Per què no has de deshabilitar les actualitzacions automàtiques de Google Chrome\nBarcelona. Divendres, 10 d'abril de 2020. 08:54\nActualitzat Divendres, 10 d'abril de 2020. 08:54\nSi fessis una enquesta entre els teus familiars o amics sobre quin navegador d'Internet utilitzen habitualment, molt possiblement tres de cada quatre et respondrien que utilitzen Google Chrome. Així com fa dues dècades Internet Explorer dominava el mercat, des de fa anys el navegador de Google és el que mana. Potser per això és important conèixer alguns aspectes sobre ell, com per exemple les seves actualitzacions.\nGoogle Chrome s'actualitza automàticament. No hi ha una manera senzilla de desactivar les actualitzacions automàtiques, però pot fer-se de diverses maneres com aturant el Servei d'actualitzacions de Google que controla les actualitzacions automàtiques, per exemple. Però veurem per què no ho hauries de fer.\nGoogle té un bon historial amb actualitzacions de seguretat per a Chrome. Google Chrome es va llançar originalment el 2008 i ara, més d'una dècada després, és difícil assenyalar un exemple d'un error d'actualització catastròfic que hagi causat problemes. Una cosa que, per exemple, no pot dir-se del sistema operatiu Windows 10, que ha tingut diversos errors d'actualització importants en els últims anys.\nNormalment, Google actualitza Chrome amb noves versions principals cada sis setmanes, mentre que les actualitzacions més petites que solucionen els forats de seguretat i altres problemes arriben amb més freqüència. Tret que no vulguis que Chrome s'actualitzi automàticament, Google ho fa i manté la seguretat del teu navegador. També es pot assenyalar que la majoria dels usuaris gairebé mai no noten aquestes actualitzacions en el seu dia a dia.\nAquestes actualitzacions del navegador tampoc no presenten inconvenients. A diferència de Windows Update a Windows 10, Chrome no et suposa cap molèstia en obligar-te a reiniciar. Chrome s'actualitza automàticament en segon pla. Si deixes Chrome obert durant un temps, pot demanar-te que reiniciïs el teu navegador quan tingui l'oportunitat, però no es reiniciarà automàticament ni s'interromprà.\nLlavors, es pot dir que Chrome és perfecte? No. Com tots els navegadors web, Chrome està ple d'errors preocupants. Però aquests no són problemes relacionats amb l'actualització. Són forats de seguretat.\nEls navegadors moderns són complexos, i els forats de seguretat apareixen regularment. Google i altres desenvolupadors de navegadors llancen regularment actualitzacions per apedaçar els forats trobats pels investigadors o per bloquejar nous intents d'atacs cibernètics.\nSi no deixes que Chrome s'actualitzi automàticament, no tindràs aquestes actualitzacions de seguretat i acabaràs utilitzant un navegador Google Chrome que serà vulnerable als atacs. Un lloc web maliciós que s'obri des de Chrome podria comprometre el teu navegador i instal·lar codi maliciós al teu ordinador simplement obrint el lloc web. Les actualitzacions de seguretat et protegeixen d'això, i Chrome els instal·la regularment.\nCORONAVIRUS Les cerques a Google podrien ser l'eina per localitzar nous brots de coronavirus Núria Casas\nCORONAVIRUS Whatsapp limita reenviar missatges per evitar les 'fake news' del coronavirus El Nacional


Blog de l'Escola » direcció pública\nBlog de l'Escola » direcció pública RSS\n18 APUNTS\tSou a: Inici Cercant 'direcció pública'\nTemes: direcció pública, formació\nTemes: direcció pública, formació, general\nLa sessió sobre “Processos ètics i institucions” va cloure les Jornades d’ètica i estètica, amb les intervencions de Rafael Morales, de la Sindicatura de Comptes, i d’Albert Batlle, de l’Oficina Antifrau, que van parlar, sobretot, de les seves actuacions, competències i experiències professionals. Els ponents van reivindicar el paper de les seves institucions, però, també, que els seus informes, dictàmens i recomanacions es posin en pràctica com a mesura d’eficàcia de les actuacions. Així mateix, la Sindicatura fa actuacions posteriors de seguiment i de compliment de les recomanacions i s’ha posat de relleu, en algunes entitats, que les recomanacions es repeteixen. D’altra banda, es va insistir en el fet que tot i que s’ha millorat, en els darrers anys, en la rendició de comptes de les entitats locals, s’està arran del 50 % d’entitats que reten a temps. Quant al compte general del Govern de la Generalitat que lliura la Intervenció general, encara no conté tot el sector públic. En aquests dos aspectes les noves tecnologies ens haurien d’anar a favor i poder avançar els terminis.\nEls ponents van insistir en la importància de tenir institucions de control, encara que se n’hagi de millorar l’efectivitat. Les lleis de la sindicatura hi han incorporat algunes millores. També es va reflexionar al voltant de la salut moral de la funció pública, en comparació amb la salut moral de la societat, en general.\nDurant les tres sessions que l’Escola ha organitzat en el marc d’aquestes Jornades d’ètica i estètica a les administracions públiques, ens han acompanyat en Norbert Bilbeny, en Josep M. Lozano, l’Agustí Cerrillo, en Jesús Lizcano, en Francesc Altarriba i els ja esmentats Rafael Morales i Albert Batlle, tots ells per incidir en una mateixa matèria, l’ètica pública, debat que no és nou al nostre país. De fet, les reflexions sobre ètica pública provenen d’antic, al segle XIV l’escriptor gironí Francesc Eiximenis va escriure “Regiment de la cosa pública”, un tractat sobre l’ètica i el bon govern, potser el primer en la nostra llengua, que va servir als representants municipals de València de l’època per gestionar millor el seu govern.\nParlar d’ètica i transparència esdevé un element imprescindible en un moment en què es qüestiona la confiança cap al sector públic, cap a la direcció i líders públics i el personal al servei del sector públic.\nMalgrat el retard en relació amb d’altres països europeus, el Govern de l’Estat està tramitant un avantprojecte de llei de transparència, accés a la informació i bon govern. Aquest és un primer pas en tot el procés de canvi que cal emprendre per millorar el grau de confiança de la nostra ciutadania. Però les normes, les institucions de control, els codis ètics a l’EBEP o el control de col·lectius concrets fa a les nostres organitzacions més transparents? són els empleats públics més ètics gràcies a la normativa que els obliga a ser-ho? les organitzacions públiques han de ser absolutament transparents pel fet de ser públiques o han de tenir algun element menys visible pel fet de ser organitzacions? han de ser els empleats públics més ètics que la societat o que els empleats del sector privat? es pot aprendre a ser ètic a través de la formació? la ciutadania recuperarà la confiança en el sector públic i en els seus empleats? maduresa democràtica i ètica pública i privada són dos valors que es correlacionen? quina part és a les nostres mans? quin full de ruta hem de seguir?\nTotes aquestes preguntes són de resposta pausada i reflexiva…ens ajudeu a reflexionar-hi?\nTemes: direcció pública, formació, general, publicacions, recerca, selecció\nAl gener de l’any 1998 l’Escola, en col•laboració amb altres institucions catalanes, va publicar el text de l’OCDE “L’ètica en el servei públic. Pràctica i temes actuals”. El resum inicial amb el qual s’iniciava el contingut d’aquesta obra deia el següent: “Els països de l’OCDE estan amoïnats per la minva de confiança en l’Administració. Aquest ‘dèficit de confiança’, per dir-ne així, s’ha vist nodrit per un tot seguit d’‘escàndols’ esbombats convenientment que abracen des de la comissió d’accions no pas escaients per part de funcionaris públics fins a la corrupció a gran escala. Dels països membres, pocs –per no dir cap– han pogut escapar de les insinuacions, o de la certitud, d’haver actuat malament en aquest camp. Com a resultat d’això, l’ètica, els estàndards de comportament en la vida pública, ha esdevingut un afer d’una importància política considerable.”


Festes de Primavera a L'Hospitalet 2017\nEl 20/10/2013 vam celebrar el 13è aniversari de la Colla Jove de l'Hospitalet, i aquell dia Els Carallots vam fer 4d6, 3d6, 3d6a, pd5c, 2pd4, des de llavors, quan Judes era fadrí i sa mare festejava, han passat moltes coses. La colla ha crescut i evolucionat, avui ens retrobem en aquesta ciutat el dia de sant Jordi a les Festes de Primavera, amb dues colles amb ganes de divertir-se, de fer castells i passar-ho bé i a més amb la plaça plena, quina gentada!\nHem començat amb tres pilars de quatre simultanis ben parats.\nA primera ronda, els de La Jove han enllestit un 4d6a, Vailets ha carregat i descarregat un 3d7 èpic, molt treballat, amb nervis, molt mogut però que al final ha sortit! Em comenten a la pinya que és el segon de la temporada, molt bé Vailets! Nosaltres per la nostra banda hem fet una pinya molt compacte, el tronc no ha tingut cap problema i ens ha sortit un 3d7 rodó.\nA segona L'Hospitalet ha posat a plaça una torre de 6 i s'ha de dir que molt bé executada, no va haver-hi cap dubte, tothom sabia la seva feina i torre descarregada! Tant Vailets com els Carallots hem descarregat el 3d6a sense massa complicacions, i per la tercera ronda, La Jove ha descarregat un altre 3d6a, Vailets un 4d6 i nosaltres un 4d6a, que no semblava que estigués molt bé de mides, però que al final hem descarregat sense més complicacions.\nHem de felicitar al nou bategat! Ha sortit ben remullat! Només fa tres setmanes que és a la colla i ja ha pujat a plaça! Bona feina.\nFinalment a ronda de pilars tant La Jove com Vailets han descarregat sengles pilars de 5, nosaltres hem volgut posar a plaça per segona vegada aquesta temporada el pilar de 4 aixecat per sota, que maco que és aquest pilar, després hem fet uns pilars de 4 de dol, i a més els amfitrions han fet un quatre al balcó, que alt que està aquest primer pis de l'ajuntament!\nFelicitem a les colles per la seva gran actuació d'avui, la seva disciplina, les ajudes a pinyes i especialment als Joves de L'Hospitalet pel gran pica-pica que ens han ofert. Esperem no trigar tant a tornar i fer castells tan macos com els d'avui.


Ultres i antifeixistes desfilen sense incidents en manifestacions paral·leles a Tarragona La República\nUltres i antifeixistes desfilen sense incidents en manifestacions paral·leles a Tarragona\nLes dues manifestacions convocades a Tarragona per aquest diumenge al matí en motiu de la Hispanitat han transcorregut amb normalitat i sense cap incident destacable malgrat passejar per la mateixa Rambla i a només a pocs centenars de metres de distància. D’una banda desfilaven uns 50 simpatitzants d’Alianza Nacional, grup considerat d’ultradreta i feixista, vinguts d’arreu de l’Estat, i d’altra, unes 150 persones vinculades a grups antifeixistes. Unes 20 furgonetes de la Policia espanyola amb uns 150 agents i membres de la Guàrdia Urbana han vetllat evitar els incidents.\nLes dues manifestacions s’han dut a terme la Rambla Nova de Tarragona però en tot moment han estat separades per una distància de seguretat d’uns 500 metres i amb una important presència dels cossos de seguretat. Aquest fet ha impedit que els simpatitzants d’ambdues manifestacions tinguessin contacte físic ni gairebé visual.\nUn cop acabades les reivindicacions i els parlament d’Alianza Nacional, un dels membres del comitè executiu, Martí Vargas Ramos, ha acusat la subdelegada del Govern a Tarragona, Teresa Pallarès, ‘d’haver fet un acte anticonstitucional’ retallant el temps de durada de la manifestació i el seu recorregut en tres quartes parts del que inicialment havien de dur a terme. En aquest sentit, també ha destacat que Pallarès ‘ha cedit davant la pressió dels partits d’esquerra’.\nEl membre del comitè executiu ha volgut detallar que han elegit Tarragona com a seu de les seves manifestacions davant aquest festivitat al·legant motius de partit, i al mateix temps, com a queixa per la pèrdua de competències de la Guàrdia Civil davant els Mossos d’Esquadra el proper 1 de novembre a tot el Camp de Tarragona i Terres de l’Ebre.\nEls simpatitzants d’Alianza Nacional vinguts de Saragossa, Lleó, Màlaga i València\nQuant als grups antifeixistes, un dels seus portaveus, Santi Fortuny, ha volgut destacar que la seva presència a Tarragona aquest diumenge ha estat per destacar que des de l’esquera ‘no es volen nazis a Catalunya ni enlloc’. Fortuny ha lamentat la passivitat de les institucions en permetre aquest tipus de manifestacions ha càrrec d’aquests grups xenòfobs que ‘no deixen de cridar consignes en apologia al terrorisme’, ha afirmat.\nD’altra banda, l’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, ha declarat sentir-se ‘molt satisfet’ per com s’han desenvolupat les manifestacions organitzades en motiu del 12 d’octubre.\nSegons Ballesteros ‘ el dispositiu policial organitzat per la Policia Nacional i la Guàrdia Urbana ha estat clau per reduir a zero la possibilitat que es produïssin enfrontaments entre els col·lectius feixistes i antifeixistes. L’objectiu, ha afirmat, era evitar qualsevol aldarull o provocació en les hores prèvies i posteriors a les convocatòries, per això les mesures extraordinàries entre la Guàrdia Urbana i la Policia Nacional, es mantindran tot el dia d’avui’.\nPer la seva banda, el tinent d’alcalde de Seguretat Ciutadana Carles Castillo ha agraït a la ciutadania el no caure en cap provocació, i l’esforç de la Subdelegació posant tots els efectius necessaris per garantir la seguretat dels manifestants i de la resta de ciutadans’


Puigcerdà i Piera se sumen als casos covid a les aules d'Artés i d'Igualada - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPuigcerdà i Piera se sumen als casos covid a les aules d'Artés i d'Igualada\nEn el conjunt del país ahir al migdia hi havia 68 grups escolars confinats, el doble que dimecres\nacn 17.09.2020 | 22:52\nEntrada a l'escola Doctor Ferrer d'Artés el primer dia de classe ramon creus/arxiu\nEntrada a l'escola Doctor Ferrer d'Artés el primer dia de classe\nEl nombre de grups escolars confinats per un positiu de covid era ahir al migdia de 68, el doble que dimecres. Entre les escoles afectades, a part del centre Doctor Ferrer d'Artés (amb un cas positiu i una classe de primer aïllada) i l'aula de la llar d'infants Diví Pastor d'Igualada (on es va detectar un positiu la setmana anterior), ahir s'hi va sumar una aula de l'institut escola de Piera i una altra de l'escola Alfons I de Puigcerdà.\nHi ha un total de 52 centres afectats, i ahir eren 27. Educació ha destacat que el 99,1% dels centres de Catalunya tenen la totalitat dels seus grups en funcionament. Del total de grups confinats, quatre són a llars d'infants privades, 12 a llars d'infants municipals, 16 a escoles de segon cicle d'infantil i primària, 11 a instituts d'ESO, batxillerat i FP, tres a instituts escola, 14 a centres privats concertats i vuit a privats. D'altra banda, roman tancada la llar d'infants Petit Montessori de Barcelona i s'hi afegeix l'escola bressol municipal de Gràcia.\nEn canvi, l'escola Juncadella de Sant Vicenç dels Horts i la Ridolaina de Montellà i Martinet, que no havien pogut iniciar les classes dilluns passat per positius entre el professorat, han iniciat la seva activitat aquest dijous. En el cas de Montellà-Martinet, Educació hi ha portat 5 mestres per substituir els educadors que han hagut de fer la quarantena.\nA la Catalunya Central hi ha 10 centres afectats repartits entre Artés, Balenyà, dos a Centelles, Igualada, Manlleu, Piera, Torelló i dos a Vic. En aquest cas també tots amb un únic grup afectat.\nAgustí Penadès pinta, als 86 anys, la força del gest.\n«Molts matemàtics es queden a mig camí de ser professors».


Biblioteques de presó a Catalunya, Les\nEmpreu aquest identificador per citar o enllaçar aquesta tesi: http://hdl.handle.net/10803/2901\nDipòsit Legal: B.48129-2005\nParaules clau: Sistema penitenciari català; Serveis culturals; IFLA\nEl treball pretén descriure i avaluar la situació actual de les biblioteques de presó a Catalunya, amb l'objectiu d'identificar aquells aspectes de la seva organització i gestió que puguin ser susceptibles de millora, així com d'elaborar una proposta d'actuació conjunta que provi de resoldre les possibles deficiències observades.\nL'anàlisi es basa en la comparació de les biblioteques penitenciàries catalanes amb les observacions i recomanacions dels principals autors i institucions internacionals i nacionals del sector, especialment amb les normes i recomanacions elaborades per l'IFLA, l'American Library Association, Library Association, les quals, pel prestigi de les institucions que les avalen i per la voluntat reguladora que les informa, suposen una eina de treball imprescindible en aquest sector.\nD'aquesta manera, mitjançant aquest estudi comparatiu es pretén donar resposta a les següents preguntes sobre la situació actual de les biblioteques de presó de Catalunya:\n1. Orgànicament, ¿de qui depèn la biblioteca en el marc de la presó? Li permet aquesta dependència desenvolupar tots els seus objectius de forma plena i independent? ¿O, al contrari, està sotmesa a objectius superiors que en limiten o condicionen la funció, com seria en el cas de dependre directament del Departament d'Educació?\n2. ¿Disposen les biblioteques catalanes d'un pressupost suficient, ininterromput i plenament controlat pel bibliotecari, que els permeti oferir als usuaris uns serveis quantitativament i qualitativament adequats a les seves necessitats?\n3. ¿Disposen totes les biblioteques de bibliotecari professional? En cas afirmatiu, ¿n'és suficient el nombre? Quina és la seva dedicació? ¿A temps complet, o només unes hores a la setmana? ¿Quin altre personal compon les plantilles: auxiliars civils, auxiliars interns, funcionaris, etc.? Són suficients en cada cas?\n4. ¿On es troben físicament localitzades les biblioteques al si de les presons? Són fàcilment accessibles per tots els reclusos? ¿Com s'ha resolt aquesta qüestió en el cas de les presons d'estructura modular? És suficient l'espai que ocupen? ¿Està ben condicionat (il·luminació natural i artificial, calefacció, aire condicionat, etc.)? ¿Disposen de les instal·lacions i el material necessaris per a desenvolupar els serveis de manera eficient?\n5. Quin paper tenen avui dia les tecnologies de la informació en els serveis bibliotecaris? Les biblioteques catalanes, ¿estan ben assortides d'equipament informàtic (ordinadors personals, impressores, escàners, etc.)? Hi ha accés a Internet? ¿Han estat automatitzats els serveis (adquisició, catalogació, préstec, consulta, etc.)? Els interns, ¿tenen accés directe a totes aquestes tecnologies?\n6. Els fons, ¿responen a les necessitats reals dels usuaris? Disposen les biblioteques d'un nombre d'obres suficient? Està actualitzat el fons? ¿Hi ha una pluralitat suficient de temàtiques i de suports (llibres, vídeos, cassets, CD, etc.)? El bibliotecari, ¿ha pogut bastir el fons segons criteris propis i preestablerts? ¿O, al contrari, per manca de pressupost específic, el fons és compost bàsicament per donatius personals i/o institucionals?\n7. ¿Són suficients, en qualitat i en quantitat, els serveis que ofereixen les biblioteques catalanes als seus usuaris? ¿Donen satisfacció a les tres necessitats bàsiques dels reclusos reconegudes per la majoria de les normatives i recomanacions: necessitats informatives, educatives i recreatives?\n8. Les biblioteques de les presons catalanes, ¿treballen de forma conjunta i coordinada? ¿Formen part de cap xarxa de biblioteques més àmplia d'abast nacional o internacional? ¿Col·laboren de forma estable i institucionalitzada amb altres biblioteques de la seva comunitat, especialment amb les biblioteques públiques?\nThis work describes and evaluates the current situation of prison libraries in Catalonia, with the objective of identifying those aspects of their organization and management that could be improved upon, as well as of developing a proposal of joint action in order to solve the possible deficiencies that have been observed.\nThe analysis is based on the comparison of the Catalan penitentiary libraries with the observations and recommendations of the most prominent authors and institutions, both international and national, of this sector, especially with the standards and recommendations developed by IFLA, the American Library Association and the Library Association that, due to the prestige of the institutions that support them and to the regulations that have informed them, represent an essential work tool in this sector.


Bego | Les pors de la meva filla\nArantxa, quina raó tens! Jo vaig sentir el mateix amb la mort de la meva mare.\nJulio, gràcies per la recomanació. Xavier, gràcies per la valoració.\nPublicat per Bego 27 Gen 2008, 03:28\nLa meva filla te 14 anys, però es segueix sentat a les meves fades, buscant l'abraçada reconfortant i el petó de la seva mare. La meva mare va patir càncer fa tretze anys. El dia que el meu pare em va trucar a la feina per dir-me que la biopsia que ens tenia intranquils a tots confirmava el pitjor dels pronòstics vaig sentir que el mon s'esfondrava sota els meus peus, i era una adulta, amb una vida, una família pròpies.Mai, ni abans ni després, he tingut una sensació tan gran de fragilitat, de vulnerabilitat davant la vida, davant el món.El món és massa gran, no el podem abastar sencer, i els pares, especialment les mares, són el més cert que tenim durant tota la nostra vida. No podem salvar als nostres fills de tots els perills, ni dels reals ni dels imaginaris, només podem estar allà on ells poden recollir la nostra abraçada, el nostre petó guaridor de tots els mals, i, en realitat, no ens demanen res més. Només que estem.\nPublicat per Arantxa Ros 27 Gen 2008, 01:16\nBon dia, tan mateix a lo millor li aniria be, pendre la esencia Floral Aspen de les Flors del Dr. Bach. Salutacion\nPublicat per Julio 25 Gen 2008, 19:54\nNo seria jo qui donés la culpa al missatger i que la publicació de notícies luctuoses afectant a menors tingui efectes sobre els nens... Aquestes realitats terribles van lamentablement acompanyades sovint de la inoperància de les institucions responsables de la mateixa protecció dels menors, com hem experimentant recentment a les nostres contrades i de les que el cas de Vilanova torna a ser un altre exemple. Jo crec que tots els nens expressen pors sense que calgui que existeixin amenaces publicades. Els nens, tan bon punt comencen a raonar, son conscients de la seva feblesa i el més natural instint de supervivència els pot portar a témer per la seva vida o la seva integritat. A una societat on l’espectacle de la violència es relativament quotidià, especialment als espectacles d’entreteniment com el cinema i la televisió, no ha de sorprendre que els nens siguin conscients de que poden ser objecte d’agressions. El que em preocupa més és que la violència, contra nens o contra dones o en general, els més febles, hagi arribat a, també, una quotidianitat que li resta dramatisme i fa que tots plegats ens acostumem a sentir-ho. Els nens, més sensibles, es possible que ho detectin com amenaces amb les que comptaven... XA-pediatre\nPublicat per XAllue 25 Gen 2008, 10:48


L’Ajuntament de Peníscola tramita més de 300 sol·licituds per a les ajudes que preveu concedir a PIMES i autònoms | Canal56 Notícies\nInicio Peníscola L’Ajuntament de Peníscola tramita més de 300 sol·licituds per a les ajudes que preveu concedir a PIMES i autònoms\nAndrés Martínez, alcalde de Peníscola; i Dolores Bayarri, regidora dHisenda\non: 24/10/2020 En: Peníscola\nLa regidoria d’Hisenda recorda que el termini per a presentar sol·licituds finalitza el dia 2 de novembre i la xifra de sol·licitants podria situar-se per damunt dels 350\nEs concedirà una quantitat fixa de 1000 euros als titulars de l’activitat econòmica els locals o els establiments de la qual hagen hagut de suspendre la seua obertura al públic per l’estat d’alarma\nEs concedirà una quantitat fixa de 500 euros a aquelles persones físiques o jurídiques titulars de l’activitat econòmica la facturació de la qual haja patit una reducció de, almenys, un 75% per l’estat d’alarma\nL’administració local ha habilitat 400.000 € per a aquestes ajudes\nL’avanç exponencial de la situació d’emergència de salut pública ocasionada pel coronavirus COVID-19 a tot el món, està afectant les economies locals, davant aquesta circumstància i havent comprovat l’impacte real de la crisi sanitària en l’economia del municipi, “hem considerat necessari atorgar liquiditat a les empreses per a contribuir a facilitar el compliment de les seues obligacions i esmorteir la reducció dràstica d’ingressos” ha explicat el propi alcalde, Andrés Martínez.\nDavant aquesta conjuntura, l’Ajuntament de Peníscola aprovava en el ple municipal una de les mesures que es contemplen en el Pla de Mesures de Xoc per a la Reactivació i que es concreta en la creació d’una línia d’ajudes per a Pimes i autònoms.\nL’objectiu d’aquestes ajudes és “protegir l’interés general del municipi, actuant directament sobre les persones físiques i jurídiques més afectades per a afrontar aquesta situació extraordinària i amb la finalitat d’evitar que s’originen conseqüències econòmiques i socials irreversibles per als seus habitants, contribuint a la reactivació de l’economia local” ha explicat Martínez.\nAmb l’aprovació definitiva en el ple d’aquesta línia d’ajudes municipals, l’Ajuntament consigna 400.000 € per a destinar-los a aquesta comesa, import que procedeix de romanents de tresoreria per a despeses generals, del superàvit i estalvis de l’any anterior.\nDurant els primers 20 dies del termini habilitat per a la sol·licitud d’aquesta mena d’ajudes, més de 300 pimes i autònoms han presentat la documentació per a ser avaluada per part dels serveis municipals.\nDes de l’àrea d’Hisenda es confirma que hi ha ja més de 200 sol·licituds validades i, en els pròxims dies es completarà la resta d’expedients per a la seua resolució.\n“Encara queda una setmana per a poder realitzar el tràmit, així que valorem que el nombre de sol·licituds puga aconseguir les 350, xifra que ens permet assegurar que – de resoldre’s totes favorablement- els diners consignats i previstos per l’Ajuntament seria suficient per a donar cobertura a tota la demanda” ha valorat la regidora de l’àrea d’Hisenda, Dolores Bayarri.\nEs concedirà una quantitat fixa de 1000 euros als titulars de l’activitat econòmica els locals o els establiments de la qual hagen hagut de suspendre la seua obertura al públic a conseqüència de la pandèmia.\nA més, es concedirà una quantitat fixa de 500 euros a aquelles persones físiques o jurídiques titulars de l’activitat econòmica que no s’haja vist afectada pel tancament d’establiments, però hagen patit una reducció de la seua facturació en, almenys, un 75%.\nLa sol·licitud de les ajudes pot realitzar-se de manera telemàtica, a través de la Seu Electrònica, on s’informa dels requisits i documentació necessaris per al tràmit.\nA més es pot realitzar la sol·licitud de manera presencial en les dependències del Servei d’Atenció Ciutadana, per a això és indispensable sol·licitar cita prèvia.\nDes de la regidoria d’Hisenda s’ha incidit en la importància de completar tota la documentació requerida per a facilitar la tramitació i que no hi haja retards en els pagaments.\nPeníscola avança amb el Pla Municipal d’Infància i Adolescència\nEl Peníscola Globeenergy deixa escapar la victòria a l’últim segon (2-2)


El tabaquisme pot provocar la pèrdua de visió - Canal Terrassa\nEl tabaquisme pot provocar la pèrdua de visió\nDivendres, 31 de maig, és el Dia Mundial Sense Tabac i des de l’Institut Català de Retina volen recordar les conseqüències que té el seu consum al cos, ja que en moltes ocasions provoca més complicacions de les que la gent està assabentada.\nLes toxines inhalades del fum van a parar al torrent sanguini i, conseqüentment, per tot el cos. Aquesta acció pot acabar provocant problemes oculars tals com les cataractes; ull sec; Degeneració Macular Associada a l’Edat (DMAE), on una part de la retina queda danyada i provoca la pèrdua de visió central; etc. Els elements tòxics del tabac poden afectar seriosament el nervi òptic, degenerant en ceguesa. Un notable grup de risc són les persones diabètiques, ja que tenen més possibilitats de patir una retinopatia diabètica, és a dir, que els vasos sanguinis de l’ull queden danyats. A més dels problemes interns, el fum del tabac també pot afectar els teixits que es troben al voltant dels ulls i crear bosses, generar irritació i inflamació.\nFinalment, en cas d’embaràs, el tabaquisme pot tenir com a conseqüència donar a llum de manera prematura i augmentar les possibilitats que el fill o filla pateixi un trastorn visual anomenat retinopatia del prematur.\nCal tenir sempre presents les complicacions que el tabaquisme comporta, i que millor per replantejar-se el seu consum que pel Dia Mundial Sense Tabac.\nTags: ceguesaDia Mundial sense tabacinstitut català de retinaoftalmologiatabaquisme\nJavier González (C’s): “No hauria d’estranyar ningú que Ballart prefereixi un pacte amb els independentistes”\nL’Ajuntament planteja als veïns canvis viaris en el sector de Portal de Sant Roc


El Levante UD Femení ja coneix els seus rivals de la primera ronda classificatòria de la Champions | Notícies Dígitals\nEl Levante UD Femení ja coneix els seus rivals de la primera ronda classificatòria de la Champions\n02/07/2021 champions, levante ud femeni, ronda classificatoria\nEl Levante UD Femení ja coneix els rivals als quals s’haurà d’enfrontar a la primera ronda classificatòria de la UEFA Women ‘s Champions League. Les granotes es mesuraran a el Celtic FC Women el 18 d’agost en una seu única encara per determinar mentre que, de superar a les escoceses, s’enfrontarien a el vencedor de l’altra semifinal entre el FC Minsk bielorús i el FC Minsk i el Rosenborg BK Kvinner noruec. La final es celebraria el 21 d’agost.\nEl vencedor de la final accediria a la segona ronda eliminatòria que es jugarà a partir d’anada (31 d’agost o 1 de setembre) i tornada (8 i 9 de setembre).\n← El Levante UD i el Villarreal CF han arribat a un acord per al traspàs d’Enric Franquesa\nNova col·lecció training i casual del Valencia CF i PUMA per a la temporada 21-22 →


Establiments – Menjar i beure\nEstabliments\tadmin-istrador\t2019-10-09T12:15:38+02:00\nMenús econòmics a Manresa i voltants\nNo tens temps per anar a casa a dinar? Busques un lloc on fer un menú econòmic, bo i ràpid? Al centre de Manresa, tens un munt de propostes per dinar bé per menys de 11 €. En alguns dels establiments que et recomanem, si fa bon temps, fins i tot podràs gaudir d’una estona de tranquil·litat a la seva terrassa. Un oasi enmig de l’estrès del dia a dia!\nPerquè el migdia pot donar molt de si… I com deien en aquell espot “cada migdia que perds, és un migdia que no torna”. Aquí van les nostres recomanacions per treure’n el màxim profit!\nNo és a Manresa però per proximitat i oferta val la pena tenir-lo en compte. Molt bona opció de menú diari i de cap de setmana, que el fan ideal tant per a dinars de feina com per a sortides en família i amb amics. Amb menjador privat per a celebracions especials.\nBars i cafeteries per veure el futbol a Manresa\nSiguem sincers, no és el mateix veure un partit de futbol a casa que fer-ho en un bar. I és que hi ha moments que es gaudeixen molt més en companyia… Qui no s’ha abraçat a un desconegut en un moment d’eufòria cantant un gol?\nPerquè gaudeixis al màxim d’aquesta temporada futbolística 2019-2010, et recomanem els millors bars i cafeteries per veure el futbol a Manresa. Gran ambient, tots els partits, una bona oferta de menjar i begudes per fer passar els nervis o celebrar-ho al final… I tot, sense moure’ns del centre de la ciutat.\nTerrasses a Manresa per fer el vermut tot l’any\nSom uns enamorats del Passeig de Manresa i, sobretot, de les seves terrasses! I un dels moments del dia en què més ens agrada és a l’hora del vermut, buscant el sol a l’hivern i la fresca a l’estiu. És un d’aquells petits plaers que s’ha de viure!\nLes diferents terrasses que us recomanem tenen una oferta molt variada: els vermuts més clàssics de patates i olives, vermuts de tapes, promocions molt interessants perquè la butxaca no se’n ressenti… Perquè compartir l’hora del vermut amb la família o els amics és un luxe a l’abast de tothom!\n93 876 92 20\nL’espai ideal per fer un mos mentre els nens juguen al parc, fas temps o simplement contemples l’anar i venir del Passeig. Amb una bona oferta de cafeteria i menjar ràpid (entrepans fets al moment, plats combinats, tapes...).\n93 876 9215\nPasseig Pere III 22\nCafeteria situada en ple centre de Manresa que cuida de forma especial el tracte personalitzat i la qualitat de les seves propostes. Amb un interior acollidor i una agradable terrassa al Passeig, per prendre el sol o la fresca tots els dies de l’any.\nLlocs per menjar ràpid a qualsevol hora del dia\nHas plegat tard de la feina i no saps on anar a dinar? Estàs de compres pel centre i vols fer un mos a mig matí o mitja tarda? Els nens tenen gana…?\nEt presentem les nostres recomanacions de locals per menjar ràpid al centre de Manresa. Hi trobaràs entrepans freds i calents fets al moment, plats combinats, tapes… Tots els establiments que et proposem tenen la cuina oberta durant tot el dia, així que sigui l’hora que sigui, pots entrar-hi i demanar el que més et vingui de gust!\nAvinguda de les Bases de Manresa 76\nEstabliment de menjar ràpid de qualitat, ubicat a la zona universitària i residencial de les Bases. Compta amb una interessant carta d’entrepans, també baixos en calories, wifi gratuït i pantalla per veure els partits de futbol.\nRestaurants a Manresa amb menús per a grups\nPer celebracions familiars, trobades amb amics, sopars d’empresa… Et proposem els millors locals de Manresa amb menús per a grups. Hi trobaràs diferents propostes gastronòmiques: cuina més clàssica, moderna, casolana… però tots ells els caracteritzen pels seus amplis espais, perfectes per a acollir grups grans, i per la seva bona ubicació, alguns en edificis emblemàtics, i amb bones vistes sobre la ciutat.\nLa nostra recomanació és que els contacteu i els expliqueu què voleu celebrar per tal que us puguin fer una proposta personalitzada.\nRenovat restaurant de cuina tradicional i de mercat, amb productes locals i de proximitat, en un establiment emblemàtic al rovell de l’ou de Manresa. Bona carta de vins, batuts saludables, assortit de pans... Disposa de cafeteria al pis inferior amb servei obert tot el dia.


Sanitat rectifica i permet a les embarassades estar acompanyades durant el part | Valencia Extra\nLa Conselleria de Sanitat de la Generalitat Valenciana ha rectificat la instrucció inicial que establia que les embarassades havien d’estar soles a la sala de dilatació i durant el part i permetrà finalment que estiguen acompanyades amb unes mesures de protecció enfront de la Covid-19. Entre elles, la persona acompanyant haurà d’utilitzar EPI i mantenir la distància de metre i mig del personal sanitari a la sala de parts.\nLa consellera de Sanitat, Ana Barceló, ja va avançar en la roda de premsa d’aquest dimarts que revisarien el protocol inicial per a incorporar les al·legacions presentades per matrones, pacients i altres professionals mèdics, però salvaguardant la protecció i seguretat davant un perill de contagi del coronavirus.\nAixí, en la nova instrucció remesa als departaments de salut, consultada per Europa Press, s’adverteix que l’acompanyament al part de la dona embarassada pot suposar un risc de contagi per a les altres mares, per als nounats, per a les parelles o per al mateix personal que desenvolupa la seua labor assistencial, i per tant “s’han d’establir mesures que reduïsquen el risc al màxim, amb la menor pèrdua dels drets”.\nPer això, el protocol estableix que en l’accés a l’hospital s’avaluarà tant a la dona embarassada com al seu acompanyant sobre la presència de símptomes i la possibilitat d’haver sigut un contacte estret de casos possibles, probables o confirmats.\nEn el cas que l’acompanyant tinga símptomes o haja donat positiu per a una prova de coronavirus en els últims 14 dies, haurà de tornar al domicili podent ser substituït per un altre acompanyant que no es trobe en aquesta situació.\nA l’acompanyant, que haurà de romandre durant tot el procés a l’hospital, se li proporcionarà material de protecció en funció de l’estatus infecciós, com mascareta, i se l’informarà sobre com usar-la.\nEl procés de dilatació es durà a terme sempre que siga possible a l’habitació assignada en planta d’hospitalització i quan aquesta opció no siga viable es realitzarà a la sala de dilatació “mantenint el màxim de garanties en aqueix entorn”. A més, la persona acompanyant haurà d’utilitzar mascareta quirúrgica i extremar la higiene de mans, limitant els seus moviments dins de l’habitació i sense tocar superfícies.\nPROTECCIÓ EN EL PARITORI\nEn el paritori s’ha d’assegurar un sentit de circulació en corredor únic amb una zona habilitada a l’inici per a la col·locació d’EPI i una altra a l’eixida per a la seua retirada, independentment del circuit establit per a l’accés al paritori assignat per a gestants Covid.\nSi la gestant es pot considerar com a cas de Covid-19 positiu, siga confirmat, probable o possible, el part es durà a terme en habitació d’aïllament o paritori designat a tal fi i la dona portarà mascareta quirúrgica.\nPer part seua, la persona acompanyant usarà EPI, per la qual cosa s’ha de garantir la seua disponibilitat, i a la sala de parts romandrà en tot moment a més d’un metre i mig de distància dels professionals sanitaris. Els professionals hauran d’utilitzar EPI, FFP2 preferiblement.\nSi la dona no presenta simptomatologia sospitosa de COVID-19 ni ha donat positiu el personal sanitari que atén la dona ha d’extremar les precaucions habituals en l’atenció a la pacient, incloent-hi l’ús de mascaretes quirúrgiques i la persona acompanyant haurà d’utilitzar d’igual manera EPI i mantenir la distància de metre i mig del personal sanitari. No obstant això, en el cas de cesària no es permet la presència d’acompanyant en quiròfan.\nDurant l’hospitalització, es permet una única persona acompanyant durant l’estada en planta, només si es compleixen les següents condicions: no podrà eixir de l’habitació fins a l’alta, se li facilitarà alimentació per part de l’hospital, se li donarà instruccions sobre higiene de mans i ús de mascareta i es verificarà el compromís de la persona acompanyant per a complir amb les mesures d’aïllament.


▷ ⭐Definició de fraternitzar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de fraternitzar\nDefinició de fraternitzar\nara pots descobrir La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula fraternitzar, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple entendre què significa fraternitzar.\nDos o més, unir-se i tractar-se com a germans.\n¿Cóm es diu fraternitzar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice fraternitzar en catalán?\nSi vols saber com es diu en espanyol fraternitzar has de saber que la seva traducció és fraternitzar pots trobar en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar fraternitzar\nMembres actius: fraternitzen amb una comunitat de la Família, reben publicacions de la Família, col·laboren […] de manera regular els amb Llars […] o integrants de la mateixa i patrocinen les seves activitats.\nVa ser en aquest espai on els delegats […] van poder conèixer-se, crear confiança i respecte, […] eliminar prejudicis i fraternitzar, creant un ambient […] propici per al diàleg.\nSegons ells, els soldats de […] la nostra pel·lícula no eren herois, sinó traïdors. 90 anys després hauria d’estar permès parlar sobre l’agermanament dels soldats en Bon Nadal.\nEn pau amb si […] mateix, l’home pot fraternitzar amb tots els seus semblants.\nNo heu pogut fraternitzar entre vosaltres, habitants […] d’un mateix món, i voleu descobrir l’existència d’éssers en altres morades.\nRealment això no importava, sempre que es reunissin en el nom del Senyor per tal de […] exercir els dons, per […] animar els uns als altres, i per fraternitzar amb els altres, on el [. ..] resultat final era desenvolupar-se i edificar-uns als altres.\nLa qüestió no és si el Sr. Solana, o el Sr. PESC de torn, farà declaracions un cop l’any al Parlament Europeu, sinó com prendran els pobles d’Europa el seu propi destí en les seves mans i […] poden intervenir eficaçment per […] imposar la pau, la fraternització i la cooperació […] internacional basada en el benefici mutu.\nElls van continuar […] en els ensenyaments dels apòstols, fraternitzant, compartint el pa (menjant junts […] i compartint la comunió) i pregant.\nEl problema no és […] només tenir respecte per un llop ferotge i considerar-germà, respectar i fraternitzar amb les plantes del nostre jardí, i l’aigua del torrent que trobem […] pel camí.\nNosaltres els llatinoamericans vam poder […] enamorar-nos i fraternitzar amb companys […] d’Àsia i Àfrica «(Pagès, Nicaragua)\nFraternitzar amb la població local és molt fàcil, el tractaran com a un membre de la família i viurà experiències […] úniques […] en un ambient sincer i pintoresc.\nSerà potser el […] futbol el ritual de confraternitat entre dues nacions […] que tot i els nombrosos punts en comú han decidit separar-se políticament?\nTant de bo que debiliti també la seva capacitat per recaptar fons, en particular, quan la seva facció […] paramilitar segueix conservant les armes de terrorisme i de […] destrucció massiva i fraternitza amb altres líders […] terroristes.\nÉs que Newroz és un dia on els obrers i […] treballadors kurds, turcs i de les altres minories […] nacionals es fraternitzen, cridant els seus […] demandes de llibertat, ballant i cantant junts.\nDe quina altra […] manera podríem fraternitzar per, com deia […] Alfred Rubio, autor de la Carta de la Pau, crear un món més humà i més lliure?\nAquests exemples […] mostren clarament que l’agermanament dels pobles turcs […] i kurds i una lluita unida dels obrers […] i treballadors de dues nacions en contra del règim colonialista feixista no és només necessari sinó també possible.\nTambé ens […] vam reunir per fraternitzar informalmente- juguem futbol, fem picnics etc. Moltes persones són atretes per aquesta forma de fraternitzar.\nPer a ell ja no es tracta de situar-se per sobre dels altres o de dominar-los […] sinó d’estar amb, fraternitzar amb.\nAra li cal aprendre, dins d’una preocupació per la pau […] i la justícia, a fraternitzar amb la natura […] com amb el seu semblant.\nUna política criminal semblant a principis de la dècada de 1990 va causar la mort de […] milions de persones, i pensar que alguns […] Grups d’aquesta Cambra fraternitzen amb persones que mantenen […] visc un règim així.\nLes dues parts -els catòlics […] de la Suïssa interior i els protestants de Zuric, dirigits per l’eminent reformista religiós Ulrico Zwinglio- es van reunir per a una batalla prop del poble de Kappel al cantó de Zuric, i estaven allotjats tan a prop els uns dels altres que els sentinelles podien dirigir-se la paraula i fraternitzar.\nAquest fraternitzar el completaria amb el […] deure de família, de part de la Primera Ordre i de la TOR, per conrear i ajudar […] a créixer el carisma franciscà en les fraternitats de l’OFS en els seus diversos nivells .\nL’església no és l’edifici on la congregació adora, però és la gent de Déu […] qui es congrega per fraternitzar, servir i complir la visió.\nEncara que econòmicament és possible que moltes persones del Nord puguin viatjar al Sud, el Comitè va expressar clarament el desig de no privar a les nostres esglésies membres del Nord de donar-li la benvinguda a l’Església mundial, de ser hospitalaris i poder viure personalment la meravella de fraternitzar i adorar junts amb germans i germanes de tot el món «, afirmava Larry.\nPoden fraternitzar junts amb pensaments […] i sentiments espirituals sense tenir cap doctrina en comú, o sense veure la necessitat de tenir-la.\nUn home d’uns trenta anys d’edat vi; ell estima el […] Senyor i ha estat pregant per trobar altres […] homes per fraternitzar doncs està sol […] des que va renunciar a la seva fe islàmica i va ser repudiat per la seva família.\nUn esdeveniment colpidor que ha permès a la […] comunitat humana fraternitzar, almenys per un […] moment.


Arxius de Gestió CO2 - Pàgina 5 de 5 - Anthesis Lavola\nL’edició 2015 del Primavera Sound ja és neutra en emissions de CO2 a través de Clean CO2, la marca de Lavola per a la gestió i compensació de gasos amb efecte d’hivernacle. El Primavera Sound ha adquirit 180 crèdits de carboni per compensar el 100% de l’empremta de diòxid de carboni generada durant l’edició del festival, concretament 180 tones de CO2e. Aquests crèdits serviran per finançar el…\nLa Font Blanca 2016 és la primera cursa d'esquí de muntanya neutre en emissions amb Clean CO2\nLa Font Blanca és un referent en la competició esportiva d’alt nivell i pels amants de la natura i l’aventura. En l’edició de 2016, celebrada del 16 al 17 de gener, també s’ha convertit en un referent en sostenibilitat ja que ha incorporat mesures per a reduir el seu impacte sobre el medi ambient. La cursa ha calculat i compensat les emissions de CO2 generades pel consum d’energia i materials…\nLavola ha calculat i compensat les emissions de CO2 generades per l’activitat de 2014 a través del servei de compensació de carboni Clean CO2, finançant un projecte d’energia hidroelèctrica desenvolupat a Colòmbia. El càlcul de la petjada de carboni s’ha realitzat d’acord amb la normativa ISO 14064-1:2012 i el GHG Protocol, i inclou les emissions generades en els centres de treball de Manlleu,…


Aerohive | Sercom Cloud & Support\nHome / Solucions / Aerohive\nAerohive aporta una solució de connectivitat WLAN – WiFi en mode infraestructura sense requerir d’un equip controlador específic que faci aquesta funció tot distribuïnt les funcions típiques d’aquests equips entre els diferents nodes que formen la xarxa.\nAerohive implementa de forma distribuïda les funcionalitats que típicament ofereix un controlador WiFi en mode infraestructura permetent el control conjunt i coordinat de canals, freqüències i potències de radio, implementar control d’accés a la xarxa sense fils, desplegament de telefonia IP, xarxes mesh, xarxes amb múltiples SSID i polítiques corresponents, etc.\nAlta escalabilitat: Cada equip access point contribueix a les tasques típiques d’un controlador.\nAlta disponibilitat: La no presència d’elements centrals distribueix el punt crític de fallada entre tots els nodes de la xarxa.\nSimplicitat en el desplegament.\nAplicació de polítiques de qualitat de servei per a prioritzar el tràfic en temps real o prioritari.\nAccés segur a la xarxa en entorns d’alta capacitat per a dispositius personals i corporatius.\nAdministració en núvol públic i privada.\nAplicacions que augmenten la intel·ligència del teu negoci i milloren les operacions IT.\nUna arquitectura única que creix a la teva mesura.


Urbanitzacio els Pins Hotels - PREUS AMB ELS DESCOMPTES MÉS GRANS a tots els hotels a Urbanitzacio els Pins\nexperiència [Urbanitzacio els Pins, Platja d'Aro]\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Platja d'Aro, no busqui més enllà de Salles Hote\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Platja d'Aro, no busqui més enllà de Salles Hotel & Spa Cala del Pi. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 0.0 Km, i normalment només es triga 35 minuts per arribar a l'aeroport. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Aquadiver, El Secret Market. El Salles Hotel & Spa Cala del Pi, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara sala d'estar separada, televisió de pantalla plana, mirall, connexió sense fils a internet (cortesia), banyera hidromassatge per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de bany, centre esportiu, sauna, camp de golf (en el mateix lloc), piscina exterior. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Salles Hotel & Spa Cala del Pi la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Platja d'Aro.\nAl visitar Platja d'Aro, vosté es sentirà com a casa a Silken Park Hotel San Jorge, què li ofereix u\nAl visitar Platja d'Aro, vosté es sentirà com a casa a Silken Park Hotel San Jorge, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. A 0.1 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 4-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Aquadiver, El Secret Market. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Silken Park Hotel San Jorge és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. L'hotel compta amb 121 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar. Bany, platja privada, centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km) de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Platja d'Aro, el Silken Park Hotel San Jorge és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nL'hotel Xaloc, situat a Platja d'Aro, és un petit hotel situat a la vora del mar, on podreu gaudir d\nLa noia de recepció, q no recordo el nom una excel.lent persona\nEl Camí de Ronda Costa Brava és un apartament situat a Platja d'Aro que inclou una terrassa i WiFi g\nEl Camí de Ronda Costa Brava és un apartament situat a Platja d'Aro que inclou una terrassa i WiFi gratuïta a totes les instal·lacions.\nLa cuina està equipada amb forn, torradora i microones. L'apartament proporciona les tovalloles i els llençols.\nLloret de Mar és a 24 km del Camí de Ronda Costa Brava, mentre que Girona es troba a 27 km de l'establiment. L'aeroport més proper és el de Girona-Costa Brava, situat a 27 km del Camí de Ronda Costa Brava.\nEl Cap Roig està situat enmig de la costa rocosa de Platja d'Aro i ofereix una piscina amb una vista\nel tracte amable i cordial.\nel bufet d'esmorzar i dinar, complet.\nles habitacions netes amb servei de neteja diari.\nens va tocar habit\nSituat a Platja d'Aro, Holiday home Los Pinos I Platja d'Aro és el lloc perfecte per gaudir de Platj\nSituat a Platja d'Aro, Holiday home Los Pinos I Platja d'Aro és el lloc perfecte per gaudir de Platja d'Aro i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Holiday home Los Pinos I Platja d'Aro ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, aparell de televisió, plat de dutxa, banyera, rentadora a cada habitació. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holiday home Los Pinos I Platja d'Aro.\nBen posicionat a Platja d'Aro, Holiday home Los Pinos Platja d'Aro és un lloc ideal d'inici d'excurs\nBen posicionat a Platja d'Aro, Holiday home Los Pinos Platja d'Aro és un lloc ideal d'inici d'excursions a Platja d'Aro. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Holiday home Los Pinos Platja d'Aro, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday home Los Pinos Platja d'Aro no troba competidors en cap categoria.\nConvenientment situat a Calonge, Holiday home Treumal D'Alt Calonge és una base ideal des d'on explo\nConvenientment situat a Calonge, Holiday home Treumal D'Alt Calonge és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Calonge. Instal.lacions de barbacoa són només algunes de les comoditats que fan que Holiday home Treumal D'Alt Calonge sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de piscina exterior. Holiday home Treumal D'Alt Calonge és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Calonge.\nLlocs històrics de Urbanitzacio els Pins\nDon Diego Gran Buffet Rodizio Grill\nSobre Urbanitzacio els Pins\nUrbanitzacio els Pins és una de les destinacions més visitades de Platja d'Aro. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Urbanitzacio els Pins té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Estalvii temps i diners fent la reserva amb Agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Urbanitzacio els Pins i molts més àrees a Platja d'Aro. Acomodís a l'acollidor Silken Park Hotel San Jorge o a l'impressionant Salles Hotel & Spa Cala del Pi quan faci plans pel seu proper viatge aquí. Simplement entri les seves dates d'estada a la nostra pestanya de recerca per a trobar les millors ofertes d'hotels a Urbanitzacio els Pins.\nDescobreixi els barris de Urbanitzacio els Pins\nHotels Urbanitzacio els Pins populars


Simuladors de Formació Professional - Consumer\nDiferents famílies de Formació Professional compten amb simulacions interactives de continguts que plantegen casos reals en l'entorn laboral\nPer azucena 28 de novembre de 2012\nEls simuladors imiten les mateixes condicions i situacions a les quals, en algun moment, cal enfrontar-se en la realitat. Per això, l’Institut Nacional de Tecnologies Educatives i de Formació del Professorat (INTEF) ha dissenyat aquestes eines per a diferents famílies de Formació Professional. Els continguts són els mateixos que els desenvolupats a l’aula, però amb situacions a les quals els alumnes s’enfrontaran en l’àmbit laboral. Un total de nou especialitats disposen del seu corresponent simulador. A continuació s’expliquen les possibilitats de cadascun d’ells.\nImatge: John Lambert Pearson\nNou simuladors per a Formació Professional\nEls nous simuladors de Formació Professional compten amb el suport del Ministeri d’Educació. En total, proposen activitats per a nou famílies diferents. Tots ells expliquen com realitzar una o diverses tasques relacionades amb aquestes especialitats i, en alguns casos, s’aporta fins i tot un manual. A més, diverses de les propostes permeten l’accés en les llengües autonòmiques -català, basca, valencià i gallec-, així com en anglès, alemany, francès i portuguès.\nArts Gràfiques. Com elaborar un cartó ondulat, com funciona una guillotina programable, com realitzar una impressió offset monocolor o per flexografia, el procediment d’encunyació rotativa i pla o l’encunyació del cartó ondulat. Aquestes són les possibilitats que es proposen als estudiants. En el cas de les màquines, la recreació intenta ser el més fidel possible, per la qual cosa fins i tot es recorre a infografia 3D.\nEdificació i Obra civil. En aquest cas, tan sols es compta amb una opció sobre tancaments i particions de fàbrica, encara que amb àmplia informació dividida en cinc unitats: eines, mitjans auxiliars i equips de protecció; replanteig de tancaments i particions de fàbrica; morters d’obra de paleta; execució i construcció d’envans; i col·locació d’elements complementaris.\nFabricació mecànica. Té tres simulacions. La primera d’elles és un simulador de paràmetres de tall en fresadora, amb vídeos del mecanitzat en taller i que permet observar les peces des de diferents angles. Les altres dues, assajos de tracció i mecanitzat per electro erosió, inclouen un vídeo explicatiu, el simulador, la possibilitat de descàrrega i el solucionari on s’explica tots els passos que s’han de donar, sempre com si s’estigués en un entorn real de treball.\nHostaleria i Turisme. És una de les simulacions més completes. Els estudiants poden practicar els processos d’autocontrol basat en l’APPCC (Anàlisi de Perills i Punts de Control Crítics), com si estiguessin en una empresa de restauració i haguessin de prendre decisions sobre emmagatzematge, control de qualitat o bones pràctiques de manipulació. La resta de simulacions es refereixen als fons líquids de cuina (elaboració i selecció de tot el necessari per a realitzar-los), la qualitat del servei, l’elaboració de salses i l’organització d’esdeveniments i congressos (resolució de problemes).\nIndústries alimentàries. Aquest apartat està compost per sis simulacions, que abasten: envasament i embalatge, formulació de masses, entrada i recepció de mercaderies, posada en marxa i parada, salut laboral i tractaments finals de conserves. Entre altres coses, es pot aprendre la interpretació de fórmules per a reconèixer “els ingredients per a crear productes de fleca, rebosteria i pastisseria, el procés d’esterilització de la llet a alta temperatura (O.H.T) o com destruir els microorganismes”.\nFusta, moble i suro. Es proposen dues simulacions: instal·lació de mobiliari de cuina i instal·lació de paviments. La primera es basa en el procés de venda, disseny i instal·lació de mobiliari de cuina, mentre que la segona se centra en la col·locació de parquet, tarima flotant i tarima sobre rastreles.\nManteniment i serveis a la producció. Aquesta simulació proposa dos continguts. El primer, conjunt caldera cremador, disposa d’un manual on s’expliquen les característiques tècniques, la instal·lació i la manera en què ha d’usar-se. El segon, instal·lacions frigorífiques, pretén que l’estudiant practiqui, entre altres coses, l’elecció de l’equip necessari segons les condicions requerides.\nSanitat. Amb nou aplicacions diferents, permet practicar sengles situacions a les quals els estudiants s’enfrontaran en el futur. S’assaja l’assistència en emergències sanitàries, diferents actuacions de reanimació, la manera en què han de traslladar-se els pacients, qüestions de logística sanitària, manteniment d’ambulàncies i altres qüestions pràctiques.\nServeis socioculturals i a la comunitat. Amb un contingut molt pràctic, se centra en tres apartats. El primer d’ells, menús infantils i al·lèrgies alimentàries, pretén que els alumnes “distingeixin els símptomes de les diferents al·lèrgies, descobreixin quins aliments les produeixen i creuen un menú especial per al cas”. La segona, programa de primers auxilis, afavoreix que s’identifiquin els símptomes i s’apliquin protocols de primers auxilis. En la tercera, resolució de conflictes a l’aula, l’alumne ha de mediar en conflictes amb nens de 0 a 3 anys i desenvolupar el corresponent pla de prevenció.\nAvantatges dels simuladors\nEls simuladors permeten una millor formació de cara al futur laboral. Amb ells es practiquen situacions reals a les quals els estudiants s’enfrontaran amb probabilitat en el seu ús. Amb ells, s’entrenen i aprenen a prendre decisions o quins passos haurien d’haver donat per a una resolució adequada dels problemes. Els continguts dels simuladors es corresponen amb l’après a l’aula, per la qual cosa són un complement a la formació adquirida.\nEls simuladors permeten practicar situacions reals a les quals els estudiants s’enfrontaran en una ocupació\nSón recursos útils tant per als professors com per als alumnes, ja que tots dos poden posar a prova els seus coneixements i capacitat de resposta davant determinats escenaris. Alhora, ajuden a familiaritzar-se amb les noves tecnologies i les seves possibilitats tant a l’aula com en altres àmbits. Els simuladors afavoreixen l’ensenyament a distància, ja que els estudiants poden accedir a aquests recursos des de qualsevol lloc.\nSobretot, els simuladors donen la possibilitat d’experimentar . Amb ells els alumnes poden equivocar-se i repetir les accions fins a obtenir un bon resultat. Han de reaccionar en una manera i temps que simula unes condicions reals i que obliga a parar esment, però que admet fallades i suposa una font d’estimulació per la seva novetat.\nestudiant formación profesional-ca simulador


Tribuna Ganxona » SUCCESSOS Jutgen un home per colpejar l'amo d'un bar i deixar-li un ull sense visió\nPortada » Portada » SUCCESSOS » JUDICIAL » Jutgen un home per colpejar l’amo d’un bar i deixar-li un ull sense visió\nL'acusat, ahir durant el judici (EL GERIÓ/ ACN)\nL’Audiència de Girona va jutjar ahir dimarts un home acusat de colpejar amb un pot d’esprai pebre l’amo d’un bar de la nostra ciutat i deixar-lo sense visió en un ull, fet pel qual s’enfronta inicialment a 8 anys de presó, segons El Gerió Digital.\nEls fets es remunten al 21 de febrer de 2016 a la matinada, quan segons les acusacions, l’home va entrar al local La Goleta, de les Galeries del Mar, malgrat els avisos de la propietària, que va dir-li que no podia estar-hi perquè ja havia protagonitzat incidents alguna altra vegada.\nAleshores, segons la dona, li va ruixar la cara amb l’esprai provocant-li lesions que van tardar dos dies a curar-se-li. El propietari del local, al seu torn, va declarar que en sentir els crits es va dirigir a l’entrada del bar per ajudar la dona, es va posar davant d’ella per “protegir-la” i aleshores el processat li va propinar un cop de puny a la cara i va colpejar-lo amb el pot.\nCom a conseqüència de l’agressió, segons l’escrit del fiscal, l’home ha perdut de “manera irreversible” visió a l’ull dret. L’acusat va negar els fets i va dir que un treballador el va agredir a ell amb una barra “extensible” per impedir-li l’entrada.\n“Estàvem tancant i a dins hi havia molta gent que anava sortint. Llavors ell va venir i jo li vaig dir que ja sabia que tenia l’entrada prohibida”, va relatar durant el judici la propietària. Aleshores, va començar a insultar-la i a amenaçar-la, i va acabar per ruixar-li la cara amb esprai pebre.\nEl seu home, que també és propietari de l’establiment, va corroborar aquesta versió. L’amo del bar també va dir, igual que la seva dona, que poc abans el germà bessó de l’acusat va provocar aldarulls, però que qui va agredir-lo va ser el processat.\nA conseqüència del cop, l’home va patir una contusió ocular amb fractura, un hematoma i una ferida que va necessitar punts. Per aquestes lesions, que van tardar 184 dies a curar-se, va requerir tractament mèdic i li van quedar seqüeles. Entre elles, la pèrdua de visió de l’ull dret de “manera irreversible”, a més de dues cicatrius.\nLa versió de l’acusat es contraposa totalment amb la de les víctimes. Segons va explicar durant el judici, aquella nit havia consumit alcohol i cocaïna. Es va dirigir al local amb un grup de deu persones i quan hi va arribar es va trobar un treballador i l’amo del bar, que li va dir: “Tu no pots entrar, ves-te’n d’aquí, gitano de merda”. “Després va sortir la seva dona, que em va empènyer, i quan em vaig girar vaig veure al treballador amb una barra extensible i em va pegar a la mà”, ha dit.\nL’acusat relatà que després d’això es va posar les mans al cap i va marxar com va poder. Posteriorment, digué, es va adonar que li havien “trencat la mà”. També va negar en tot moment haver ruixat amb esprai la dona i haver agredit el propietari. També va dir que la policia no el va identificar en cap moment.\nDurant el judici van declarar dos agents que van acudir al local després que una trucada els alertés dels aldarulls; van explicar que, quan hi van arribar, es van trobar molta gent a l’exterior i un d’ells era l’acusat. Quan van entrar a l’interior del local van veure el propietari ferit i els va explicar que el processat l’havia agredit. Aleshores, els agents van tornar a sortir a fora però l’acusat ja no hi era.\nFiscal i acusació particular imputen al processat dos delictes de lesions (un dels quals, lleu). Al final del judici, el ministeri públic va demanar la condemna de 8 anys de presó i una multa de 1.080 euros per l’acusat. L’acusació particular, per la seva banda, eleva la petició de pena fins als 10 anys i manté el mateix import de sanció.\nEn matèria de responsabilitat civil, les acusacions li reclamen 47.467 euros pels danys provocats als propietaris de l’establiment. La defensa demana l’absolució però, en cas de condemna, considera que és autor d’un delicte de lesions per imprudència amb atenuant d’embriaguesa.


Parlar a classe – INTclass CA\nCom aprofitareu les oportunitats de parlar en anglès del tema que esteu estudiant a la universitat? Recordeu que la vostra participació a l’aula podria formar part de la vostra nota. La clau és: NO US AMOÏNEU !!\nNo us amoïneu que si penseu que el vostre vocabulari no és prou sofisticat. Trobeu simplement una manera de dir la vostra amb les paraules que sabeu. No cal ser elegant, només eficaç.\nAccepteu el repte: trobeu alguna cosa per participar a classe. Com més sovint dieu el que penseu, menys cohibit esdevindreu. Penseu-hi: és una gran pràctica per a quan sigueu en el món laboral– voldreu donar la vostra opinió en reunions d’equip.\nMireu i escolteu com participen els estudiants de països diferents. Com comencen els parlants nadius els seus comentaris? “Penso que… / “A l’article que llegim diu que…” / “Penso que [digueu un autor] té una opinió diferent…” o simplement, “No entenc què acabeu de dir” / “Sisplau podríeu repetir el darrer que heu dit”…\nNo us preocupeu pel vostre accent ni per la gent que no us entén. A part dels parlants nadius d’anglès de la classe, tots esteu en la mateixa situació. I fins i tot si sou un parlant nadiu d’anglès, podríeu tenir problemes per ser comprès fora de la vostra regió! Si no us entenen la primera vegada que dieu alguna cosa, no tingueu por de tornar a repetir el mateix. Com més vegades digueu el que penseu, més s’acostumaran al vostre accent.\nSou un estudiant d’aquí i us amoïna que els estudiants internacionals creguin que el vostre punt de vista sigui massa local i avorrit! Doncs no! Els estudiants internacionals han arribat al vostre país, en part, només per això: per la visió d’aquí i per aprendre com enfoqueu i penseu les coses, com feu les coses.\nExploteu les oportunitats d’exposició oral. La universitat té un curs de tècniques d’exposició oral al qual podeu assistir? Si no, pregunteu al vostre professor si poden reservar 15 minuts d’una classe per donar-vos alguns consells.\nMireu de trobar oportunitats per a converses més llargues i, fins i tot, prepareu un possible guió per practicar per endavant el que voleu dir.\nNo us preocupeu pels errors. Primer aspireu a la fluïdesa i a la comunicació de la vostra opinió, comenceu a pensar una mica més en la precisió quan ja us sentiu més segur.


... completar aquest calendari pot ser una tasca impossible però alhora tan engrescadora com intentar acabar una col·lecció de cromos.\nEra l'agost de 2004, passejant per Sant Sebastià (Donostia), quan em vaig fixar en la placa del carrer 31 d'agost. Aleshores se'm va passar pel cap la possibilitat de confeccionar un calendari amb totes les dates de les plaques de carrer d'arreu del món i és així que em vaig proposar anar fotografiant aquelles que anés trobant en els indrets visitats. Quan vaig a un lloc nou, abans sempre m'informo per internet o en un GPS dels carrers que m'interessen o simplement, aconsegueixo un plànol de la població quan hi arribo. Quants cops he fet anar de corcoll la família per assolir aquest objectiu! Això també m'ha comportat anècdotes curioses com la d'un taxista de Oaxaca que em va preguntar si era un inspector quan li vaig proposar fer una ruta pels carrers que li aniria indicant. O la multa que em van clavar a Sarajevo, a la recerca de carrers de dates, per anar sense bitllet en el tramvia quan n'estava convençut que l'havia validat bé.\nobert a tothom, un joc universal\nEl propòsit inicial era el de portar-ho a terme només amb les fotos fetes per mi i en conseqüència de llocs visitats personalment però amb el temps he anat canviant d'idea i segurament serà una plus-vàlua obrir-ho a qualsevol aportació. Probablement, arribar a completar aquest calendari pot ser una tasca impossible però alhora tan engrescadora com intentar acabar una col·lecció de cromos.\nEl 2 d’octubre de 1997 Màrius Serra es feia ressò de la crida del filòleg milanès Stefano Bartezzaghi que mantenia una secció de ludolingüística a les pàgines del suplement del diari “La Stampa”. Aquest enigmista italià aspirava a completar els 365 dies de l’any amb carrers que el seu nom fos una data. Màrius Serra proposava fer el mateix des del diari Avui i animava als lectors que li enviessin cronovies que és així com ho va anomenar. Dos anys després afirmava que havia arribat a cobrir 250 dates del carrendari. Paral·lelament, l’1 de juny de 1998 Carles Capdevila, Jordi Puntí, Pau Vidal i Màrius Serra engegaven una proposta de torneig per completar aquest carrendari des d’una pàgina web que encara es pot consultar. Actualment Màrius Serra intervé en el programa setmanal de Radio 1 “No es un día cualquiera” amb la Pepa Fernández que intenta que el radiooient endevini el carrer en base a unes pistes sobre la data i la ciutat. La secció es diu Callendario.\nP.S. A dia d'avui, abril del 2015, Màrius Serra apareix en molts programes de ràdio i TV sempre fent pedagogia de la llengua amb les seves explicacions i jocs. També és el creador del joc del Verba7, una aplicació sobre enigmes de la llengua per a dispositius electrònics.


Salut mental: sis claus d’una crisi sanitària amb arrels en el capitalisme\nEl psicoterapeuta i divulgador científic James Davies, autor de ‘Sedados’, denuncia que l’alt consum d’ansiolítics és producte del sistema polític i econòmic\n05 de d’abril del 2022. 19:40\nPrenem més psicofàrmacs que mai. No obstant, els trastorns mentals no deixen de créixer. ¿Per què? El psicoterapeuta i divulgador britànic James Davies, a ‘Sedados: cómo el capitalismo moderno creó la crisis de la salud mental’ (Capitán Swing), fa una exploració demolidora de la psiquiatria actual. Més enllà de les ambicions de la indústria farmacèutica i l’infrafinançament de les psicoteràpies, la principal raó de la crisi de salut mental és l’entramat polític i econòmic. Un sistema que es carrega les ajudes socials i que mira el ciutadà i li diu: si no tens feina o no ets feliç és perquè no t’esforces prou, perquè manques de tenacitat i ambició. El 2022 continuem patint l’herència que la primera ministra britànica Margaret Thatcher ens va deixar als anys vuitanta. Les persones pateixen, però, en lloc d’apostar per la teràpia psicològica i endinsar-se en les seves dificultats —incloses les laborals—, se’ls diagnostica un trastorn i se’ls prescriu medicació psiquiàtrica.\nPatir no és una malaltia mental\nQuan Davies va començar a treballar com a psicoterapeuta, es va adonar que la immensa majoria de les persones ateses als serveis de salut mental, on se’ls havia fet un diagnòstic i on se’ls havia receptat medicament psiquiàtric, no patien cap malaltia o disfunció en un sentit biològic. Més aviat eren víctimes de les conseqüències humanes «inevitablement doloroses» derivades d’una allau de dificultats vitals. «No pretenc infravalorar aquest sofriment ni negar que són persones que mereixen ser ateses. Però la reclassificació del sofriment humà com una patologia mental manca de validesa científica», critica Davies.\nPsicofàrmacs ‘versus’ psicoteràpia\n‘Sedados’ enumera diversos estudis científics, com el de Martin Harrow i Robert Whitaker, que han demostrat que el consum prolongat de psicofàrmacs per tractar problemes greus està empitjorant la vida de molts pacients. Succeeix amb l’esquizofrènia (és un mite pensar que tots els que la pateixen han d’estar medicats de per vida) i amb altres trastorns més comuns, com l’ansietat o la depressió. A tots els països estudiats per Davies —des del Regne Unit fins als EUA o Suècia—, les taxes de discapacitat laboral per problemes de salut mental han augmentat exponencialment des de la dècada dels vuitanta. L’any passat, el servei nacional de salut britànic va receptar antidepressius a 7,4 milions de persones adultes, però només un milió van ser derivades a psicoteràpia, a la qual es dedica menys de l’1% del pressupost sanitari global. «Els fàrmacs s’han convertit en la intervenció aclaparadorament predominant, no pel seu grau elevat de seguretat i eficàcia, sinó a causa de l’infrafinançament crònic de les alternatives disponibles segures i eficaces, com la psicoteràpia», conclou Davies. No obstant, l’autor recalca que les teràpies psicològiques exigeixen molt esforç i molta implicació. Un factor determinant per a la recuperació de la persona és «l’establiment d’una relació de confiança i facilitadora» entre el pacient i el terapeuta, que és, precisament, «el que falta als serveis públics de salut mental».\nMedicalitzar el malestar laboral\nDes de la dècada dels setanta, els nivells d’insatisfacció laboral han crescut progressivament. Cofundador del Consell de Psiquiatria Basada en l’Evidència, Davies mostra estadístiques que revelen que el 55% dels britànics se senten excessivament pressionats, esgotats o deprimits al seu lloc de treball. A partir de l’any 2000, nombroses consultories psicològiques van començar a desenvolupar, oferir i vendre programes de benestar laboral en empreses i oficines. Els «socorristes sanitaris» no tenien per objectiu empoderar els treballadors i lluitar contra la càrrega laboral, l’estrès i l’esgotament, sinó «manipular la gent perquè acudeixi a un servei de salut mental». D’aquesta manera, s’acaba «medicalitzant el malestar» i tractant-lo com un problema que té el seu origen en la persona i no en l’entorn. «Retirar del debat públic les experiències laborals difícils per traslladar-les a l’àmbit privat dels consultoris permet despolititzar i desactivar els efectes negatius de la feina moderna», alerta el divulgador.\nEl llegat de Thatcher\nEl 1986 la Dama de Ferro «va retallar trosset a trosset» l’estat del benestar i va endurir les condicions per accedir al subsidi de l’atur. La conseqüència directa va ser l’estigmatització dels aturats, una angoixa que no va parar de créixer amb David Cameron, un altre primer ministre que «va contribuir a escanyar les ajudes socials». El 2012, per guanyar el subsidi, els aturats havien, no només de demostrar que estaven buscant feina, sinó exercir un ofici no remunerat: treballar per un subsidi, cosa que les empreses van acabar aprofitant per explotar mà d’obra gratuïta. Davies destaca que l’individualisme d’aquella època ha derivat en el capitalisme de nou encuny: menys intervenció de l’Estat i menys serveis socials. El resultat és que la gent «ha de buscar en la seva pròpia persona les causes de les seves dificultats i les possibles solucions: força de voluntat, autoajuda i consum».\nPer modificar la conducta dels aturats, Davies denuncia que l’entramat polític i econòmic opta per una mena de «coerció psicològica», una mal anomenada i gens científica psicologia positiva, que et diu que res és impossible, que has de somriure a la vida i que si no ets capaç de trobar feina és per culpa de la teva actitud mental. Aquesta mateixa psicologia, no obstant, no et diu res sobre si ets una mare soltera al límit de les teves forces, un home de 50 anys acomiadat per un ero o una noia jove a qui ningú contracta. Professor d’Antropologia Social i Psicoteràpia, Davies aclareix que la «coerció psicològica» converteix en una patologia una cosa tan senzilla com estar a l’atur, despolititza les coses de l’atur i ho fa ressuscitant el mite inicial de Tatcher: no tenir feina es redueix a una «deficiència del caràcter».\nEl poder dels laboratoris\nA partir del 2010, el servei de salut britànic va introduir qüestionaris estàndards dirigits a pacients de salut mental, un instrument per classificar ràpidament, per exemple, la depressió. El Regne Unit ha registrat un dels increments més espectaculars en la prescripció d’antidepressius dins del món desenvolupat, des de les 25 milions de receptes anuals el 2002 fins a gairebé 75 milions el 2020. L’autor de ‘Sedados’ revela que els qüestionaris van ser creats per Pfizer, laboratori que fabrica, precisament, dos dels antidepressius i ansiolítics més receptats al país.


La covid-19 s'estén a tota la Catalunya Central per sobre de la mitjana catalana - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa covid-19 s'estén a tota la Catalunya Central per sobre de la mitjana catalana\nCada infectat de covid-19 del Berguedà i el Solsonès està transmetent actualment la malaltia a altres tres persones · La ràtio al Bages és d'1,18\npau brunet manresa 15.09.2020 | 18:49\nUn professional sanitari fent una prova de covid-19 a una persona en el cribratge dut a terme a Puigcerdà dimarts passat | ACN\nUn professional sanitari fent una prova de covid-19 a una persona en el cribratge dut a terme a Puigcerdà dimarts passat\nLa velocitat de reproducció de la covid-19 a la Catalunya Central va a l'alça i es troba en totes les seves comarques per sobre de la mitjana de Catalunya (0,95), segons les dades facilitades per la Generalitat ahir, dimarts, i que es basen en els positius detectats entre el 5 i l'11 de setembre. El Berguedà i el Solsonès és on l'índex és més elevat: de mitjana, cada persona infectada per coronavirus està transmetent el virus a gairebé altres tres persones (les taxes comarcals d'RT són de 2,72 i 2,71, respectivament). A les zones on la dada és superior a 1 significa que la covid s'expandeix i aquest és el cas, també, del Bages (1,18), l'Anoia (1,26), l'Alt Urgell (1,85), la Cerdanya (2,06) i el Moianès (2,45).\nEl Bages empitjora\nDesprés d'uns dies amb el risc de rebrot a la baixa, aquest índex torna a pujar al Bages. Del 5 a l'11 de setembre es van confirmar a la comarca 104 nous casos de covid-19 a través de proves PCR, quatre més que en els set dies anteriors. A més, dels 1.538 testots realitzats, un 7,64 per cent van donar positiu, dos punts més que entre el 29 d'agost i el 4 de setembre (5,61 %). Quant a la taxa de reproducció del virus ha passat de 1,01 a 1,18 en una setmana. Per tots aquests paràmetres (entre d'altres), el Departament de Salut estableix que l'índex de rebrot de la malaltia al Bages és ara de 135,20, mentre que fa una setmana era de 118,59 (el 100 és el llindar que marca quan una comarca entra en zona de\nA Puigcerdà i comarca, l'evolució del virus ha fet un nou cop de timó i el risc de rebrot s'ha tornat a disparar a l'alça, després d'unes setmanes de descens, tot i que sempre amb dades elevades. L'última xifra oficial de la Cerdanya és 914,76, mentre que la de fa set dies era 361,98. Hi han contribuït els 65 nous infectats detectats per PCR a la comarca del 5 a l'11 de setembre (entre aquestes dades es van practicar 755 proves i un 8,41 % va donar positiu). Cal tenir en compte que a Puigcerdà, el dia 9 va tenir lloc la primera de les dues jornades de cribratges massius per detectar casos asimptomàtics. També, dimecres passat va transcendir que s'havia detectat un brot a la residència de Puigcerdà, amb almenys cinc usuaris i tres treballadors afectats i una escola de la comarca, la Ridolaina de Montellà i Martinet, és un dels dos centres de tot Catalunya que dilluns no van poder iniciar el curs, en aquest cas pel positiu d'un docent.\nAl Berguedà, el risc de rebrot ha crescut en set dies 100 punts (de 43,99 a 143,13). Comparant les dades del 5 a l'11 de setembre amb les del 29 d'agost al 4 de setembre, la comarca empitjora en tots els paràmetres. En aquesta darrer període es van detectar 15 positius (els set dies anteriors van ser 5) i la taxa de velocitat de reproducció ha passat de 0,93 a 2,72. Cal tenir en compte, a més, que tot i que del 5 a l'11 d'aquest mes es van fer 254 PCR (20 menys), un 6,61 % va donar positiu (la setmana anterior les positives van representar l'1,16%).\nDes del 20 d'abril que el Solsonès no tenia una taxa de risc de rebrot per sobre dels 100 punts. De fet, el dia 4 d'aquets mes era de 0. Però l'índex ha pujat ara a 165,13 i és que en set dies s'han detectat 8 positius a la comarca. L'Alt Urgell, amb una taxa de 241,53, i el Moianès, amb 289,38, també han experimentat un fort creixement.\nLes adopcions de gats han tret pressió a la protectora.


Júlia Arumí i Mariona Bajona guanyen el primer concurs de contes de la Fira del Tió de Solsona — Ajuntament de Solsona\nSou a: Inici / La Ciutat / Notícies / Júlia Arumí i Mariona Bajona guanyen el primer concurs de contes de la Fira del Tió de Solsona\nJúlia Arumí i Mariona Bajona guanyen el primer concurs de contes de la Fira del Tió de Solsona\n“El viatge” s’il·lustrarà i s’editarà per distribuir a les escoles a partir del novembre a fi de treballar els valors socials associats al Nadal\nLes alumnes de sisè de l’Escola Vall de Lord Júlia Arumí i Colell i Mariona Bajona i Ortega, de 12 anys, seran les autores del primer conte de la Fira del Tió de Solsona. La seva proposta “El viatge” ha estat la guanyadora del primer concurs del certamen, convocat per la comissió organitzadora de la fira amb la col·laboració de la Biblioteca Carles Morató i el Consell d’Infants de Solsona. Aquest treball serà il·lustrat i editat a fi de treballar amb els infants els valors socials associats al Nadal, en contraposició al consumisme de les festes.\nL’edició del conte, precisament, serà una de les principals novetats de la quarta Fira del Tió, que se celebrarà el 8 de desembre. La narració es distribuirà gratuïtament durant la jornada. Tot i això, a partir del novembre també es preveu repartir la publicació a les escoles de la comarca amb l’objectiu de treballar el significat del tió solidari i els valors socials associats al Nadal, com el consum responsable, el reaprofitament de les joguines i la cooperació.\nEl concurs estava obert a l’alumnat de quart, cinquè i sisè de primària del Solsonès i només ha rebut dues propostes, fet que s’atribueix al curt termini de temps que es va facilitar per lliurar els treballs. Per tal d’incentivar-ne la participació la propera convocatòria s’obrirà el mateix dia de la Fira del Tió.\nEl jurat l’integraven representants de Solsonès Fires, l’Agència de Desenvolupament Local de Solsona i Cardona, Artesans del Solsonès, la Biblioteca Carles Morató, el Consell d’Infants, el Consorci per a la Normalització Lingüística i una experta en narrativa. Les guanyadores, a més de la il·lustració i l’edició del conte, també rebran un lot de productes de la fira.\narxivat sota: Promoció Econòmica, Agència de Desenvolupament Local, Fires, Biblioteca Carles Morató


REVISIÓ | Ultra-violència antiga: Nicolas Winding no és 'Valhalla Rising' - Ressenyes | Juny 2021\nREVISIÓ | Ultra-violència antiga: Nicolas Winding no és 'Valhalla Rising'\nEl text introductori al començament de 'Valhalla Rising' configura l'escena i la descriu. 'Al començament, només hi havia l'home i la natura', se'ns diu, i en aquesta època, el 1.000 dC, per ser més exacta, els homes que portaven creus van conduir els pagans a 'les franges de la terra'. Una crònica amb sang. d'un vagabund escandinau mut (Mads Mikkelsen) i un fervorós fervor religiós, la pel·lícula s'adhereix repetidament al seu esquema àgil. De fet, 'les franges' podrien servir de títol alternatiu per a aquesta peça d'època sobresortint, desapercebuda, ja que desencadena una sèrie de composicions crudament expressives que sovint semblen refugiats de les pintures de Goya.\nEl director danès Nicolas Winding Refn va solidaritzar el caos psicològic amb la seva elaborada trilogia “Pusher” d’històries de gàngster i el retrat penal cridat “Bronson”. Amb “Valhalla Rising”, comercia la precisió d’una trama i un personatge ben elaborats per a un elaborat poema de to cinematogràfic. La seva figura central, un introvertit incessantment oprimit i propens a ferits brots d’autodefensa violenta, té una qualitat similar a l’espectre que el situa com a producte del medi morós. Desolats, boirosos i embogits de fang, els paisatges es fonen fins al punt en què més d’un personatge es pregunta si podrien haver-se vagat cap a l’infern.\nMalgrat el rerefons històric, res a 'Valhalla Rising' no elimina la noció de que es pot produir en un infern a la terra. Quan ens trobem per primera vegada amb el silenci antiheroi, acabat de sobrenomenar “Un ull” a causa d’una grotesca cicatriu que li omplia un dels seus buits, és un esclau d’escocesos brutals amb la intenció de forçar els seus captius a participar en batalles letals. En pocs minuts, el poder incontestable de One-Eye es posarà en exhibició completa a mesura que els actes ràpids de desembassament i decapitació tornen a l'home a controlar el seu propi destí.\nOne-Eye es troba amb una banda de víkings cristians destinats a la invasió de Jerusalem amb una jove esclavista (Maarten Stevenson) com el seu autònom company de mà i ambaixador vocal. Malauradament, no sembla que sàpiguen gaire cosa sobre la navegació i el viatge cap a enlloc continua. Els nous companys de One-Eye es converteixen en els seus últims enemics, proporcionant una oportunitat més per mostrar els seus talents assassins. Els cossos cauen, One-Eye confirma la seva autoritat i el viatge cap a enlloc continua. Ad infinitum.\nEl fet de rebutjar l’enfocament repetitiu de Refn com a tediós perdria les ondulacions poètiques del seu exercici elegantment minimalista. Malgrat l’enrenou ofensiu, “Valhalla Rising” transmet un ambient molt més silenciat que qualsevol altra cosa en la seva obra en expansió ràpida. Funcionant en mode gairebé teatral durant la major part del temps de funcionament, amb conjunts exteriors àrids i només els contorns desconcertats d'una trama, la destresa del cinema de Refn domina rutinàriament l'experiència: les imatges fosques flueixen juntes, una desolada banda sonora que subratlla el temor, teixida junts amb diàleg que poques vegades s’aixeca per sobre d’un xiuxiueig. La càmera es queda al rostre de Mikkelsen, posant en valor la seva actuació, tot i que passa la major part de la pel·lícula actuant com una estàtua.\nLa cruesa de 'Valhalla' gairebé no és un entorn poc conegut. A mesura que One-Eye i el seu acompanyant adolescent discorren per un món buit, els records de “The Road” de Cormac McCarthy i d’altres viatges postapocalíptics ens venen al cap. Un ull, que porta una cicatriu molt més espantosa que la cremada facial campy que va practicar Josh Brolin a 'Jonah Hex', suggereix una versió primitiva de Man with No Name de Clint Eastwood. Més endavant, ja que els víkings aguanten un viatge sense final a través de les aigües brumoses i es perden la ment progressivament, és impossible no pensar en la recerca de la mateixa semblant malaltia a “Aguirre: ira de Déu”.\nPerò, tot i que el mètode de Refn es caracteritza pel pastís, almenys el fa servir amb els seus propis propòsits. D. Stone, D.I.Y. L'èpica 'Forma marcada: el descobriment nòrdic d'Amèrica' va fer un millor treball i va convertir els personatges víkings en figures de simpatia, però Refn els utilitza com a símbols efectius de la febre religiosa arribant al seu punt de ruptura. Sense dir i fer poc, One-Eye aconsegueix rutllar paranoia dels seus guies vacil·lants, permetent que la seva mania funcioni com a arma d’autodestrucció.\nTenint en compte l'extrema naturalesa de la violència i l'estat d'ànim, Refn apareix excepcionalment ferm per evitar la gespa de pel·lícules B on el context pràcticament ho convida. (El pròxim thriller romà medieval “Centurion” aplica una sensació de repicada ximpleria que Refn rebutja de forma perfecta.) La trama s’arrossega al llarg de vegades, que s’acaba completant a l’hora que l’atmosfera pura s’apodera. Refn transmet el sentit palpable d’un entorn aliè, com si l’espectador estigués experimentant una finestra en moments més durs, tot i que mai no troba una història plena de cos per estabilitzar l’estat d’ànim.\nLa poca aventura d'un sol ull es desplega en capítols, tots els quals contenen iguals nivells de restricció, de vegades massa. No hi ha poca diferència entre el to de la primera part, titulat 'Còlera' i la segona, titulada 'Homes de Déu', excepte les persuasions ideològiques específiques de les persones que troba (però fins i tot les que es difuminen juntes). La redundància és la major amenaça per a l'encanteri Refn comença a crear-se des del primer marc, però l'objectiu té un propòsit. Un darrer tret simbòlic suggereix que One-Eye representa la naturalesa primordial de la humanitat com una força més impecable que l'home mateix. És l'última ungla freda en un taüt llarg.\nsempre és assolellat a Philadelphia dennis


La Vostra Llar La Rambla en el programa “És gran ésser gran” de Ràdio Estel\n698 468 504lavostrallar@lavostrallar.comResidencias de ancianos y centros de día\nResidències geriàtriques per a avis i gent gran | La Vostra Llar > Blog > Aparición en Medios > La Vostra Llar La Rambla en el programa “És gran ésser gran” de Ràdio Estel\nMay 22, 2019 La Vostra Llar Aparición en Medios, Noticias Blanes, Noticias Gràcia, Noticias La Rambla, Noticias Les Dàlies, Noticias Les Oliveres, Noticias Reig, Noticias Voramar\nLa Vostra Llar La Rambla va assistir al programa de ràdio “És gran ésser gran”, un programa de Ràdio Estel, patrocinat per Inforesidencias, dedicat a la gent gran, en què es tracten aspectes relacionats amb les residències d’avis, s’ofereixen consells de salut i es resolen consultes dels oients.\nCristina Blasco, treballadora social del centre La Rambla de l’Hospitalet de Llobregat, va desgranar les característiques diferenciadores de la residència respecte als centres del seu entorn (ambient càlid, familiar i humà, assistència personalitzada, servei integral al resident …). Va explicar també la ubicació cèntrica i accessible de La Rambla mitjançant transport públic, metro Rambla Just Oliveres i tren de rodalies l’Hospitalet de Llobregat, així com la seva tipologia, centre acreditat amb un total de vinticinc places de residència i deu de centre de dia.\nPer la seva banda, la Sandra Peñarroya, psicòloga del centre i responsable d’activitats i teràpies del grup La Vostra Llar, va comentar les activitats i teràpies alternatives lúdiques, estimulatives i terapèutiques que es duen a terme a la residència d’avis La Rambla de l’Hospitalet de Llobregat.\nTeràpies alternatives, que, encara que en el grup La Vostra Llar són pràctiques habituals en tots els centres, continuen sorprenent a professionals del sector geriàtric. Un exemple d’això és el Chi Kung, una pràctica mil·lenària que, mitjançant la combinació de música relaxant, moviments físics suaus, respiracions sincronitzades i exercicis de meditació i concentració, canalitza les energies dels residents per buscar el seu equilibri emocional. A més, afavoreix la flexibilitat i elasticitat d’articulacions i músculs, així com la coordinació de moviments.\nUna altra de les teràpies explicades per la Sandra va ser la Dansateràpia, impartida per una terapeuta cubana, en la qual s’utilitza la dansa i el moviment amb finalitats terapèutiques per aconseguir la integració de processos corporals, emocionals i cognitius.\nDurant les sessions de Dansateràpia es treballen les tensions musculars, es regula la respiració a través d’exercicis específics, es corregeix la postura i es posa èmfasi en expressar a través del moviment el que pot suposar un bloqueig en la vida quotidiana dels nostres majors. Mitjançant el ball es pot expressar i, per tant, donar sortida a estats d’ànim que causen por, ràbia, angoixa o dolor. En el moment en que som capaços de reconèixer aquests sentiments i podem extreure, tenim també la possibilitat de comprendre’ls, eliminar-los o canviar-los.\nSota el paradigma de l’atenció centrada en la persona (ACP), el grup La Vostra Llar incorpora noves metodologies, teràpies, activitats i noves maneres de fer que faciliten l’atenció integral personalitzada.\nEn la gent gran interactuen aspectes biològics, psicològics, socials i espirituals. Requereixen de suports diversos i adaptats a les diferents situacions, per aquest motiu el grup La Vostra Llar ofereixi atenció des d’intervencions integrals, coordinades i flexibles.\nEn l’última part del programa radiofònic va intervenir l’Enriqueta, resident del centre La Rambla, la seva llar en els últims cinc anys, que va fer les delícies d’oients i periodistes. L’Enriqueta va explicar anècdotes de la seva vida a la residència (és la responsable de canviar el dia en el calendari), ens va parlar de la seva experiència laboral, de la seva família i amb la desimboltura a què ens té acostumats tots els que la coneixem va assenyalar que vivia “en un hotel de cinc estrelles” i que estava encantada d’estar a La Rambla”.\nTota una experiència per l’Enriqueta visitar una emissora de ràdio i convertir-se en una de les protagonistes del programa que, sens dubte no oblidarà, i que ja s’ha encarregat d’explicar amb tot detall als seus companys de residència.\nEl grup La Vostra Llar, en nom de la residència i centre de dia La Rambla de l’Hospitalet de Llobregat, volem agrair des d’aquestes línies la invitació de Ràdio Estel per donar a conèixer el dia a dia i d’una de les nostres residències geriàtriques i el bon fer de dos dels nostres professionals, Cristina Blasco i Sandra Peñarroya.\nMesures de protecció per a nous ingressos\nFormació i preparació contínua per afrontar l’etapa post Covid-19\nAgraïment per a totes les famílies\n698 468 504