHi ha un problema amb l'agenda d'aquests Stop Labs. A Encamp estaven hores i hores sense ningú i si trucaves al telefon et deien que estaven plens i et donaven hora per dues setmanes després. És una llàstima que una iniciativa tan bona com aquesta per problemes de coordinació s'estigui desaprofitant.


EFML: Bon joc i gols\nBon joc i gols\nEstrena a casa amb victòria\nEl debut del Primer Equip de l'Escola a casa era força complicat, contra un equip, el CE Fogars de la Selva, que també havia pujat la passada campanya i del qual poc se sabia, ja que debutava a la lliga en aquesta segona jornada i tampoc es tenia gaire informació de la seva plantilla. Amb tots aquests condicionants, Jordi Pérez treia un onze inicial molt compensat en les seves línies per intentar imposar el joc propi, sense haver de dependre excessivament de contrarrestar el que intentessin proposar les rivals.\nEl partit es va començar a posar de cara en una jugada assajada de córner al minut 7, amb una rematada de cap d'Ester que significava el 1-0 i posava en avantatge a les locals que començaven a tocar amb insistència buscant arribar a l'àrea rival, sense aconseguir connectar amb l'atac, degut a un excés d'ansietat en aconseguir-ho. Tot i així, seria Martina Aceituno la que al minut 37 posaria el 2-0 al marcador i donava la confiança necessària per a que l'equip seguís la seva progressió sobre la gespa, tenint més oportunitats que no concretarien, un cop gràcies a la defensa del Fogars i altres gràcies a una Aryane que va estar a bon nivell arribant al descans amb una victòria parcial al marcador que serviria per tranquil·litzar a l'equip de cara al segon temps.\nLa segona part, l'equip va començar a rutllar a la perfecció i a començar les jugades des de la defensa, arribant amb combinacions molt efectives fins a la zona de finalització, aprofitant també amb el pas dels minuts el cansament de les rivals, i en dos minuts, Anna Bové i Sara Villanueva farien dos gols per a sentenciar el partit posant el 4-0 al marcador al minut 63. Fins el final, bon joc de l'Escola, davant un rival que va intentar no abaixar els braços en cap moment i dos gols de Ruth que sentenciaven el partit i donaven el 6-0 final amb el que es varen sumar tres punts per Col·locar-se a la zona mitja-alta de la classificació.\nAl final del partit Ester Ramos, que havia obert el marcador, opinava 'A la primera part ens ha faltat acabar d'aplicar el nostre estil i poder-li donar rapidesa, però ja al segon temps, hem sabut aprofitar l'evolució del partit i el cansament del rival per a poder connectar més el nostre joc i acabar guanyant tres punts molt importants per a l'equip'. Per altre banda, el Juvenil, amb moltes baixes degut al partit del primer equip, perdia en partit de pretemporada davant el RCD Espanyol per 0-5.


Dipòsit Digital EINA Inici / Drets d'autor\nEl DDE ofereix als autors un mitjà de difusió de les seves publicacions, tot respectant els seus drets d'autor, tant els morals, com els d'explotació.\nEls drets morals estan lligats a l'autor de manera permanent i es caracteritzen per ser irrenunciables i imprescriptibles. L'article 14 de la Llei de propietat intel·lectual (LPI), contempla entre els drets morals, la capacitat de l'autor per:\nDeterminar si la divulgació s'ha de fer amb el seu nom, amb un pseudònim o un signe, o de manera anònima.\nExigir el reconeixement de la seva condició d'autor de l'obra.\nExigir el respecte a la integritat de l'obra i impedir qualsevol deformació, modificació, alteració o atemptat en contra de l'obra que suposi un perjudici als seus interessos legítims o un menyscapte a la seva reputació.\nModificar l'obra respectant els drets adquirits per tercers i les exigències de protecció de béns d'interès cultural.\nRetirar l'obra del comerç, per canvi de les seves conviccions intel·lectuals o morals.\nAccedir a l'exemplar únic o rar de l'obra, quan estigui en poder d'un altre, a fi d'exercir el dret de divulgació o qualsevol altre que li correspongui.\nEntre els principals drets d'explotació, la LPI (articles 17 a 21) contempla:\nDret de reproducció, entès com la fixació directa o indirecta, provisional o permanent, per qualsevol mitjà i en qualsevol forma, de tota l'obra o de part d'aquesta, que permeti la seva comunicació o l'obtenció de còpies.\nDret de distribució, consistent en la posada a disposició del públic de l'original o de les còpies de l'obra, en un suport tangible, mitjançant venda, lloguer, préstec o de qualsevol altra forma.\nDret de comunicació pública, entesa com qualsevol acte pel qual una pluralitat de persones pot tenir accés a l'obra sense que prèviament se n'hagin distribuït exemplars a cadascuna d'elles.\nDret de transformació, que comprèn la seva traducció, adaptació i qualsevol altra modificació de la seva forma que derivi en una obra diferent.\nLa cessió de l'exercici dels drets necessaris per tal de realitzar el dipòsit al DDE es fa gratuïtament, amb caràcter de no exclusivitat i sense límit temporal ni territorial.\nEls investigadors, professors i estudiants que dipositen les seves obres al DDE es responsabilitzen de la seva autoria, i de no haver cedit o transferit en exclusiva els drets d'explotació de l'obra a tercers (per exemple, una revista científica o a una editorial).\nL'autor determina sota quina llicència Creative Commons vol dipositar la seva obra al DDE. Triant, d'aquesta manera, si permet possibles usos comercials o no, la creació d'obres derivades, o la obligatorietat o no de compartir els canvis sota la mateixa llicència, sempre i en tots els casos amb el reconeixement de la seva autoria. En aquest sentit, tots els registres inclouen una descripció de la llicència escollida per l'autor.