L'AJUNTAMENT CONVOCA EL PLA TERRITORIAL D'EMERGÈNCIES I DESIGNA AL COMITÉ CECOPAL PER A LA COORDINACIÓ OPERATIVA MUNICIPAL.\nFem una crida a la tranquil·litat i a la col·laboració de la ciutadania per a contindre l'epidèmia.\nLa Junta de Protecció Civil, presidida per l'alcalde, ha acordat este dijous activar el Pla Territorial d'Emergències de la ciutat de València, i ha designat el Comité CECOPAL per a la coordinació operativa de les mesures al voltant de l'epidèmia de coronavirus. Ajuntament, Delegació de Govern i Generalitat s'han reunit este matí per a repassar les mesures en els diferents serveis municipals. Així ho ha explicat l'alcalde, Joan Ribó, acompanyat pel regidor de Protecció Ciutadana, Aarón Cano.\nEntre les mesures acordades hui s'assenyalen la suspensió de les activitats en la xarxa de biblioteques municipals, la suspensió de cursos municipals en els poliesportius municipals, així com dels centres de persones majors, i la convocatòria per a demà divendres del Consell Escolar Municipal. A més, l'alcalde ha subratllat que el proveïment d'aliments està «totalment garantit». «Cal dir-ho amb molta claritat: no hi ha cap problema de abastiment, des de Mercavalencia es garanteixen els subministraments, i també està garantida la provisió d'aigua a la ciutat».\nL'objectiu de les restriccions en els serveis d'afluència de públic, com els centres esportius o biblioteques és «intentar minimitzar les reunions de persones, que siguen del mínim possible en general, per a reduir les possibilitats de contagis», ha explicat l'alcalde.\nEn pareguts termes s'ha manifestat el delegat de Protecció Ciutadana, Aarón Cano, qui ha destacat que esta crisi sanitària «està encara en fase de contenció a València», i ha assenyalat que s'estan aplicant ja els plans per a reduir al màxim la possibilitat de contagis. Cano ha llançat «un missatge de tranquil·litat», i ha destacat que el govern municipal atendrà «totes les necessitats que sorgisquen a la ciutat, tal com és la nostra obligació». I, per això, ha apel·lat a «la col·laboració de tota la ciutadania, que és absolutament necessària per a evitar comptabilitzar molts més casos». «Cal recordar que encara estem en una situació de contenció i hem de seguir ací; i per a això estem posant totes les mesures, també econòmiques, perquè l'epidèmia no s'expandisca més, ni vírica ni econòmicament».\nD'altra banda, el Comité de Seguretat i Salut extraordinari i la Mesa General de Negociació, reunits ahir en sessió extraordinària, va adoptar una sèrie de mesures a aplicar en els centres de treball municipals. Les mesures extraordinàries són organitzatives i temporals, i inclouen aspectes com l'assimilació a accident de treball dels períodes de baixa per aïllament o contagi de les persones treballadores per virus Covid-19. A més, durant els dies de vacances escolars de Falles es podran autoritzar, de manera temporal i personal, la modificació de l'horari fix en un màxim de dues hores per motius de conciliació familiar. També es posposen les activitats formatives de caràcter presencial i la celebració de proves selectives amb més de 125 participants, així com els viatges de treball.\nLa regidora de Gestió de Recursos, Luisa Notario, ha destacat «la unitat d'acció i la col·laboració dels sindicats per a garantir la salut i la seguretat dels treballadors i les treballadores de l'Ajuntament de València».


Sol·licitud per la proposta d'informe d'adequació de l'habitatge pel reagrupament familiar d'estrangers — Ajuntament de Puigcerdà\nEsteu aquí: Inici → Ajuntament → OFICINA D'ATENCIÓ AL CIUTADÀ → Tràmits online i impresos → Sol·licitud per la proposta d'informe d'adequació de l'habitatge pel reagrupament familiar d'estrangers\nSol·licitud per la proposta d'informe d'adequació de l'habitatge pel reagrupament familiar d'estrangers\nRELACIÓ DEL LLOCS DE TREBALL I RETRIBUCIONS, SEGONS LES CATEGORIES\nProposta d'informe de disponibilitat d’habitatge adequat per a immigrants residents legalment a Espanya que volen sol•licitar el reagrupament familiar. Aquest informe acredita que l'immigrant reagrupant disposa d'un habitatge de característiques i amplitud considerades normals pels ciutadans espanyols de la zona de residència del reagrupant.\nNo ser ciutadà d’un Estat de la Unió Europea, de l’Espai Econòmic Europeu i de Suïssa, o familiar de ciutadans d’aquests països als quals els sigui d’aplicació el règim.\nLa persona estrangera resident a Puigcerdà i que pretengui reagrupar la seva família.\nEl reagrupant haurà d’haver obtingut la renovació de la seva autorització de residència inicial o, com a mínim , haver sol·licitat la renovació de la mateixa. Per al reagrupament familiar d’ascendents ha de tenir una autorització de residència de llarga durada.\nEl reagrupant ha d’estar empadronat al municipi sens perjudici del que disposa l’article 38 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, en el termini màxim que determina la convocatòria.\nNo es tornarà a fer un informe sobre els habitatges dels quals s’hagi emès un informe favorable, fins que no hagi passat un any, excepte casos excepcionals.\nS’haurà de tenir en compte que el número de persones que figuren empadronades a l’habitatge més les persones que es reagrupen no ha de superar el número establert al Decret 259/2003, de 21 d’octubre, sobre els requisits mínims d’habitabilitat en els edificis i la cèdula d’habitabilitat.\nSuperfície ÚTIL Mínima M2\nNombre Màxim de Persones\nEn els habitatges de menys de 20 m2 només hi podrà habitar 1 persona\nEn habitatges de superfícies superiors s’admetrà que cada unitat de 8m2 d’increment de superfície hi pugui habitar una persona més.\nEn el cas que s’hagi iniciat un procediment de baixa d’ofici de persones empadronades al domicili, només s’emetrà l’informe favorable quan hagin transcorregut sis mesos des que la baixa s’hagi sol·licitat.\nModel de sol·licitud,\nCal presenta l’ imprès oficial INF01, emplenat i signat per la persona estrangera per duplicat.\nDescàrrega del model de sol•licitud INF01\nDocument d’identifiació de la persona estrangera:\nOriginal o fotocòpia del passaport vigent complert de la persona sol.licitant.\nOriginal o fotocòpia de l’autorització de residència o de residència i treball del reagrupant ja renovada, si s’escau, conjuntament còpia de l’autorització i còpia de la sol·licitud de renovació de la mateixa.\nDocumentació relativa a l’informe que se sol.licita.\nOriginal o fotocòpia compulsada de la documentació acreditativa del títol que habilita per a ocupar l’habitatge.\nEn cas que aquests documents no vagin a nom del sol•licitant de l'informe caldrà, a més, que el propietari de l’habitatge faci un document d’autorització, signat i amb la data de la seva emissió, on declari que el sol•licitant resideix i disposa de l’habitatge per reagrupar a la seva família, acompanyat d'una fotocòpia del seu document identificatiu on consti la seva signatura.\nDescàrrega del document d'autorització del propietari\nOriginal o fotocòpia compulsada de la cèdula d’habitabilitat vigent de l’habitatge.\nEl Departament de Benestar Social y família, mitjançant la Direcció General per a la Immigració, emetrà un informe d’adequació de l’habitatge favorable o desfavorable en funció que s’acrediti suficientment la seva idoneïtat per atendre les necessitats del reagrupant i les dels familiars que pretén reagrupar.\nL’informe es fonamentarà en la documentació que acompanya i la sol·licitud, en l’informe tècnic elaborat per l’ajuntament on la persona reagrupant tingui el seu domicili habitual i, si és el cas, en la informació consultada a altres administracions o organismes. Aquest informe s’enviarà a l’Oficina d’Estrangers i a la persona estrangera sol·licitant per correu certificat a l’adreça que hagi fet constar en el formulari de sol·licitud de l’informe d’adequació de l’habitatge.\nCal consultar en cada cas el temps de resolució.\nInformació d’interès sobre l’estat de tramitació de l’informe.\nTranscorreguts 30 dies hàbils des de la data de presentació de la sol·licitud, i en cas de no haver rebut notificació d l’informe sol·licitat, podeu consultar l’estat de la tramitació trucant al telèfon 012.\nDecret 259/2003, de 21 d’octubre, sobre els requisits mínims d’habitabilitat en els edificis i la cèdula d’habitabilitat.\nLlei d’estrangeria. Llei orgànica 4/2000, de 11 de gener, sobre Drets i Llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social, modificada per les LO 8/2000 y 14/2003. És la norma del Govern de l’Estat que regula l’entrada i l’estada dels estrangers extracomunitaris en el territori espanyol, així com els drets i llibertats que se’ls hi reconeixen. El reglament actual de desenvolupament i aplicació fou aprovat per el Reial Decret 2393/2004, de 30 de desembre.\nORDENANÇA MUNICIPAL REGULADORA DE REQUISITS FORMALS EN EL PROCÉS D’EMPADRONAMENT A L’AJUNTAMENT DE PUIGCERDÀ


territoris.cat/Josep A. Pérez | 09 de de setembre de 2015\nParticipants en el Correpoma de Barbens d'edicions anteriors.\nL'Ajuntament de Barbens concentra la Festa de la Poma en un sol dia, amb una mostra de les varietats que es conreen a la comarca i una exposició fotogràfica.\nEl nou equip de govern de l'Ajuntament de Barbens ha estructurat la tradicional Festa de la Poma i Templers en un sol dia, amb la voluntat d'estudiar el nou rumb que ha de tenir el certamen en pròximes edicions. La festa, que commemora la trenta-dosena edició, se celebrarà el dia 4 d'octubre, amb una mostra de les varietats de poma que es conren a la comarca, que es dura a terme en els baixos del Castell dels Templers i Hospitalaris, també seu consistorial. En aquest espai el consistori ha recuperat recentment la sala de les quadres, que es va obrir al públic local per la Festa Major, i que en aquesta ocasió acollirà una exposició de vestits de l'orde dels Templers i Hospitalaris i un recull gràfic de l'evolució de la Festa de la Poma.\nEn els baixos del Castell, també es mostrarà una exposició de les fotografies que s'han presentat al concurs, convocat per l'Ajuntament, amb motiu del certamen.\nEl mateix dia, el nucli antic de Barbens acollirà el mercat d'artesania, en el que hi participaran una vintena de parades, d'articles variats des de la gastronomia, els complements o la decoració, tot ambientat en un entorn medieval. El diumenge tindrà lloc el dinar de germanor al poliesportiu i a la tarda hi haurà concert i sessió de ball. A mitja tarda en el nucli antic es representarà l’espectacle Beatbox Circ de la companyia Improcisto’s Krusty Show.\nCom a preludi de la festa, el dissabte, Barbens torna a ser escenari d'una de les proves atlètiques de referència a la comarca, el Correpoma, una competició que en l'edició anterior va reunir més de 500 atletes de totes les edats, un repte que en aquesta vuitena edició, esperen superar. La prova mantindrà el mateix recorregut urbà que en edicions anteriors i amb la novetat afegida, hi haurà tallers de malabars, pintura i bombolles pera als més petits.\nPodeu veure aquest article en la següent adreça /articulo/cultura/fira-poma-barbens-estrena-sala-quadres-castell-dels-templers/20150909191337018914.html


'València necessita una cançó' - VilaWeb\nDijous 07.06.2012 20:40\n'València necessita una cançó'\nUn documental sobre la música en valencià triomfa a la xarxa\nEl documental 'València necessita una cançó', fet per dos joves de Gandia (La Safor) i que recull més de 30 entrevistes a músics, periodistes i diferents professionals relacionats amb la música en valencià, ha comptabilitzat més de 7.000 visites des de la seua estrena a Internet dimarts passat.\nLa cinta, de 48 minuts de durada, intenta explicar en primera persona la situació actual que viu la música en valencià, així com la seua història i perspectives de futur. Els autors de l'obra, Borja Pons i Guillem Nicolàs, van decidir llançar la cinta a la Xarxa "a causa de l'interés que aquesta obra havia despertat no tan sols entre els músics i cantants en valencià, sinó també entre els amants de la cultura valenciana i entre el públic en general, que troben en esta obra una anàlisi completa de la situació actual que viu la música en valencià", han explicat en un comunicat.\nAmb aquesta publicació a Internet, Borja Pons i Guillem Nicolàs esperen aconseguir que el documental "arribe a tanta gent com siga possible i que es done a conèixer la situació real que viu la música en valencià", una música que tot i estar en el millor moment de la seua història, segons s'aferma en el documental, "no deixa de patir el descrèdit de nombroses institucions públiques que haurien de donar-li suport".\nEls autors del documental ja han anunciat que el llançament a Internet és només un avanç del llançament definitiu del documental, que inclourà en un DVD contingut extra inèdit. Els DVDs, que estaran disponibles durant aquest mes de juny, han estat realitzats gràcies a "centenars de mecenes que van recolzar el projecte a través de la plataforma de micro-mecenaje Verkami. Fins ara, del documental només es podia veure un curt tràiler a Internet. Però l'obra ja havia despertat grans expectatives a causa de, segons els seus autors, a la rellevància dels personatges que apareixen, com Raimon, Feliu Ventura, Miquel Gil, Vicent Torrent, Xavi Sarriá o Pep Gimeno "Botifarra".


L'assignatura del Pràcticum impartida al ESCST, formada per 9 assignatures: Pràcticum Introductori I, II, III, Pràcticum Clínic I, II, III i Pràcticum Avançat I, II, III, garanteixen els crèdits i hores formatives clíniques segons es recull en la directiva 2013 / 55UE del 20 de novembre de 2013.\nComprèn totes aquelles activitats dins el procés ensenyament-aprenentatge orientades a adquirir les competències en l'entorn assistencial de la pràctica professional. Durant el seu desenvolupament, l'alumne, participa en la pràctica clínica, així com en tutories grupals que l'orienten a la reflexió sobre la pràctica. D'altra banda, amb les diferents modalitats de realització dels treballs individuals, recull la seva experiència d'aprenentatge extreta de l'entorn clínic.\nPer al seguiment i avaluació dels alumnes en els diferents períodes del Pràcticum en les seves estades clíniques, hi ha dues figures rellevants: el tutor acadèmic i el tutor clínic. Tots dos tutors són els encarregats de garantir tant el desenvolupament de competències adquirides per l'alumne com la seva avaluació. Aquesta, es tracta d'una avaluació contínua i formativa, on s'avaluen tant competències genèriques com específiques de cada un dels Pràcticums.\nL'assignatura del Pràcticum Clínic III recull un període pràctic on un dels seus principals objectius és tenir cura de les persones en edat infantil i adulta, sanes o amb patologia aguda o crònica de salut. Els centres on es realitzen les estades clíniques inclouen Unitats Hospitalàries d'aguts de diferents nivells de complexitat, Centres d'Atenció Primària i Centres Sociosanitaris per afavorir l'aprenentatge de les cures bàsiques de les persones.\nEls continguts que es treballaran en el Pràcticum estan relacionats amb els següents eixos de coneixement:\n- Cures d'infermeria individualitzades mitjançant el Procés d'Atenció d'Infermeria\n- Prevenció i promoció de la salut.\n- Procediments i protocols segons les necessitats del pacient i / o situació clínica.\n- Pràctica professional en els diferents àmbits i situacions.\n- Aspectes de comunicació i relació amb l'usuari.\n- Treball en equip i relació interprofessional.\n- Observació i valoració del funcionament d'un centre sanitari.\n- Principis ètics i legals que guien la professió.\n- Rols i funcions dels professionals d'infermeria en els diferents àmbits assistencials: hospitalari, sociosanitari, atenció primària.\nSeguiment individual (Tutor/a clínic/a)\nSE 5. Seminaris\nTreball final (Tutor/a acadèmic/a) (20%)\nPer poder matricular-se al Pràcticum Clínic III, l'estudiant ha d'haver superat com a mínim una de les tres assignatures del Pràcticum introductori.\nL'assistència a les pràctiques externes com als seminaris requereix obligatorietat i estan sotmeses a la "Normativa Reguladora de Pràctiques Externes en les institucions sanitàries pels estudiants de la UPF" i a la "Normativa reguladora de pràctiques externes pels estudiants del Grau en Infermeria del ESCST (Annex a la normativa reguladora de les pràctiques externes per a estudiants de la UPF) "en què l'alumne accedeix mitjançant l'aula virtual de cada assignatura del Pràcticum i la pàgina web de l'ESCST.\nSerà necessari aprovar el Treball final del Pràcticum Clínic III, així com l'avaluació del tutor / a clínic / a per poder fer mitjana.\nLes úniques parts recuperables són el Treball final i el seguiment individual.\nEn cas de suspens en l'avaluació per part del tutor / a clínic / a, l'assignatura del Pràcticum Clínic III quedarà suspesa i s'haurà de recuperar durant els mesos de juny o juliol. En cas de suspendre les pràctiques externes, es guardarà la nota de les parts aprovades per la recuperació i només s'avaluarà la part suspesa. S'utilitzarà un sistema de qualificació quantitativa (de 0 a 10) i qualitativa (suspens, aprovat, excel·lent, matrícula d'honor) segons el RD 1125/2003.\nEn cas de suspendre el Treball final, l'alumne el podrà realitzar de nou i lliurar durant el període de recuperació.\nNo serà possible recuperar les pràctiques externes si no és amb el consentiment de la mateixa Junta d'avaluació del Pràcticum Clínic III fins que aquesta hagi avaluat les causes de la suspensió en cada cas concret. Aquesta decisió es prendrà en el moment de la Junta d'Avaluació del mateix període pràctic.


El pas. Santa Úrsula 1981: presenten el títol del film sobre una mítica diada castellera\nEl cartell és obra de la il·lustradora i dissenyadora gràfica vallenca Marina Barberà\nper Albert Oliva 30/09/2021 16:22h\nLa pel·lícula documental que analitzarà la mítica diada castellera de Santa Úrsula de 1981 ha estat batejada amb el títol "El pas. Santa Úrsula 1981". Avui dia 30 de setembre s'ha presentat el cartell que servirà com a carta de presentació. També un teaser en què aflora l'ancestral rivalitat entre les colles vallenques i que es va viure també en aquella jornada fa quaranta anys.\nLa directora de la pel·lícula, Maria Roig, ha explicat que el títol respon al canvi d'època castellera que va suposar la diada de l'octubre de 1981. La Colla Vella va descarregar el primer quatre de nou amb folre del segle XX i la Colla Joves feu el mateix amb el cinc de vuit. Amb aquella jornada les colles vallenques i, per extensió, el món casteller feren un pas enorme recuperant nivells no assolits des del segle XIX. En concret el darrer castell de nou s'havia vist l'any 1893. Amb aquella diada va començar la segona època d'or dels castells.\nEl cartell ha estat elaborat per la il·lustradora i dissenyadora gràfica vallenca Marina Barberà. Per conceptualitzar-lo l'autora va partir de la incertesa que va precedir la diada de Santa Úrsula de 1981, que considera que «és la mateixa incertesa amb què ens trobem avui dia». També l'ha inspirada un poema escrit per la seva àvia Maria Molina sobre aquella jornada castellera. Una estrofa del qual diu: «La plaça de gom a gom / llueix com una brasa encesa / esperant la gran promesa / que se'ls hi deu a l'afició».\nEl cartell vol representar la gernació que aquell dia hi havia a la plaça del Blat, on confluïren públic i castellers d'ambdues colles. A l'esquerra hi trobem les camises més vermelloses i a la dreta les rosades, situant l'espectador en el lloc del públic que és a punt per veure l'espectacle que s'ha d'esdevenir. Gràficament la imatge és borrosa fins arribar a desdibuixar-se i convertir-se en blanca, tot evocant l'evolució, la quietud, l'absència i el no saber que vindrà.\nEls colors que Marina Barberà ha escollit són de baix contrast, tal com també ho serà la imatge del documental. Referencien la indumentària castellera, amb les camises, la faixa i els pantalons. També hi apareix el groc en la senyalística del cartell. Vol fer referència a l'esperança i que simula les persones més devotes que acompanyen la Mare de Déu de la Candela, ja que tant el 1981 com enguany, 2021, són anys candelers. Finalment, el títol, juntament amb la silueta del fons, denoten la verticalitat dels castells i l'aleta de l'enxaneta coincideix amb l'esplendor de la Verge candelera.\nL'estrena de la pel·lícula "El pas. Santa Úrsula 1981" tindrà lloc la setmana de la Fira de Santa Úrsula, dijous 21 d'octubre a la sala gran dels JCA Cinemes de Valls. Aquest projecte compta amb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya a través de l'Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial, vinculat als programes Etnologia en xarxa i Mostra Internacional de Cinema Etnogràfic


15/10/2020 - Dental Office\nNovetatsBy Manuel Ruiz 15/10/2020\nL’equip de Dental Office ha decidit crear aquest espai virtual per a poder aportar una mica més d’informació de caràcter odontològic als nostres pacients i a visitants que busquin saber una mica més sobre el que fem. Les nostres publicacions seran informatives i en casos particulars, orientatives sobre tractaments determinats, curiositats o més temes d’interès,…\nQuè hem de saber sobre les malalties periodontals?\nNo mantenir una higiene bucal correcta por provocar diverses malalties periodontals, us expliquem les més comunes. GINGIVITIS: Inflamació i sagnat de la geniva que sí fa malbé l’os que aguanta la peça dental. PERIODONTITIS: Inflamació i sagnat de la geniva que sí fa malbé l’os que aguanta la peça dental. MITJANÇANT EL TRACTAMENT PERIODONTAL ACONSEGUIM: S’elimina…


Editorial de 'Le Monde': nervis a França pel gir que intueix a Alemanya\nBarcelona. Dijous, 7 de maig de 2020. 18:13\nActualitzat Dijous, 7 de maig de 2020. 18:13\nLa decisió del Tribunal Constitucional alemany de qüestionar la compra de deute per part del Banc Central Europeu a països que necessitin fortes injeccions de capital i no tinguin fàcil la devolució, ha provocat nervis a França, i no cal dir a Espanya i Itàlia. El Constitucional alemany podria evitar que el Bundesbank participés en el futur en aquestes operacions.\nEl diari Le Monde, ben connectat amb el deep state francès i el rotatiu francès amb més presència internacional, ha reaccionat avui amb un contundent editorial que posa el crit al cel. Directament veu perillar la UE, almenys tal com se la veia fins ara. "La sentència del Tribunal Constitucional alemany del dimarts 5 de maig posa en dubte tant la independència del Banc Central Europeu com la preeminència del Tribunal de Justícia de la UE", conclou el rotatiu francès.\nLa crisi del coronavirus ha fet sorgir el fort malestar dels països del nord per la política de cooperació amb el Sud, que consideren que es dedica a països que després malgasten les ajudes, i l'editorial de Le Monde certifica que es va cap a una crisi política important.\n"Un ultimàtum a Europa. És difícil veure d'una altra manera la desagradable sentència que el Tribunal Constitucional alemany va dictar dimarts, 5 de maig. Més enllà d’un atac a la política monetària a la zona euro, la decisió dels jutges de Karlsruhe posa en dubte la pedra clau de la Unió Europea que és el seu Tribunal de Justícia (CJEU) de Luxemburg, garant suprem de aplicació uniforme del dret europeu a tots els estats membres. És a dir, la Unió mateixa", assenyala el diari sense embuts.\nEl rotatiu assegura que des de fa anys hi ha un enfrontament entre el TC alemany i el Tribunal de Justícia de la UE -"entre els jutges de Karlsruhe i de Luxemburg"- sobre interpretacions comunitàries. Reconeix que el TC alemany se sent defensor dels estalviadors alemanys que es consideren danyats per les taxes baixes del Banc Central Europeu, i admet que això arrenca de la voluntat de crear el 1951 un organisme fort que evités els problemes que va tenir la República de Weimar per defensar-se del nazisme.\nPerò insisteix que el TC alemany ha fet ara un "atac brutal" en un moment que s'està parlant que el Banc Central Europeu invertirà 750.000 milions d'euros en recompra de deute.\nLa crisi del coronavirus està agreujant la divisió entre el nord i el sud d'Europa, i França intenta desesperadament que Alemanya no s'alinei definitivament amb Holanda i els altres països partidaris del rigor en la despesa. "La crisi causada pel Covid, de la qual cap govern europeu en té la culpa, està eixamplant la bretxa que hi ha entre el nord i el sud del continent. L'amenaça que té la UE de la pitjor recessió de la seva història, exigeix una sòlida política de solidaritat financera. Alemanya, que es beneficia molt de la UE i de l'euro, no pot evitar-ho. En absència d’una política europea real, la confiança en l’euro només es pot basar en el respecte per part dels Estats de les regles i institucions que s’han donat junts", intenta argumentar el diari francès.\nCORONAVIRUS La tribulació d'un cònsol espanyol per trencar el confinament a Espanya i França El Nacional


JUNTS PER BENEIXAMA: 2013-05-19\nPLE MUNICIPAL DEL 23 D'ABRIL: CONTINUEM FENT LLARGS A LA PISCINA.\nNomés havíem comentat a penes la intervenció de la portaveu de JpB sobre el tema de la pujada de les taxes de la Piscina Municipal. Després, el regidor Castelló, manifestaria la seua opinio: la piscina és un servei que es presta al poble i la pujada de taxes es excessiva. Hi ha altres activitats per les quals no es paga i a les que no assisteixen tots el habitants de la població. Caldria intentar compensar. Valorar millor el tema. Hi ha conjunt musical que costa 6.000 €, que es podria substituir per una discomòbil que només en costa 2.500, i algú ens podria dir, per què no cobreu almenys 1€ a cada assistent? El regidor Ibáñez indica que també ell està d'acord en retirar l'abonament gratuït a la piscina als polítics.\n- I crec que no és el moment (de la pujada de taxes), més si aquest any passat va haver superàvit als comptes municipals -diu Castelló.\nI ací comença la traca! Els partits de l'oposició donant-li lliçons d'economia al senyor alcalde! Fins ahí podíem arribar!\n- "L'any passat vam tindre un superàvit important tenint en compte la situació de la que veníem, que tan pocs informes econòmics féieu antes. Tú no estaves, però, és una llàstima que la teua sabiduria no ..." -diu l'alcalde dirigint-se a Mª José Payà.\n- "No puc ocultar el meu asombro, quan después d e l'any 2012 hem pogut baixar els pressupostos a la realitat, després de vindre d'una situació kafkiana" -i comencen ja les benediccions per a tots.\n- "No mos se pot dir per part dels partits que han provocat el dèficit tremendo ... i algo tindreu que vore, ... sinó esteu reconeixent la incompetència de les persones que han estat abans de vosatros, ... que encara mos vulgau donar lliçons de reducció de gastos, a mi em causa una certa paradoixa".\n- "S'ha deixat de fer algo? No. Encara estan fent-se més coses. Sí, sí, estan fent-se més coses. Una altra cosa és que la gent vaja a vore-les o no". -pregunta i es contesta a ell mateix el senyor alcalde.\n- "Home, Mª José, damunt que vos vam oferir la consejalia, hi ha que vore l'esquema mental, sempre no, una oferta no es fa amb mala intenció, no som tan malos". -remata l'alcalde.\nQuè? Què vos pareix? Bon nivell, veritat? Després, diverses intervencions més fins arribar a la clau de l'assumpte:\n"Les nostres taxes són les més baixes de tota la contornà" -repeteixen l'alcalde i la regidora Rivas.\nI clar, aquests preus tan mòdics fa que l'any anterior "se haya notado un incremento de gente que viene del ---------- de Villena y se incrementó un poco cierta inseguridad, (que no se tome a mal lo que digo)" -diu Mª Ángeles Rivas que li han dit.\nEls exemples i les comparacions, duen altres exemples i altres comparacions:\n- El gimnàs, deficitari totalment, que costa 3.000 o 4.000 € l'usen una vintena de persones, on quasi la meitat són de fora.\n- El curs d'aquagim val 35 € al més, aproximadament 1 € al dia, més barat que l'entrada de la piscina, i també tens dret a entrar dins l'aigua, encara que parega mentida.\nI quan la cosa va convertint-se ja en una constant repetició, fent aportacions tots a l'hora, "jo pense que la pujà esta no va a abalançar el pressupost de la piscina ...", i la taxa és ja quasi un suplici, Mª José Payà, regidora de Junts per Beneixama diu, amb veu alta i clara, les propostes del grup:\n- Estudiar molt bé el tema de les despeses de la piscina municipal. Eixes feines de manteniment que tants diners costen, que les puga fer gent aturada que tinga necessitats, abans de pagar hores extraordinàries a gent que ja té feina i sou.\n- Que no es faça una pujada lineal dels preus aplicada tant a entrades individuals com a bons mensuals o bons familiars. Si l'IPC a pujat un 10%, que no s'aplique una pujada del 25%.\n- No estem d'acord ni en l'estudi que s'ha fet, ni en la pujada de preus que es vol fer.\nEl grup que governa també té la seua proposta: Votem? 4 vots a favor de la pujada de taxes de la piscina municipal per par del Grup Popular, 2 vots en contra del PSOE i 2 vots en contra de Junts per Beneixama.\nAprovada amb el vot de qualitat de l'Alcalde. (En primera i única votació).\nLa "procesión de Colmugares" ha complit enguany el segon aniversari. De la nova època, és clar. Encara que es tracta d'una expressió, "Colmugares", "de tota la vida", segons ens va contar la regidora de Cultura a un Ple Municipal. Ara ja té tres entrades al Google, totes elles procedents d'aquesta mateixa pàgina. Combregars en té més, però, no de "tota la vida".\nQuan diu "Colmugares", la regidora, ho diu i s'ho creu. Igual que quan li proposen que trasllade la biblioteca municipal a una milor ubicació: "Ja ho havíem pensat nosaltres" -repon. Si li suggereixes que demane diferents pressupostos pel manteniment de la piscina: "Ja els he demanat jo"-contesta. Qualsevol proposta ja la té estudiada ella. I ho diu, encara que siga al Ple. I ho diu convençuda.\nDoncs bé, enguany també s'ha celebrat la "procesión de Colmugares". Com tota la vida.\n* Açò és un saluda oficial de l'Ajuntament de Beneixama. Lliurat l'any 2013, superada ja la primera dècada del segle XXI.\nPLE MUNICIPAL DEL 23 D'ABRIL: CONTINUEM FENT LLARG...


Jardins ecològics: Jardins ecològics: Recolzar la tendència de la mateixa naturalesa | Revista | EROSKI CONSUMER\nJardins ecològics: Jardins ecològics: Recolzar la tendència de la mateixa naturalesa\nEn els jardins convencionals el més habitual és la preponderància d'una o de poques espècies. En reduir la biodiversitat a aquests extrems es desestabilitza l'ecosistema i resulta més fàcil que alguns insectes que estaven en equilibri amb els seus enemics naturals es transformen en plagues. A falta de mecanismes naturals de control, recorrem a pesticides, i així contaminem i danyem encara més el sistema.\nPerò hi ha alguns aliats que ens poden ajudar molt. La combinació d'alguns cultius evita l'aparició de plagues i de malalties. Per això es recomana emprar herbes aromàtiques com ara l'espígol, el romaní, la sàlvia, la ruda, la menta, l'alfàbrega, l'estragó i la farigola per a voltar el perímetre on es troben les plantes o per a intercalar-les amb les hortalisses.\nManeig integrat de les plagues: insectes que també ajuden\nPer por que destrueixin les nostres plantes, tractem d'eliminar qualsevol insecte que veiem en el jardí. Tanmateix, molts d'ells són útils perquè s'alimenten d'altres de més petits que sí que poden resultar perjudicials. Aquestes són, precisament, les espècies que cal preservar. Els centpeus, per exemple, s'alimenten de diversos tipus de plagues que viuen en el terra.\nEls pesticides controlen les plagues, però també els seus enemics naturals, amb la qual cosa es destrueix l'equilibri natural. Com que la plaga mai no és eliminada totalment, es provoquen forts rebrots vista l'escassetat d'enemics naturals, i així ens obliguen a dependre contínuament d'elements de control artificials.\nUn terra sa produeix plantes sanes, resistents i productives. La comunitat d'organismes que hi viuen (bacteris, fongs, algues, cucs, etc.) exerceix un paper important en el seu bon estat. D'aquesta forma, tenint cura d'ells, el nostre terra gaudirà de la salut necessària. Aquestes són algunes de les tasques que convé seguir per a enriquir el terra de forma natural:\nRemenar la terra, però no a més de 20 centímetres de profunditat. D'aquesta manera s'aconsegueix una textura esponjosa i airejada. Una bona ajuda són els cucs, que ventilen i drenen la terra, a més d'elaborar grans quantitats d'humus.\nCal reservar un lloc en el jardí per al compost o adob. Per a generar-lo es pot utilitzar una bossa negra o bé una caixa. S'hi ha de mesclar terra amb fem, cucs, cendres de llenya, arena i peles de fruites i verdures. Després d'una espera d'entre quatre i vuit mesos, podrà utilitzar-se.\nLes restes eliminades per les plantes, juntament amb tots els residus vegetals de cuina i de jardí, reciclats per a produir compost, constitueixen el millor aliment per al sòl. A més, és una bona manera de produir menys fem pudent, de reduir les necessitats de fertilitzants i aigua de reg i d'ajudar-nos a tenir cura dels nostres recursos naturals. En els jardins i els horts orgànics, la palla i les restes de vegetals es poden utilitzar per a fer el mulching, un matalàs que cobreix els terrenys acabats de cultivar i que serveix per a evitar l'erosió i protegir el terra del sol, la pluja, el fred i el vent.\nEnriquir bé el terreny. És la clau de la jardineria orgànica. Hem d'agregar-li els productes naturals que les plantes necessiten per a créixer, per a això cal preparar l'adob o compost. Serà fonamental per al manteniment del nostre jardí en el futur.\nPer a generar un creixement vigorós de les nostres plantes, aquestes necessiten nutrients adequats, microorganismes útils del terra i una estructura del terreny que els permeti conservar la humitat i una bona quantitat d'aire. Per a això cal recobrir el terreny amb fulles seques o estelles per a millorar la seva fertilitat, per conservar així la seva textura i humitat.\nMantenir el jardí lliure d'elements que atreguin les plagues. Arrencar les males herbes abans que facin llavors. Cal recollir les fruites o hortalisses que hagin caigut o que estiguin massa madures. També cal podar dràsticament les parts malaltes de les plantes.\nDissenyem l'horta o jardí de manera que hi hagi àrees amb espècies perennes, que no requereixin una preparació del terreny anual. Com menys remenem la terra més rica es farà, conservarà millor la humitat i tindrà menys pestes.\nÉs recomanable usar com a portatestos la base plàstica d'envasos de les begudes de dos litres. Algunes porten fins i tot els clotets fets perquè s'hi escorri l'aigua.\nConvé plantar arbres de fulla caduca (les que cauen durant l'hivern) a la part de ponent de la casa. Durant l'estiu tindrem ombra que ens protegirà de la calor i durant els mesos del fred entrarà el sol que farà més tèbia la llar.\nInstal·lar un barril per a recollir l'aigua de pluja en el jardí.


Habitació amb dutza d'hidromassatge i xemeneia el Mariner | Encís d'Empordà\nSuite doble amb dutxa d'hidromassatge i llar de foc\nSuite doble de 30 m2 amb els sostres mes alts de la masia i d'una arquitectura singular. Decorada amb elements de la mar i d'estil naval de diferents èpoques. Disposa d'una enorme dutxa amb hidromassatge, àmplia zona de bany, i zona de descans amb escriptori sofà i llar de foc.\nÀmplia zona de bany amb dutxa d'hidromasatge\nL'Empordà es un territori que viu i es nodreix del mar mediterrani. Generacions de navegants s'han endinsat a les seves aigües i el resultats ha estat notables intercanvis culturals, delicioses tradicions culinàries i innumerables caçons i poemes.


El Barça maquilla la jornada catalana de l’ACB\nLa Penya i el Manresa van perdre fora de casa\nL’únic equip català que ha saldat el cap de setmana amb una victòria és el Barça. Els blaugranes s’han imposat al Monbus Obradoiro per 83-67. El Joventut de Badalona i el Baxi Manresa han perdut els seus compromisos a domicili. El Morabanc Andorra va passar per sobre dels badalonins amb un resultat de 91-72. Pel que fa al conjunt del Bages, ha perdut a la pista del Surne Bilbao Basket per 89-82.\nMirotic brilla per desencallar el Barça\nEl Monbus Obradoiro ha plantat cara al Palau Blaugrana durant bona part del partit. El duel s’ha mantingut igualat durant tota la primera meitat. El Barça ha arribat amb tres punts d’avantatge al descans gràcies a tres triples seguits de Nikola Mirotic. Els locals han aconseguit una renda de deu dígits a l’inici del tercer període. No obstant això, els gallecs han tornat a igualar el duel quan només quedaven sis minuts pel final. Llavors, Jasikevicius ha donat entrada a Mirotic, Kuric i Calathes, que han resolt el partit amb un parcial de 15-4. El màxim anotador del partit ha estat Mirotic amb 21 punts.\nLa Penya no té cap opció a Andorra\nEl Joventut de Badalona va patir la ressaca de la seva gran victòria europea contra el Partizan. L’Andorra va dominar el partit des del principi, ja que va començar liderant el marcador per 10-2. Els verd-i-negres van tenir moltíssimes dificultats per anotar durant els dos primers períodes, on tan sols van sumar 26 punts. Els andorrans ho van aprofitar per obtenir un avantatge de catorze dígits al descans. A la segona meitat, l’Andorra no va relaxar-se i la Penya tampoc va fer perillar el domini local. Un parcial de 12 a 2 a favor de l’equip del Principat va ampliar la diferència al marcador fins als 24 punts. L’equip de Carles Duran va mostrar el seu orgull al darrer període, on va maquillar el resultat.\nUn Bilbao en ratxa supera el Manresa\nEl Surne Bilbao Basket ha assolit el seu setè triomf consecutiu davant el Baxi Manresa. El partit s’ha mantingut molt equilibrat durant els tres primers períodes. No obstant això, l’equip de Pedro Martínez ha tingut l’oportunitat de sentenciar el duel al tercer quart, quan ha aconseguit una renda de nou punts. Tot i això, la manca d’encert des de la línia de tres ha impedit als visitants assegurar la victòria. El Manresa tan sols ha anotat sis triples dels 26 que ha intentat. La reacció del Bilbao a l’últim quart ha estat impecable i ha remuntat el partit gràcies a un parcial de 15-25.\nBarça Baxi Manresa Bilbao Joventut de Badalona Lliga ACB Morabanc Andorra Obradoiro Penya\nEl Barça es reparteix els gols i passa per sobre de l’Eibar (7-0)\nLes blaugranes han fet cinc gols en mitja hora


La finançacio dels valencians (I) / J.Masia | Accio Nacionalista Valenciana\nLa finançacio dels valencians (I) / J.Masia\nHi ha una constant lluita entre els nacionalismes periferics i el nacionalisme espanyol -si, tambe existix- al voltant del repartiment dels imposts i la redistribucio. En els ultims anys a les reivindicacions tradicionals/populars/eternes dels vascs i els catalans s'han afegit unes atres comunitats autonomes per a reclamar mes inversio. Aço a la gent no li pareix interessar molt, pero clar, es un erro extremadament greu. Gracies a l'inversio sorgixen de sobte l'educacio, la sanitat, l'investigacio, les infraestructures publiques aixina com uns atres servicis del nostre de migestar. Si l'inversio es poca en la nostra nacio, no tindrem bones infraestuctures, les empreses no vindran aci perque la llogistica es un gast a considerar i la desocupacio no es solventarà. Si en lloc d'estar en urgencies 3 hores, n'estarem 9 en un box, perque no hi ha pressupost per a contractar a mes personal; no es receptaran medicines cares i bones per a malalties molt greus, aixina la gent morirà abans i viura en menys qualitat de vida. No es podran mantindre les llinies de l'hibrit valencià/catala en les escoles i a soles s'ensenyarà castella "per just dret de conquista", com escrigue, en el Decret de Nova Planta, Felip V per a anular l'autonomia i els Furs valencians. La seguritat es reduirà perque no es contractaran mes policies quan es jubilen i aixina qualsevol pot descobrir el per qué es necessari o important tindre una bona finançacio. Clar que u pot renunciar a viure millor, ofrenar noves glories a Espanya i patir les retallades, sempre i quan la seua personalitat tinga un component masoquiste patologic rellevant. Si es aixina els recomanaria que es compren un assot i que deixen de votar opcions que nos fan la vida impossible a molts. Sería un detall.\nA major finançacio tindriem major capacitat d'inversio, per tant millorariem, fomentariem el benestar i la qualitat de vida dels valencians. ¿Cóm hi ha gent que renuncia ad est objectiu? ¿saben en quín lloc de finançament es troba la terra en la que viuen?\nPer a calcular les balances fiscals existixen varies formules, pero fonamentalment, les mes acceptades son dos: el fluix monetari i la carrega-benefici.\n1- Fluix monetari: son les inversions o els gasts que l'Estat central realisa en una comunitat autonoma. Per eixemple: una infraestructura, una autovia entre Valencia i Alacant.\n2- Carrega-benefici: son les inversions que realisen en qualsevol lloc del territori espanyol i dels quals es beneficien tots els espanyols. Per eixemple: les millores de l'Escorial revertixen no a soles en els madrilenys, sino tambe en qualsevol atre espanyol perque van a vore'l i gojar d'ell. Aixina els gasts efectuats no es consideren que son d'una autonomia sino que es carreguen o repartixen entre totes les comunitats. Se consideraria que sería una inversio tambe en la nostra nacio perque els valencians som beneficiaris quan acodim a vore el monasteri. Lo mateix per a les inversions en les embaixades, en l'eixercit o qualsevol via d'acces a Madrit.\nEstos dos models tenen resultats diferents i com tot en la vida pros i contres. Els nacionalismes periferics trien el fluix monetari i el nacionalisme espanyol elegix el de carrega-benefici. Crec que poden intuir ya quín es l'oficial per a calcular les balances fiscals.\nYa els alvance que els resultats per a la nostra Nacio son llamentables, en el patro que se vullga, inclus podrien vindre alienigenes de fora de la Via Lactea i aplicar el seu model econometric i arribarien a la conclusio de que estem infrafinançats sense cap criteri racional que ho justifique i la segona es que aci no hi ha vida inteligent perque seguixen votant als bochins del PP i el PSOE, els que nos han infrafinançat de forma sistematica. Un apunt, tampoc es racional votar a les marques blanques del nacionalisme espanyol mes ranci (Ciutadans, Vox, UPyD) pensant que faran alguna cosa diferent o em tocarà acceptar aranya com a animal de carrega del desert del Kalahari.\nPD. Per a qui crega que son una opcio estos de les marques blanques poden vore en el canal Youtube d'Accio com es riuen de la cultura valenciana o seguir les declaracions publiques que fan. Si es valencianiste l'opcio es AccioNV, els següents partits politics no miren per la nostra nacio, ni per voste. Com l'informacio es poder, no renuncien a la seua, que no els manipulen.\n1- Compromis i els països catalans\n2- Pablo Iglesias (PODEMOS) en "La Tuerka" en el mapa dels països catalans\n3- Ciutadans i Vox rient-se de la llengua valenciana\n4- UPyD i le seues incoherencies: afirmant que pactaran en el PP i visitant la catalanista Academia Valenciana de la Llengua (AVLl). Mes de lo mateix.\nImage: Las Provincias, Alqueria


Pedro Sánchez fa parada a Lleida i visita la Seu Vella\nEl PSOE no havia anunciat cap acte públic de campanya durant l'estada del president espanyol a la capital del Segrià\nACN Lleida.-El líder del PSOE i president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha visitat aquest dijous la Seu Vella de Lleida, tot i que des del partit no s’havia anunciat cap acte públic de Sánchez durant la seva estada a la capital del Segrià. Sánchez ha estat acompanyat en la visita per l’alcalde de la ciutat i candidat del PSC a l’alcaldia de Lleida, Fèlix Larrosa, i per la cap de llista del PSC al Congrés per Lleida, Montse Mínguez, entre altres representants i militants socialistes. Aquesta ha estat la primera visita que ha fet Sánchez a Catalunya des que va començar la campanya electoral. Aquest vespre el líder del PSOE participarà en un acte polític a Badalona, amb la candidata del PSC el 28-A, Meritxell Batet i el primer secretari Miquel Iceta.\nPedro Sánchez ha aprofitat la seva visita a Lleida per visitar durant prop d’una hora el Turó de la Seu Vella, conjunt monumental que aspira a esdevenir Patrimoni Mundial per la Unesco. Durant la visita de caire privat, Sánchez ha estat acompanyat per l’alcalde Fèlix Larrosa i la tinenta d’alcalde i candidata del PSC al Congrés per Lleida, Montse Mínguez, i altres membres del govern municipal i de la candidatura socialista del 28-A. Entre altres, també han acompanyat el líder del PSOE la delegada del govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera; el primer secretari del PSC, Miquel Iceta; l’ambaixador d’Espanya a Andorra, exalcalde de Lleida i president del PSC, Àngel Ros, entre altres representants i militants socialistes. Durant el recorregut per l’interior del monument, el president espanyol, ha rebut les explicacions del director del Consorci del Turó de la Seu Vella, Joan Baigol. La visita de Pedro Sánchez a la Seu Vella ha estat la primera que fa el líder del PSOE i candidat a la presidència del govern espanyol des que va començar la campanya electoral del 28-A. A més de Lleida, té previst un míting aquest dijous a la tarda a Badalona, al Teatre Blas Infante, amb la candidata del PSC al 28-A, Meritxell Batet, on també participarà el primer secretari de la formació, Miquel Iceta. D’altra banda, dijous de la setmana que ve Sánchez tornarà a Catalunya per participar en l’acte central de campanya, a Barcelona.Sánchez ha començat el seu dia sortint a córrer 10 quilòmetres per Lleida, segons ha anunciat ell mateix via Twitter, acompanyat d’una foto on se’l veu amb roba d’esport.


Bauzá felicità Projecte Home pel seu 26è aniversari\nEfe | 30 agost 2013\nL'aniversari de Projecte Home és una cita obligada per al Govern.\nEl president del Govern, José Ramón Bauzá, felicità l'organització de lluita contra la drogoaddicció Projecte Home pel seu 26 aniversari, a través del seu compte personal de Twitter.\n«Enhorabona a Projecte Home Illes Balears pel vostre XXVI aniversari que avui celebrau. Moltes gràcies pel vostre treball», expressà el president hores abans que l'entitat celebrés la seva festa commemorativa.\nProjecte Home celebrà ahir horabaixa amb un acte institucional, una exposició i una festa el 26 aniversari de l'obertura del seu primer centre de tractament a Balears, un acte al qual hi assistiren el vicepresident i conseller de Presidència, Antonio Gómez i les conselleres de Família i Serveis Socials, Sandra Fernández, i Educació, Cultura i Universitats, Joana Maria Camps.\nEl president de Projecte Home Balears, Tomeu Català, i el director, Juan Manuel Quetglas, reberen les autoritats en la seu de l'organització i els mostraren, en una breu visita les instal·lacions i els programes que desenvolupa l'entitat.\nPosteriorment, els propis usuaris de Projecte Home organitzaren un espectacle amb diferents actuacions i testimonis de la seva experiència, amb la col·laboració amb familiars i voluntaris.\nNomés hi ha felicitacions i subvencions per el Projecte Home,que esta molt bé, però i la tasca que fa en Jaume Santandreu,,quan rebra les felicitacions i les subvencions??? Aquet home si que es mereix un gran homenatge.


AFA Salvador Espriu: La FaPaC presenta recurs contra el decret d'admissió\nLa FaPaC presenta recurs contra el decret d'admissió\nLa FaPaC ha presentat recurs contra el decret d'admissió d'alumnes per al curs vinent. Es vol recórrer el nou criteri introduït de desempat que atorga 5 punts a les famílies en les quals els progenitors, tutors o germans hagin estudiat en el centre on s'ha preinscrit.\nEl motiu que alega la FaPaC és que la mesura va en contra de l'escola pública catalana inclusiva i integradora i suposa un pas enrere en la lluita contra la segregació escolar, una de les principals barreres en la reducció del fracàs escolar. El nou criteri trenca la igualtat entre les famílies segons el seu origen, ja que no respecta la llibertat d'elecció de centre per a tothom. A més, -segueix argumentant la FaPaC-, aquesta manca d’igualtat entra en col·lisió amb el nostre ordenament jurídic com a societat democràtica i desenvolupada.\nPublicat per Oriol Homar a 11:47\nEtiquetes de comentaris: escolarització, política, Relacions Institucionals


Prevenció » FAPA Mallorca\nFERYA i FAPA denunciam la desprotecció dels menors al Birracruzis\nLa Plataforma FERYA (Famílies en Red y Activas) i FAPA Mallorca denunciam la desprotecció que pateixen dels menors per part d’alguns ajuntaments amb la celebració d’activitats que promocionen el consum d’alcohol a la via pública. L’ajuntament d’Inca ha tornat a autoritzar aquest any la celebració d’un Birracruzis pels carrers del poble, una activitat privada, sense …\nAvaluació de la Plataforma per un Oci de Qualitat\nEl passat 16 de març representants de FAPA Mallorca, FAPA Eivissa i COAPA Balears hem participat a la presentació de l’informe d’avaluació de la Plataforma per un Oci de Qualitat de les Illes Balears (POQIB). Les famílies hem participat des de la creació, en el 2011, d’aquesta Plataforma que agrupa a representants de les administracions públiques, la …\nXERRADA “BOTELLÓN” – FEPAE\nFEPAE vos convida a la xerrada-col·loqui sobre prevenció del consum d’alcohol a menors, que impartirà na Montse Juan, antropòloga i dra. en Sociologia, d’IREFREA (Instituto Europeo de Estudios en Prevención). Aquesta activitat s’emmarca dins la línia de treball de la Plataforma per un Oci Nocturn de Qualitat, de la qual tant FEPAE, com IREFREA i FAPA …\nmenjador APIMA FERYA Formació Llegim en Família TIC inclusió Pacte Educatiu Solidaritat TIL UIB LOMCE motxilles solidaries ASSEMBLEA Prevenció


Trista i decebuda amb l’adeu del Minipop | FET a TARRAGONA\nTrista i decebuda amb l’adeu del Minipop\nUpdated: 10 de febrer, 2022\nImatge d’arxiu del festival Minipop al passeig de les Palmeres. Foto: cedida.\nArrencar la setmana pot costar, però si un dilluns al matí reps un correu en què s’anuncia que et retornaran l’import de les entrades del Festival Minipop (que guardes des del 2020) perquè s’ha cancel·lat, la història es complica.\nEl primer pensament que tinc és: què ha passat? Busco el comunicat oficial, en què l’equip del festival explica que la nova etapa que volien iniciar, “amb una nova ubicació, i que també tingués presència al llarg de l’any a través de petits concerts repartits en diferents racons de la ciutat, (…) requeria una infraestructura i uns recursos que malauradament no s’han pogut aconseguir”. Però em costa de creure que una cita com aquesta, que va començar el 2011 i que s’havia consolidat sobradament al calendari cultural de la nostra ciutat, s’acabi d’aquesta manera.\n“costa de creure que el festival s’acabi d’aquesta manera”\nEn parlo amb la seva directora, Núria Serrano, que es desfà en elogis cap al públic i el posa al centre per justificar que “no volíem fer un festival que no estigués a l’altura, tot i que hi hem treballat fins a l’últim moment”. I exposa: “No són només diners, ens agrada sentir que el festival realment és important per Tarragona. I això ho hem sentit molt des del públic, però de vegades ha estat més difícil de notar des de l’Ajuntament”. En la mateixa línia, Lluís Gavaldà deixa constància de “la desídia de les institucions”.\nVeure que hi ha ciutats que tenen formats molt similars i més joves, que van néixer després del Minipop i que continuaran endavant amb el seu festival mentre aquí li hem de dir adeu, em fa sentir trista i decebuda. Però “no vull acabar una cosa tan bonica amb retrets, al final els festivals són projectes poc sostenibles, amb data de caducitat“, remarca la directora.\n“altres ciutats han copiat el format i continuen endavant”\nAra bé, crec que parlo en nom de moltes persones quan dic que tot l’equip del Minipop ha fet una feina ingent que, des del FET a TARRAGONA hem explicat en diversos articles al llarg de la seva trajectòria. I és que el Minipop és molt més que concerts en horari familiar. Nou edicions, dos Minipop Sant Magí, un Minipop de Tardor, més d’un centenar d’artistes i una pandèmia després, Núria Serrano reconeix que “el miracle ha estat fer-lo durant tots aquests anys”, en què s’han sentit sols en moltes ocasions. Avui, més que mai, cal rellegir l’article ‘La Núria del Minipop’, que signa Mariona Llort.\nPresentació de l’edició del festival del 2019 amb col·laboradors i patrocinadors del Minipop. Foto: Rut Queralt.\nSense voler buscar culpables, penso que hi ha hagut una manca de suport (principalment institucional) evident, la qual cosa m’entristeix encara més que la fi d’aquest festival. Moltes famílies hi havíem trobat un espai molt especial, on gaudir amb la nostra canalla de la cultura en totes les seves vessants. I ara tindrem un buit que s’hauria pogut evitar.\nel festival volia una nova ubicació i créixer al llarg de tot l’any\nArribats a aquest punt, només em queda donar les gràcies a totes les persones que, des del 2011, han liderat un projecte estimat com pocs. Treballadores incansables que, lamentablement, no s’han cuidat prou des d’on se les havia de cuidar. Espero que l’essència del Minipop no es perdi i la tornem a trobar, en un futur no gaire llunyà, en nous projectes a la nostra ciutat. Fins aviat, Minipop!


Joan Bardají Miranda - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJoan Bardají Miranda\n19 de juliol de 1929 (88 anys)\nJoan Bardají Miranda (Almenar, 19 de juliol de 1929) és un músic català que ha estat vinculat a la Societat Coral La Lira, coneguda per tots els almenarencs com «el Coro», que és una de les entitats musicals més arrelades a Almenar. Joan Bardají ha ocupat, durant més de la meitat de la història de l'entitat, el càrrec de director. La seva esposa, Mercè Roca, va participar amb ell en la direcció de la coral i en la divulgació del cant i de la música a Almenar.\nFormació i aprenentatge[modifica]\nL'afició a la música de Joan Bardají comença vers l'any 1938 vinculat al cor de l'església parroquial, amb unes primeres nocions de solfeig a càrrec de mossèn Pere Sanahuja. Posteriorment, amplià coneixements amb altres mestres, però també s'ha de destacar la seva vessant autodidacta, que li permeté formar part de diferents orquestres com a instrumentista de saxofon, guitarra i violí, com també dirigir altres corals. Durant les dècades dels seixanta i dels setanta, el seu germà, Josep Bardají, cantant i músic de clarinet i de saxofon, també en va formar part.\nA més, seguint la tradició familiar, s'ha dedicat a l'ofici de forner.\nDirecció de la Coral La Lira[modifica]\nDes del 1946, Joan Bardají dirigia el cor parroquial on, en aquell moment, s'assajava una missa a tres veus. A més, també cantava a la Coral La Lira. Al cap de poc, La Coral es va quedar sense director, va ser llavors quan Josep Segura s'adreçà a Joan Bardají i li proposà dirigir el "Coro". Joan Bardají acceptà el càrrec, al qual es dedicà gairebé tota la vida. El seu nomenament va ser el dia 25 de novembre de 1948.\nL'any 1952 va ser d'èxit per La Lira i, per aquest motiu, a la Fira de setembre tots els cantaires van estrenar unes flamants faixes i es beneí un nou estàndard, ja que fins aleshores encara es conservava aquell cedit per Educación y Descanso. Va ser Joan Bardají com a director qui, amb el vot favorable de tots els components, es negà a sortir més si no es feia un estàndard nou i català. Per això, l'any 1954 s'aprovà un nou reglament i els seus components es van comprometre a organitzar els actes de la Fira de setembre.\nL'any 1981, el "Coro" es convertí en Orfeó de veus mixtes, ja que fins aquell moment la Coral La Lira era composta per veus masculines, amb la qual cosa es va obrir un ventall de possibilitats que permetia cantar tota mena de peces musicals.\nUna de les actuacions més encisadores de l'Orfeó La Lira va ser el 18 de juny de 1983, el dia del retorn de l'Àngel al campanar. En el moment de la coronació de l'Àngel, es va estrenar la complexa peça "Al·leluia" del Messies de Haendel.\nA la dècada dels vuitanta, amb el nou context polític, econòmic i social, l'activitat coral i la formació musical obtingué un suport institucional més ampli i es creà l'Escola de Música i la Coral Infantil. El 1981 es publicà una casset de cançons populars.\nDes dels inicis del segon mil·lenni, la Coral La Lira ha estat unida a la Federació dels Cors de Clavé i a la Federació Catalana d'Entitats Corals.\nL'any 2000, Joan Bardají va demanar a mossèn Francesc Martí Solsona que redactés l'himne d'Almenar, el qual va ser musicat pel mestre Josep Prenefeta.\n↑ 1,0 1,1 Forns i Bardají, Josep. Almenar (en català). Valls: Cossetània, 2011.\n↑ Francesc Martí i Solsona «Història de la Societat Coral "La Lira"». La Barana del fossar. 50 anys de la Societat La Lira d'Almenar, juny 1993. ESPECIAL.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joan_Bardají_Miranda&oldid=17592266»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 oct 2016 a les 19:43.


Omella coneix el primer voluntari de Càritas - Arquebisbat de Barcelona\nPàgina d'inici > Noticies > Càritas > Arquebisbe Omella\nMons. Joan Josep Omella ha conegut un dels iniciadors de Càritas Diocesana de Barcelona, de fet, el primer voluntari que com advocat, el 1944, va crear el Servei d’Assessoria Jurídica del que llavors era el ‘Secretariado General Diocesano de Beneficiencia Cristiana’. Actualment aquest servei continua la seva tasca amb un equip jove de voluntaris monitorat pel Sr. Amat.\nAntecedents de Càritas\nL’arquebisbe Mons Joan Josep Omella s’havia citat aquest matí amb el Sr. Joan Amat que ha vingut acompanyat del director de Càritas Diocesana de Barcelona, Salvador Busquets, i d’aguns dels advocats que avui dia han continuat prestant el seu servei als usuaris de l’entitat social, mantenint aquesta iniciativa que va engegar.\nAmat, segons ha explicat a l’arquebisbe, va començar en aquella època treballant amb el bisbe Gregorio Modrego i al costat del Beat Pere Tarrés per posar a disposició d’aquells que ho necessitessin un servei gratuït d’advocats, per tal de resoldre diferents situacions dràstiques o dubtes per als quals es requeria una assessoria professional. Temes com ,nadons que no s’inscrivien en el registre civil, la gestió de matrimonis en segones núpcies, entre altres tasques, com un ‘petit dispensari’ que va tenir molt d’èxit sobretot quan encara no hi havia supermercats solidaris o recollida d’aliments organitzada.\nServei judicial gratuit\nTotes aquestes primeres accions les explicava Amat a l’arquebisbe, que ha pogut conèixer com ha evolucionat el funcionament d’aquest servei d’assessors tant de la mà de l’artífex i director, com d’alguns dels advocats voluntaris que actualment han pres el relleu en aquesta tasca.\nAra, es continua treballant abastint encara més necessitats que han anat sorgint al llarg dels anys. Tal com ha explicat Luis Álvarez, un dels advocatas voluntaris, avui dia, la missió principal se centra a “donar assessorament i mediació a la gent que ve, així com un suport en tots aquells temes legals que puguin tenir, i un ajut no només legal, sinó, també psicològic, davant totes aquelles angoixes que puguin tenir”. “A més a més – afegeix Álvarez´– intentem ajudar-los amb tots els procediments judicials mentre no tinguin un advocat propi, que normalment els deleguem a un advocat d’ofici”.\nL’arquebisbe Omella ha escoltat amb molta atenció els diferents aspectes que han destacat els membres de l’Assessoria, els quals compleixen amb un servei diari que compta amb diferents àmbits judicials, per tal de poder cobrir tota la demanda. Un servei amb el qual l’arquebisbe s’ha mostrat molt satisfet, i amb ganes de “fer xarxa per tal que continuï endavant”.\nCom a record de la visita, el senyor Amat ha obsequiat l’arquebisbe amb un llibre sobre peregrinacions juntament amb la seva disposició, que amb 91 anys, es manté amb energia i com ha dit continua al “servei incondicional” de l’arquebisbe de Barcelona.


Sr. Iñigo García-Aranda\nIgnacio García-Aranda, nascut a Madrid, és llicenciat en màrqueting per l’ESIC i MBA per ICADE. Va iniciar la seva trajectòria professional a Phillips, i es va incorporar el 1997 a Amadeus Espanya, filial de Amadeus IT Group i companyia líder en tecnologia per a la indústria dels viatges. De 1999 a 2007, va ocupar el càrrec de responsable de l'àrea de màrqueting i nous negocis de la companyia fins que, l'abril de 2007, va ser nomenat director de màrqueting, al independitzar-se aquesta àrea de la direcció comercial.\nPreferències i hàbits de consum de l'usuari de les agències\nQuatre de cada deu llars espanyoles han fet ús dels serveis d'agències de viatge en els últims dotze mesos. El 41% ha contactat amb establiments de carrer i el 22% ha optat per agències en línia, encara que hi ha un 36% de clients que ho són de dos tipus d'agència.\nHi ha grans diferències entre el client de l'agència de carrer i l'usuari de l'agència a Internet? Aquestes i altres preguntes s'aborden en l'estudi "Preferències i hàbits de consum de l'usuari de les agències de viatges espanyoles", publicat per Amadeus Espanya i ACAV. L'informe, lliurament inicial del "Primer estudi estratègic de les agències de viatge espanyoles", identifica un consumidor que cerca tracte personalitzat i assessorament quan s'acosta a l'agència tradicional, ja un client motivat per la comoditat i el preu quan opta per Internet .\nLa formació (per a les agències tradicionals) i la implantació d'eines i / o processos que minimitzin els temps d'espera (tant on-line com a l'oficina física) són algunes de les àrees de millora identificades en l'estudi, tot i l'alt nivell de satisfacció (superior al 90%) declarat pels clients de les agències.


Moratòria en el pagament d'hipoteques - Ges40\n27 Març, 2020 /in Sense categoria /by g4-administrador\nL’actual situació de crisi sanitària i les mesures de confinament adoptades tenen un impacte incommensurable en l’economia domèstica. En aquest context, una de les mesures adoptades pel Govern és la previsió d’una moratòria en el pagament de les hipoteques destinades a la compra d’habitatge habitual, mesura destinada només als supòsits de vulnerabilitat econòmica.\nEn concret, es preveu en els articles 7 al 16 del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març de mesures urgents extraordinàries per fer front a l’impacte econòmic i social del COVID-19.\nEls requisits per poder optar a aquesta moratòria són:\nEn primer lloc, s’ha de tractar d’un préstec garantit amb hipoteca immobiliària per a l’adquisició de l’habitatge habitual. Per tant, en virtut d’aquesta mesura, no es pot sol·licitar l’ajornament d’un altre tipus de préstecs personals sense garantia real, ni tampoc als préstecs immobiliaris els quals la destinació no sigui l’adquisició de l’habitatge habitual.\nDavant d’això, sorgeix la qüestió sobre si la moratòria és aplicable a les segones hipoteques sobre l’habitatge habitual on el destí sigui diferent de l’adquisició de l’habitatge. Per exemple, els préstecs destinats al finançament d’un negoci.\nEn segon lloc, per poder-se beneficiar d’aquesta mesura, el deutor ha de trobar-se en els supòsits previstos de vulnerabilitat econòmica:\na) Que el deutor hipotecari passi a estar en situació d’atur o, en cas de ser empresari o professional, pateixi una pèrdua substancial dels seus ingressos o una caiguda substancial de les seves vendes.\ni.Amb caràcter general, el límit de tres vegades l’Indicador Públic de Renda d’Efectes Múltiples mensual (des d’ara IPREM)\nii.Aquest límit s’incrementarà en 0,1 vegades l’IPREM per cada fill a càrrec a la unitat familiar. L’increment aplicable per fill a càrrec serà de 0,15 vegades l’IPREM per cada fill en el cas d’unitat familiar monoparental.\niv.En cas que algun dels membres de la unitat familiar tingui declarada discapacitat superior al 33 per cent, situació de dependència o malaltia que l’incapaciti acreditadament de forma permanent per realitzar una activitat laboral, el límit previst al subapartat i) serà de quatre vegades l’IPREM, sense perjudici dels increments acumulats per fill a càrrec.\nv.En el cas que el deutor hipotecari sigui persona amb paràlisi cerebral, amb malaltia mental, o amb discapacitat intel·lectual, amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 33 per cent, o persona amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat reconeguda igual o superior al 65 per cent, així com en els casos de malaltia greu que incapaciti acreditadament, a la persona o al seu cuidador, per realitzar una activitat laboral, el límit previst al subapartat i) serà de cinc vegades l’IPREM.\nc) Que la quota hipotecària, més les despeses i subministraments bàsics, resulti superior o igual a el 35 per cent dels ingressos nets que percebi el conjunt dels membres de la unitat familiar.\nd) Que, a conseqüència de l’emergència sanitària, la unitat familiar hagi sofert una alteració significativa de les seves circumstàncies econòmiques en termes d’esforç d’accés a l’habitatge, en els termes que es defineixen en el punt següent.\nAquestes mateixes mesures també s’apliquen als fiadors i avaladors del deutor principal, respecte del seu habitatge habitual i amb les mateixes condicions que les establertes per al deutor hipotecari.\nEl termini per a la qual sol·licitar s’estén fins quinze dies després de la fi de la vigència del reial decret llei que en principi està previst per a un mes des de la seva entrada en vigor, per la qual cosa en principi, es podrà sol·licitar fins al 3 de maig.\nLa sol·licitud s’ha d’efectuar davant el creditor, és a dir davant el banc o entitat financera que hagi concedit el préstec, el qual l’haurà d’implementar en un termini màxim de 15 dies.\nLa implementació de la moratòria comportarà que durant el seu període de vigència, l’entitat creditora no pot exigir el pagament de la quota hipotecària, ni de cap dels conceptes que la integren (amortització de capital o pagament d’interessos), ni íntegrament, ni en un percentatge. Tampoc es meriten interessos ni ordinaris ni moratoris.\nEl text legal preveu una disposició destinada a dissuadir de l’abús d’aquesta mesura extraordinària, disposant la responsabilitat del deutor pels danys i perjudicis que hagi ocasionat a conseqüència de la seva indeguda aplicació sense reunir els requisits per a això, així com les despeses generades per l’aplicació d’aquestes mesures, sense perjudici de les responsabilitats d’un altre ordre.\nSobre l’import dels danys i perjudicis produïts, la quantificació sembla complicada, ja que el dany per a les entitats financeres d’aquesta imposada refinançament es produirà en tot cas tant en els supòsits en què la seva aplicació sigui deguda com indeguda. En qualsevol cas, l’import dels danys i perjudicis no pot ser inferior al benefici indegudament obtingut pel deutor per l’aplicació de la norma.\nFinalment, també incorrerà en responsabilitat el deutor que, voluntàriament i deliberadament, busqui situar o mantenir-se en els supòsits de vulnerabilitat econòmica amb la finalitat d’obtenir l’aplicació d’aquestes mesures, corresponent l’acreditació d’aquesta circumstància a l’entitat amb la qual tingui concertada al préstec o crèdit.\nLa Responsabilitat Professional dels Corredors en el Reial decret llei 3/2020... EL TERMINI DE PRESCRIPCIÓ DE LA RECLAMACIÓ ENTRE ASSEGURADORES PER CONCURRÈNCIA...


Dades històriques 1999\n796 787 8 51 4:22 9:37 6:49 13,200\nJa farà més de 10 anys que lencanteri de lantiga deessa grega "Selene" atreu els seus parroquians i, alhora, els engresca i els dóna força per marxar.\nQue respecte lany 97, un 32 % dels participants tornéssiu a fer la cursa el 98 i que, en general, vinguéssiu de 123 poblacions diferents de Catalunya -- corresponents a 20 comarques -- són aspectes que van propiciar la celebració, càlida i entranyable, del 10è aniversari de la Marxa Selènika . A la comissió organitzadora de la Penya Ciclista de Navarcles, sincerament, ens satisfà i ens complau comprovar que molts de vosaltres ja li teniu fet un raconet dins del vostre particular escenari esportiu. Moltes gràcies a tots per la vostra fidelitat.\n<< I lany que ve 100 ? >>, preguntàveu alguns al veure que el recorregut daleshores no us havia castigat tant. Doncs, per no confondre ningú, la resposta és que no existeix la mesura exacta, potser perquè la Selene és com una descoberta duna dimensió en què no es pot donar el braç a tòrcer. Efectivament, enguany, caldrà patir de nou, perquè el repte és de 90 km: des del monestir de St. Benet de Bages, a les fondalades del Llobregat, fins al de Sta. Maria de lEstany, a les altes terres de laltiplà moianès.\nCom sempre, hi ha trams novedosos que us aniran revelant -- no sense esforç-- matisos de lentramat topogràfic: la pujada a Talamanca per un antic camí de bast, el vessant obac de la Vall de Marfà, lascensió al coll de la Montjoia ( que amb 1.030 mts. daltitud és dels indrets més elevats de la comarca del Bages ) i una baixada trepidant a lantic molí del Perer.\nQui tingui pressa, que soblidi de la urgència; qui sigui garrepa en lesforç, no tindrà temps per entendre el diàleg tortuós duna Marxa que entre tots hem anat forjant...


Capítol 1: Succesos extranys\nT: I saps quant peses aquesta setmana?.\nEn aquell moment es va parar la pel-licula i tothom a la sala es va revolucionar, i la familia Rotenford va decidir anarsen.\nEls fills Timotei(timi), juancho(juan) i Estefania(Estefi) es van queixar als pares:\n-perque ens en anem!?\n-perque aquella no era una pel·licula adecuada per vosaltres\ni el seu pare es sentia malament i els hi va dir:\n-tranquils algun dia d’aquests os ho recompensare.\nLa familia era molt pobre aixi que sempre intentaven fer coses on no es gastesin molts diners. Un dia els pares mentres estaven a casa van trobar a Internet una casa la cual podies llogar per 50 € la setmana i va pensar que seria una bona activitat familiar, així que va dir-li a la seva dona (Eustaquia).\n-Eustaquia amor mira que barata aquesta casa podríem anar una setmana amb els nens per compensar lo que va passar el altre dia al cinema\n-Dons si, estaría bastant bé\n-pues aquest cap de setmana marxem.\nDesprés els hi va donar la notícia als seus fills als cuals els hi va agradar molt.\nQuan va arribar el cap de setmana can agafar el cotxe i van prendre rumb cap a Múrcia que es on es trobava la casa. Al arribar es van donar compte que era una casa vella i molt gran, van descargar tot l’equipatge i van entrar, dins la casa era mes vell del que semblava per fora peró ja havien pagat així que van decidir quedar-se.\nAl entrar a la casa la portà es va tancar sola, van pensar que una ràfega de vent era la culpable.\n-d’acord nens mireu aquesta es la casa, a que es molt gran i molt xula!-\nEn Timi va dir\n-mama aquesta casa es vella com tu!-\n-dons timi a mi m’agrada- va dir en juan\n-dons a mi hem sembla horrible old-fashion- va dir na estef\nEl seu pare va tenir que intervenir\n-pues es el que hi ha així que la disfrutarem la setmaneta que estarem aquí, i no discutiré mes.\nMentres discutien van veure a dalt les escales un hombra que s’amagava d’ells al adonarsen que no estava sol a aquella casa. Després cadascun va anar a la seva habitació per deixar les coses i preparar-se per fer alguna activitat.\nAl acabar de buidar totes les seves pertenencies a les habitacions van anar a la portà per marxar però... la portà no es va obrir!!!\nEn un primer moment ells es van espantar però després varen pensar que podrien utilitzar la clau que els hi havia donat el llogater al llogar las casa, cuan ho van provar la porta no s’obría, aleshores tots varen quedar-se gelats, però mes es van espantar cuan al seu darrere varen escoltar a algú rient se i cuan es van girar varen veure...res.\nAleshores no sabien que fer perquè no podien sortir de aquella casa encantada i tampoc podien anar a les habitacions ja que havien escoltat el riure d’algú, al final varen decidir anar a assegurar-se que no podien sortir per ningú na de les finestres o portes de darrera però no, tot estava tancat...\nAl veure que no tenien moltes opcións varen armar se de força i van anar tots junts a la planta superior de la casa. Anaven Encompte per no fer soroll per si de cas el subjecte que hi havia a dalt era perillós, las escales semblaven eternes en aquell moment de pressió, les fustes velles i humides feien sorolls constantment cuan finalment van arribar a la planta superior van quedar horroritzat per el que van veure...\nNo es podien creure el que van veure, era el cadaver d’un home del qual no es podia reconeixer les seves faccions facials, tambe le faltaven les extremetitats, na Estefi va començar a cridar i plorar, rapidament el pare va intervenir, i li va ficar la ma a la boca per no cridar la atenció de alló que havia começ aquella atrocitat. Al veure aixo, varen baixar les escales a tota velocitat, una vegada abaix varen intentar obrir la porta però ara amb més força, i ho van aconseguir i en el moment de sortir s’hen van adonar que en Timi no estava, aleshores el van veure adalt de les escales, i van anar corrent cap a dins a buscarlo però cuan estaven molt aprop van veure com algú el va estirar de les cames i sel va emportar cap a dins se la habitacio.\nVaren decidir entrar a la habitació però just quan anaven a entrar, l’ultim que van veure va ser un esser extrany que tenia unes urpes molt llargues i afilades, tenia una boca enorme i una silueta horrorosa al veure aixo no van poder evitar fer un pas enrere, la porta es va tancar.\nmes tard a la nit\nes van pasar tot el dia i tota la tarda pensant en el que acababa de pasar, no sabien que fer. Lo unic que estaven pensant en que fer, lo que van decidir va ser intentar tancar una mica els ulls i aixi el dia seguent estar mes frescos, el pare i la mare es van quedar vigilant. Finalment els nens van començar a dormir.\nVan estar tranquils fins al dia seguent, quan els nens van despertarse no van veure al seu pare i la seva mare estava dormida, es deuria quedar dormida la nit pasada, pero el seu pare no sabien on estava de cop varen sentir un crit provenient de l’habitació on habien vist per ultima vegada a en Timi, varen anar corrent, i amb molta valentia varen entrar a l’habitació, quan varen entrar no es podien creure el que estaven veient.\nEn Timi estaba en el terra amb sa panxa oberta y l’estomec mig destrossat, i a sobre d’en Timi estava aquell monstre, menjantse-lo, i el seu pare encadenat observant aquella atrocitat. Na Estefi va anar corrent a ajudar al seu pare, el va desencadenar i el seu pare el primer que va fer es... fugir, na Estefi va seguir-lo, pero Eustaquia va intentar recuperar a en Timi, però en Juan va detenir-la i es varen anar amb Estefi.\nVan tratar de obrir sa porta com abans amb molta força, el varen conseguir, i entre llagrimes varen fugir sense en Timi.\nVaren arribar al seu cotxe, però no s'encenìa, el pare va començar a maldeir a aquell cotxe de segona ma que varen compra fa 10 anys, semblava que el seu cotxe els habia traicionat, però en un últim intent per encendrel, es va encendrer i s'hen varen anar corrent d’aquella casa embruixada.\nVaren estar 3 hores perduts per aquell terreny i, es varen quedar sense gasolina, però podien veure una llum, varen baixar-se del cotxe i varen estar caminant durant mitja hora, quan varen arribar a la llum no es podien creure el que veien, havien tornat a aquella casa embruixada, però aquesta vegada no era tan gran, era mes petita, molt mes petita.\nVaren decidir entrar perque pensaben que al ser una casa aparentment diferent , sobretot destacar que ara era més petita ja no estaria embruixada, però es varen equivocar. Aquesta vegada un senyor va rebrels, la familia contenta pensant que perfi havien trovat a algú normal, es varen confiar. Va arribar la nit i el senyor els va portar a una habitació petita on tendrien que dormir, ells després de aquella caminata es varen quedar adormits al instant.\nQuan es varen despertar, van escoltar un crit, ells pensant que el senyor es va ferir varen anar corrent escales abaix, però es varen encontrar a en Timi. No es podien creure el que veien, en Timi estava viu?!, no, en Timi era un fantasma...\nfinal capitol 2


Gràcies, Alfredo | Xavier Sabaté Ibarz\n← Millor atenció sanitària a Flix\nTransició energètica, economía circular als polígons i llocs de treball a Flix →\nTinc per a mi que molts companys i amics activistes de sang compartim el pensament de la mare Teresa de Calcuta: “ No puc parar de treballar. Tindré tota l’eternitat per descansar.”\nAlfredo Pérez Rubalcaba era d’aquests. Incansable, no sé quan dormia però era el primer en arribar, el primer en aportar un esquema, una proposta, una estratègia. Quan tu anaves ja feia estona que ell tornava.\nLi agrairé i ho explico sempre que em facilités l’entrada al Palco del Santiago Bernabeu – el famós palco – dues fileres darrere de Florentino, en un partit de copa entre el Real Madrid i el Nàstic. Ell no va venir però sabia com m’agradava veure el Nàstic, que per cert es va avançar dues vegades i vàrem estar a put del miracle. Alfredo ha estat un merengue que sabia compartir amicalment el debat futbolístic amb els seus amics culés. També serà inesborrable per a mi quan amb Carme Chacon anava a veure els partits del Barça de la Champions al pis que tenien Teresa Cunillera i , actual delegada del Govern a Catalunya i la seva germana prop del congrés dels Diputats. El Barça acostumava a perdre i quan rebia el primer gol sonava el telèfon de Carme Chacon; a la pantalla del mòbil apareixia sempre el nom d’Alfredo i llavors la Carme em passava el telèfon perquè respongués jo: “ digues-li alguna cosa forta “. I quan li preguntava què volia em responia “ llamaba para manifestar mi solidaridad más sincera “. I jo: “ sí, hombre….. que nos lo vamos a creer …. “\nEssent ministre, va venir a donar suport a la candidatura d’Helena Arribas a l‘alcaldia del Vendrell. En acabar de sopar, ja distesos, ens va fer riure molt quan ens va dir: “ Mira que hay policías y guardias civiles en el Ministerio y que son buenos…. pues no han dado todavía con un tío que se conoce que sabe cuál es la ventana de mi habitación en el Ministerio y de cuando en cuando se coloca y grita llamándome cabr… e hijo de p… , se larga corriendo y no lo pillamos “\nPerò a banda d’aquestes anècdotes personals, no puc acabar sense dir que Alfredo Pérez Rubalcaba ha estat de les millors persones que he conegut en el terreny de la política. Per la seva honestedat, per les seves anàlisis, per saber mirar lluny i no perdre’s en les minúcies de cada dia, en allò contingent. Ben al contrari, sabia anar a l’arrel dels problemes i buscar solucions de futur .\nEl polític que va modernitzar l’ensenyament a Espanya , que va protagonitzar el final d’ETA, era a més un home il·lustrat, excel·lent polemista, d’aquells que quan acudia a un debat o a una tertúlia estaves tranquil perquè no et faria patir i no defraudaria.\nVa marxar massa aviat per a la política en un país que jubilem massa de pressa els vàlids amb l’argument imbècil de l’edat i no d’allò que aporten els que demostren cada dia que aporten al pensament col·lectiu allò que falta als buròcrates de les organitzacions polítiques.\nNo sé si va veure el Liverpool – Barça però jo sé que per molt del Madrid que fos i que fes conya de les derrotes, li sabia greu que perdés el Barça en les competicions internacionals.\nEl trobarem a faltar i els qui el vàrem conèixer li agrairem sempre que hagi estat un veritable mestre . Perquè només dels mestres s’aprenen coses de profit. I ell ens n’ha transmès moltes. De la política però sobretot d’allò més important que és la lluita per un món millor.


JOANETES CLUB DE FUTBOL: Jornada 2: Sant Miquel de Campmajor UE 2 - Joanetes CF 2\nJornada 2: Sant Miquel de Campmajor UE 2 - Joanetes CF 2\nAlineació: Lluís, Miki, Edu, Nane, Sergi, Pere, David C., Javi, Ferran, David L. i Furca.\nTambé jugaren: Maca i Siso.\nEl Joanetes CF va tenir alguna dificultat per col·locar-se bé al camp els primers 5-10 minuts degut als canvis del mig del camp (David L. passava a jugar de mitja punta, Roura de mig dret, etc.). Una vegada ben situats, l'equip mostrava ganes de tocar i arribar a dalt, possiblement massa ràpid i amb poca precisió, el que va fer que només s'arribés amb claredat 3 o 4 vegades.\nEl Sant Miquel pràcticament no va tenir ocasions, alguna internada per la banda que va acabar sortint per la línia de fons o treta per la defensa (la defensa cada dia es mostra més sòlida). Llàstima que en un xut entre l'àrea i el mig camp va arribar el primer gol local. La pilota va entrar ajustada al travesser. Quedava molt de partit i el Joanetes ho sabia. Una de les millors oportunitats pels visitants va arribar després d'un córner. La pilota va arribar al segon pal, Miki la va parar amb el pit i va rematar molt ajustada a la creueta però el porter local la va tornar a enviar a córner.\nDesprés de la represa els visitants van tornar a apretar. Les ocasions anaven arribant, però no va ser fins ben entrada la 2a part quan va arribar el gol de l'empat. Després d'un centro, el porter no la va agafar bé, va caure als peus de Furca que no va perdonar (1-1). El Joanetes semblava que ho tenia tot de cara per remontar (actitud i ocasions), però just la propera jugada local va arribar el 2-1. El locals el van celebrar com si es tractés d'una final. L'equip de Barris no es rendir i va treure l'orgull. Uns minuts més tard va arribar el premi. Amb el 2-2 al marcador el Joanetes encara es veia amb oportunitats de guanyar, però no va poder ser.\nFinalment, segon empat pel Joanetes CF (2-2), aquesta vegada a fora de casa.\nGols: Furca i Maca\nOsborne: Pere V.\nEsperem que per a la propera jornada el Joanetes CF aprengui dels errors i no vagi a remolc del marcador com aquests 2 primers partits de lliga. A casa ens hem de fer forts.


Fred Cocció Neteja Inoxidable Extracció Bugaderia\n25 anys d'experiència ens avalen. Hem desenvolupat projectes per a tot tipus d'empreses d'hostaleria, com hotels, restaurants, cafeteries, cuines per a col·lectivitats, cuines centrals de gran producció, etc. Aquest fet ens fa molt flexibles i efectius en el desenvolupament dels nostres treballs.\nRealitzem servei d'assessorament per als nostres clients. Coneixem en profunditat totes les marques del mercat i, per això, aconsellem les opcions més adequades al seu tipus de negoci de restauració.\nPer a nosaltres és molt important la sostenibilitat i estalvi energètic. Realitzem estudis amb costos d'amortització tenint en compte el consum elèctric, de gas i d'aigua de les diferents aparells, oferint la solució més rendible tant en l'àmbit econòmic com en el mediambiental.\nLa nostra empresa compta amb professionals especialitzats per a la fabricació de mobiliari inoxidable a mida, servei tècnic de reparació, instal·lacions de gas, aigua i electricitat, instal·lacions de fred comercial i industrial, extracció de fums, equips automàtics d'extinció d'incendis, treballs de construcció, pintura, enginyeria (legalització de projectes) i transports especials.\nLa prevenció és fonamental en una cuina, per això oferim plans personalitzats de manteniment, amb visites preventives programades, a mida dels nostres clients.\nOferim un seguiment del projecte dels nostres clients, de principi a fi. Des de la realització dels plànols, fins a la posada en marxa dels equips. Li donem molta importància als treballs previs, guiant als industrials que ens precedeixen amb plànols detallats d'instal·lacions i amb visites regulars a l'obra.\nEls clients ens trien per transmetre confiança. La nostra experiència i professionalitat en la realització dels projectes i la nostra responsabilitat i eficàcia en l'execució, són valors segurs per als nostres clients. Les obres realitzades ens avalen.\nEls nostres clients principals són, entre d'altres, l'Escola Hofmann d'Hosteleria, el Banc de Sabadell, la Fira de Barcelona, Cern (Suïssa), Hotels Niu, grups de restauració com Pantea, Ares Servei de Cuina, Aramark, Escoles Pies, Dominiques de L'ensenyament, Cor de Maria, Alsthom, etc.


Napapijri Eonthe Blanc comprar i ofertes a Dressinn\nVols comprar Napapijri Eonthe? Estàs al lloc adequat! A la categoria de Polos de la botiga de moda trobaràs una gran varietat i tots els models disponibles, sempre amb el millor preu. Aconsegueix els millors productes de moda i que s’adapten a les teves necessitats i exigències a dressinn. Estàs buscant un regal? Aleshores no et pots perdre les últimes ofertes de Roba home.


Joaquim Salvi guanya les eleccions a rector de la Universitat de Girona – L'Alerta\nA l'esquerra, Joaquim Salvi. A la dreta, el fins ara rector Sergi Bonet\nGIRONA – 30 de novembre\nL’actual director de l’Escola Politècnica Superior de la Universitat de Girona, Dr. Joaquim Salvi Mas, llicenciat en Informàtica per la Universitat Politècnica de Catalunya i Doctor en Enginyeria Industrial, ha guanyat les eleccions a rector de la Universitat de Girona celebrades entre el 29 i el 30 de novembre.\nSalvi ha obtingut el 55,57% dels vots emesos i ha superat per poc a l’actual rector, el Dr. Sergi Bonet Marull, que es presentava a la reelecció i s’ha quedat amb el 44,43% dels vots.\nEl Catedràtic d’Universitat del Departament d’Arquitectura i Tecnologia de Computadors i Investigador del grup de recerca en Visió per Computador i Robòtica per la Universitat de Girona i professor visitant del Ocean Systems Lab de la Universitat de Heriot-Watt (UK), aposta per una universitat més participativa i que pensi a llarg termini integrant a tota la comunitat educativa en la presa de decisions amb una política que es basarà en la descentralització i empoderament de cadascun dels centres que conformen la Universitat.\nEl fins ara rector Sergi Bonet ha ocupat el càrrec des del 2013, on va obtenir un àmpli suport amb més del 70% dels vots.\nBonet és conegut també pel seu fort arrelament a Catalunya i el seu compromís per la cultura i la defensa de les institucions catalanes. El passat 1 d’octubre, el mateix rector es va enfrontar a la policia mentres estava a la biblioteca Ernest Lluch al barri de Santa Pau de Girona amb els veïns del propi barri.\nBonet va assegurar aleshores que l’actuació policial és un “atemptat absolut a la democràcia quan les forces de l’Estat impdeixen el dret fonamental de la gent a votar”.\nUn altre membre destacat de la comunitat universitària de Girona, el degà de la facultat de Dret, Albert Ruda, va ser un dels centenars de persones que va protestat davant el Col·legi Verd. Ell mateix va explicar per les xarxes socials els cops que va rebre de la policia.\nAquestes darreres setmanes la comunitat universitària, i en especial la Universitat de Girona, ha estat molt mobilitzada per l’1-O i per defensar les institucions catalanes.\nEn una d’aquestes mobilitzacions, Bonet va assegurar que se sent orgullós de que milers d’estudiants defensin “pacíficament la llibertat d’expressió”, on el portaveu del Consell d’Estudiants, Pau Parals, va afegir que la comunitat es va mobilitzar “contra la repressió del govern espanyol als drets civils i sobretot contra l’aplicació de facto que han fet de l’article 155″.\nAvui els consellers i els Jordis podrien quedar en llibertat


1. La Terra, un planeta del Sistema Solar\nD. El medi físic de la Comunitat Valenciana\n12. Les terres valencianes en temps de les colonitzacions\n5779 lo han visto\nEl Sol és una estrela, de dimensions mitjanes, situat en un extrem de la galàxia anomenada Via Làctia. Les estreles són astres amb llum pròpia al voltant dels quals giren els planetes i els seus satèl·lits. La Via Làctia és una dels milions de galàxies que hi ha en l'Univers. Anomenem Univers el conjunt de cossos celestes i l'espai que els conté. [...]\nEn el nostre planeta les terres es troben repartides en diversos continents o grans masses de terra que emergeixen o sobreïxen dels oceans i els mars. Tot i que hi ha cinc grans masses continentals (Àfrica, Amèrica, Euràsia, Oceania i Antàrtida), habitualment dividim la Terra en sis continents: Àfrica, Amèrica, Àsia, Europa, Oceania i l'Antàrtida. [...]\nL'aigua és la substància més abundant que hi ha en la Terra, perquè ocupa les tres quartes parts de la superfície del planeta. La podem trobar en estat sòlid (gel), líquid (aigua) i gasós (vapor). L'aigua es presenta en la Terra en forma d'aigua dolça i aigua salada. Tanmateix, la proporció de cadascuna és molt desigual: el 97,21% de l'aigua de la Terra és salada i només el 2,79% és dolça. [...]\nEls fenòmens atmosfèrics (temperatura, humitat, precipitacions, pressió atmosfèrica i vent) influeixen en el temps i en el clima i es produeixen en la troposfera, és a dir, la part baixa de l'atmosfera. El temps es refereix a la situació de l'atmosfera en un lloc i un moment determinats. Així doncs, per exemple, diem que hui fa calor a Sevilla o que està plovent a París. [...]\nEls paisatges poden ser naturals i humanitzats. El paisatge natural es caracteritza pel predomini d'elements originals del medi i l'escassa o nul·la intervenció humana. Però, en l'actualitat és difícil trobar un medi autènticament natural, perquè els éssers humans hem actuat sobre el medi i l'hem transformat. Per això, quan parlem de paisatge ens referim al medi natural i a la seua interrelació amb l'acció humana. [...]\nEn el continent europeu hi ha una gran diversitat de climes i de paisatges: oceànic, mediterrani, continental, polar i d'alta muntanya. Aquesta diversitat és deguda a les grans diferències latitudinals i a les diverses altituds del relleu, a la proximitat o la llunyania dels oceans i dels mars, a l'existència de molts mars i moltes penínsules i, sobretot, a la influència dels corrents marins. [...]\n9. El medi físic de la Comunitat Valenciana\nLa Comunitat Valenciana es troba situada en la franja costanera oriental de la Península Ibèrica. Pel nord limita amb Catalunya; per l'oest, amb Castella-La Manxa i Aragó; pel sud, amb la Regió de Múrcia, i per l'est amb el mar Mediterrani. En el seu relleu trobem planes costaneres, depressions, serres... Un conjunt de rius i llacunes solca el territori valencià. [...]\nLa Prehistòria comprén un llarg període de temps que s'inicia amb l'origen de l'espècie humana, fa més de dos milions d'anys, i arriba fins a la invenció de l'escriptura (3500 a.C.). En el primer període prehistòric, el Paleolític, els éssers humans eren nòmades i vivien de la cacera i la recol·lecció de fruits; van dominar el foc i van fabricar instruments rudimentaris amb pedres i ossos d'animals. [...]\n13. Les terres valencianes en temps de les colonitzacions\nAl llarg del primer mil·lenni a.C. un conjunt de pobles del Mediterrani oriental (els fenicis, els grecs i els cartaginesos) van arribar a la costa mediterrània de la Península. Hi van fundar colònies, van comerciar activament amb els pobles autòctons i hi van aportar grans innovacions, com l'ús de la moneda. La influència d'aquests pobles va originar la cultura ibèrica. [...]\nRoma va ser, durant molt de temps, una petita ciutat de la península Itàlica governada per una monarquia. Però en el segle VI a.C. els seus habitants van expulsar els reis i es van constituir en República. Després de nombroses guerres, Roma es va apoderar de les terres que envoltaven la Mediterrània des de la Península Ibèrica fins a l'Orient, i van convertir aquest mar en el Mare Nostrum. [...]\nLa cultura creada pels antics grecs i romans és un dels grans patrimonis de la humanitat i la base de la nostra cultura occidental. Els grecs van ser un poble preocupat per l'ésser humà, pel saber, per l'art i per l'organització de la societat. I a Grècia van nàixer la filosofia, el coneixement científic, els cànons artístics, els Jocs Olímpics i la democràcia com a forma de govern. Els romans, en canvi, van ser un poble més pràctic. [...]\n16. Hispània romana\nAmb l'afonament de l'Imperi Romà al llarg del segle V, es va fragmentar la unitat del Mediterrani. I després de la desaparició definitiva de l'Imperi Romà d'Occident a conseqüència de les invasions dels bàrbars (visigots, francs, vàndals, sueus) van sorgir nombrosos regnes germànics. L'Imperi Romà d'Orient, que també anomenem Bizantí, no va restar al marge de les invasions, però els seus emperadors van resistir l'espenta dels bàrbars. [...]\nAvaluació inicial T06 01 - Climes i paisatges de la Terra


Més de 6.500 treballadors migrants de l'Índia, Pakistan, Nepal, Bangladesh i Sri Lanka han mort a Qatar des que va guanyar el dret a ser seu de la Copa del Món fa 10 anys, assegura el diari britànic The Guardian en un reportatge publicat aquest dijous.\nLes dades de l'Índia, Bangla Desh, Nepal i Sri Lanka van revelar que hi va haver 5.927 morts de treballadors migrants en el període 2011-2020. Per separat, les dades de l'ambaixada del Pakistan a Qatar informat d'altres 824 morts de treballadors pakistanesos, entre 2010 i 2020, segons recull The Guardian en la seva investigació.\nEl nombre total de morts és significativament més gran, ja que aquestes xifres no inclouen les morts de diversos països que envien un gran nombre de treballadors a Qatar, incloses les Filipines i Kenya. Tampoc s'inclouen les morts ocorregudes en els últims mesos de 2020.\nSi bé els registres de defunció no estan classificats per ocupació o lloc de treball, és probable que molts treballadors que van morir estiguessin empleats en aquests projectes d'infraestructura de la Copa d'el Món, assenyala a The Guardian Nick McGeehan, director de FairSquare Projects, un grup de defensa especialitzat en drets laborals en el Golf. "Una proporció molt significativa dels treballadors migrants que han mort des de 2011 només eren al país perquè Qatar va guanyar el dret a ser seu de la Copa d'el Món", afirma l'expert.\nS'han produït 37 morts entre treballadors directament vinculats a la construcció d'estadis de la Copa d'el Món, dels quals 34 estan classificats com "no relacionats amb la feina" pel comitè organitzador de l'esdeveniment. Els experts han qüestionat l'ús del terme perquè en alguns casos s'ha utilitzat per descriure les morts que han ocorregut en el treball, inclosos diversos treballadors que van caure d'una elevada alçada i van morir en les obres de construcció de l'estadi.\nLes troballes exposen el fracàs de Qatar per protegir els seus 2 milions de treballadors migrants, o fins i tot investigar les causes de l'aparentment alta taxa de mort entre els treballadors, majoritàriament joves.\nAlmenys 18 morts en les manifestacions a Birmània contra la junta...\nUn grup de Mossos infiltrats descobreix qui va cremar el furgó de...\nFiscalia demana 10 mesos de presó per a un votant de Vox que va...


Lleida registra una nova víctima mortal amb coronavirus - Teleponent\nInici Coronavirus Lleida registra una nova víctima mortal amb coronavirus\nLleida registra una nova víctima mortal amb coronavirus\nA Catalunya, l'Rt i el risc de rebrot pugen, amb els mateixos ingressats (1.474) i 8 crítics més (411) Es declaren 1.367 nous casos de coronavirus i 14 morts\nSegons informa el Departament de Salut, a la regió sanitària de Lleida hi ha acumulats 31.533 casos confirmats per PCR/TA, 96 més. Són 32.585 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 600 persones han mort per coronavirus des de l’inici de la pandèmia, una més segons la darrera actualització de Salut.\nLa velocitat de propagació de la covid-19 a Catalunya, l’Rt, puja a 1,17, quatre centèsimes més, mentre que el risc de rebrot també s’incrementa, ho fa en 15 punts, fins a 257, segons el darrer balanç del Departament de Salut.\nEn paral·lel, la incidència a 14 dies igualment puja i passa de 215,26 a 221,18. S’han declarat 1.367 nous casos confirmats per PCR o TA, amb un total 552.368. El 5,67% de les proves de la darrera setmana ha donat positiu. S’ha informat de 14 noves morts, amb un total de 21.277 defuncions en tota la pandèmia. Hi ha 1.474 pacients ingressats als hospitals, els mateixos que en el balanç anterior, i 411 persones a l’UCI, vuit més que fa 24 hores.\nArticle anteriorPueyo creu que es podria vacunar 4000 persones al dia a Lleida\nArticle següentDenuncien que a la campanya de la fruita ja es va “tard i malament”


Els bombers remullen durant tot el dia la zona cremada a tocar d'Éller - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls bombers remullen durant tot el dia la zona cremada a tocar d'Éller\nm. s.bellver de cerdanya 23.07.2015 | 07:40\nA dalt, la zona cremada divendres. A baix, un bomber vigila el bosc miquel spa\nEls bombers van continuar durant tota la jornada d'ahir remullant les set hectàrees entre Éller i Meranges on divendres a la tarda es va declarar un incendi. Tot i que el foc va quedar controlat i apagat el mateix divendres al vespre, els agents van mantenir-se a la zona per assegurar-se que no revifaria.\nDeu dotacions provinents dels parcs de Vic, Guardiola, Alp i Bellver, entre d'altres, van treballar durant tota la nit de divendres fins a les sis de la matinada a fi i efecte d'evitar que revifés l'incendi. Amb la pluja caiguda el mateix divendres i la baixada de temperatura del vespre, però, les condicions ja havien millorat molt la situació. Durant tot el dia d'ahir camions de Bombers es van anar reemplaçant al lloc del sinistre per consolidar l'actuació. El foc el va originar un llamp divendres cap a quarts de sis de la tarda. Veïns d'Éller i Meranges van alertar que el foc havia d'arribar tard o d'hora perquè els boscos de la zona són molt bruts de brancada. De fet, es tracta d'una franja on es fa explotació forestal i sovint les restes queden acumulades als marges, on se sumen al sotabosc ja existent.\nD'altra banda, el grup de 26 joves que participen al projecte Boscos de Muntanya a una zona a dos quilòmetres de l'incendi van tornar al campament ahir. L'Ajuntament de Meranges va allotjar-los a la sala polivalent municipal perquè hi passessin la nit de divendres per precaució. A primera hora d'ahir l'alcalde, Esteve Avellanet, va fer una visita als terrenys per comprovar que estava fora de perill i va autoritzar els joves a tornar a les seves tendes. Els responsables del projecte Boscos rellevaran avui mateix el grup de joves per portar a terme, durant tres setmanes, la seva tasca de gestió forestal.