L'Institut Cervantes discrimina la llengua catalana en el manual del CCES\n17 maig 2021 03:04\nA.V. | 29 gener 2019\nL'Institut Cervantes, depenent del Ministeri d'Afers Exteriors d'Espanya, discrimina la llengua catalana. Segons el manual de preparació per a la prova de Coneixements Culturals i Socioculturals d'Espanya a la qual s'han de sotmetre els estrangers per obtenir la nacionalitat espanyola, el català i el valencià apareixen com idiomes diferents.\nConcretament, apareix en l'apartat 2.2- Inventari General de Continguts de la Prova CCSE, pàgina 9. «Lengua oficial de España y de algunas comunidades autónomas: español o castellano, catalán, gallego, valenciano, vasco o euskera, aranés».\nTanmateix, segons l'Institut d'Estudis Catalans sembla que la denominació de la llengua catala és clara: «La Llengua catalana o català és el nom amb què es coneix l’idioma que es parla a la Catalunya del Nord, a l’Estat d’Andorra, al Principat de Catalunya, a la Franja de Ponent, al País Valencià, a la comarca del Carxe, a les Illes Balears i a l’Alguer».\nl segueix: «Al País Valencià, per raons historicolingüístiques, la llengua catalana es denomina també valencià, no essent, emperò, aquest terme en cap cas excloent del nom genèric llengua catalana o català, nom amb què és coneguda per la romanística internacional i que, així mateix, es recull en els estatuts de les universitats d’Alacant, de València i Jaume I de Castelló de la Plana, i en d’altres institucions valencianes en referir-se a la llengua pròpia».\nAquests espanyolistes han perdut el nord... i aviat perdràn el nord-est. No és meu, és de'n Cuevillas l'advocat de Puigdemont\nMirau, jo podría entendre que aixó ho digués en J.R. Baussá, peró un institut socio cultural que representa a una "España Plurinacional" "rica en su diversidat" meeec,meeec,meeec, és molt pobre, i diu molt poc en favor seu intelectualment.\nNo fa més que demostrar que som un mac dins sa sabate del "Espíritu Nacional d'España" el seu apreci, estimació i tolerància, me conmoven profundament, per aixó i pel que veim, sentim i patim, cada día som més Mallorquí, més illenc, més catalá, més europeu i res més. A on sé que no mi volen, no els donaré l'ocasió de que me puguin engegar.\nI malgrat tot aixó, EXISTIM i ens CONEIXEN.Cada cop més. En tres cents anys no ho han pogut aconseguir, i aixó els fot, i molt, com una cossa a l'entrecuix.\nSalut i República Paísos Catalans.\nPer Però encara protesten, fa mes de 2 anys\nEls milers de mil.lions, que costa aquest institut. Però enlloc de callar i baixar el cap, els pancastellanistes i imperialistes castellans, se fuen protestant pela doblers que pugui costar ensenyar Català.\nQuan es pugui provar definitivament que en Cervantes (Carvantes, segons la seva suposada partida de naixement) no era escriptor i sí que ho era en Joan Miquel Servent de Xixona...riurem.\nIgual que els caixers automàtics de Bankia.


Europa, principal víctima del shock d’incertesa | CaixaBank Research\nL’economia portuguesa resisteix bé la desacceleració exterior\nL’activitat creix a un ritme sòlid. Portugal, igual que Espanya, continua destacant en positiu en relació amb la moderació del creixement de la zona de l’euro, com ho il·lustren les xifres d’activitat publicades al llarg de l’estiu. En concret, enfront de la desacceleració del creixement del PIB del conjunt de la zona de l’euro (del 0,4% intertrimestral del 1T al 0,2% del 2T), el PIB de Portugal va mantenir un avanç d’un sòlid 0,5% intertrimestral (l’1,8% interanual) en el segon trimestre de l’any (els mateixos registres que en el 1T). Per components de demanda, el creixement es va basar en el consum de les famílies i en la inversió (malgrat que els dos van moderar l’avanç) i, també, en una contribució menys negativa de la demanda externa. Per sectors, es va mantenir la discordança entre el bon funcionament del sector serveis (on la xifra de negocis va augmentar el 3,7% al juny) i les dificultats de la indústria (el –8,0%), en un contrast que s’observa de manera generalitzada entre les principals economies avançades. Per la seva banda, la construcció també va mostrar una evolució positiva, i, al juny, la xifra de negocis del sector va augmentar el 2,8%. A més a més, malgrat el deteriorament de l’entorn exterior al llarg de l’estiu que es comenta en les pàgines anteriors d’aquest Informe Mensual, els últims indicadors disponibles per a Portugal continuen apuntant a un bon funcionament de l’activitat. En concret, al juliol, l’indicador coincident d’activitat del Banc de Portugal (que presenta una forta associació amb el PIB) es va estabilitzar en el 2,0% interanual (el 2,0% de mitjana en el 2T), mentre que l’indicador de clima econòmic també es va mantenir en nivells semblants als registrats en els dos mesos anteriors. No obstant això, tot i que, a curt termini, els indicadors apunten a ritmes de creixement semblants als del trimestre anterior, la intensificació dels riscos de naturalesa global pot limitar el dinamisme de l’economia portuguesa.\nEl compte corrent es manté deficitari al juny. En l’acumulat de 12 mesos, el dèficit de la balança per compte corrent va ser de 2.069 milions d’euros al juny, la qual cosa equival a l’1,0% del PIB i contrasta amb el lleuger superàvit de 41,5 milions d’euros registrat en el mateix període de l’any anterior. Aquest deteriorament va ser degut, sobretot, a la balança de béns, el dèficit de la qual va empitjorar en 3.264 milions d’euros. El superàvit de la balança de serveis no va variar i el dèficit de la balança de rendes es va reduir. En el primer semestre, les exportacions de béns i serveis van augmentar el 3,3% i les importacions van créixer el 7,3%. Les exportacions de turisme continuen sent significatives per als comptes externs (el 8,3% del PIB), i, en el primer semestre, el nombre de turistes va augmentar el 6,8% (el 4,8% el 2018). Finalment, la balança de capitals va registrar un superàvit de l’1,0% del PIB. Per la seva banda, la posició d’inversió internacional neta es va situar en el –100,2% del PIB en el segon trimestre de l’any (–205.900 milions d’euros) i el deute extern net es va reduir fins al 87,3%.\nEl mercat laboral continua millorant, però més lentament. En el 2T 2019, la població ocupada va augmentar el 0,9% interanual, un ritme positiu però més suau que en la mitjana del 2018 (el 2,3%). Per sectors, la creació d’ocupació es va concentrar, principalment, als serveis (+81.500 persones) i al comerç (+25.800). Aquest creixement de l’ocupació va derivar d’un augment del 0,4% interanual de la població activa i d’una reducció de la taxa d’atur fins al 6,3% (–0,4 p. p. en els 12 últims mesos). Per la seva banda, la remuneració mitjana mensual neta es va situar en els 911 euros per treballador, una xifra que és 24 euros superior a la del 2T 2018 i amb la qual es dona continuïtat a la recuperació gradual dels salaris.\nInflació negativa al juliol i a l’agost. En concret, per primera vegada des del 2015, la inflació general es va situar en cotes negatives en els mesos de juliol (el –0,3% interanual) i d’agost (el –0,1%). Això va reflectir tant la caiguda dels preus de restaurants i hotels com la reducció del gravamen de l’IVA aplicat a l’electricitat i al gas natural. D’aquesta manera, des del començament del 2019, la inflació presenta un perfil més moderat, una dinàmica a la qual han contribuït algunes mesures adoptades pel Govern, com l’ampliació dels llibres de text gratuïts a més anys escolars i la reducció dels preus de l’electricitat, dels bitllets de transport públic i sobre les telecomunicacions.\nEls comptes públics milloren gràcies als ingressos. Al juliol, el saldo públic es va situar en el –0,4% del PIB (–445 milions d’euros) en termes acumulats de l’any, percentatge que representa una millora substancial en relació amb el –2,3% del juliol del 2018. Aquesta millora es basa en un augment sòlid dels ingressos (el 6,5% interanual), molt superior al de les despeses (l’1,6%). Destaca, en especial, l’augment dels ingressos fiscals i contributius (el +6,1% interanual), que explica gairebé el 80% de l’augment dels ingressos totals. Per la seva banda, el creixement constant de la despesa va ser degut a la caiguda dels pagaments d’interessos i a la baixa execució de la inversió.\nLa cartera de crèdit al sector privat es continua contraient. Al juny, la cartera total de crèdit privat va disminuir l’1,3% interanual, la qual cosa s’explica per la contracció de la cartera de crèdit a les societats no financeres (el –2,4% interanual; sense les vendes de carteres de crèdit de cobrament dubtós, hauria augmentat el 2,6%) i del crèdit a les famílies (el –0,6%). Al segment de les famílies, es va produir una contracció de la cartera de crèdit a l’habitatge, que s’explica per les amortitzacions, ja que les noves operacions van continuar augmentant. En canvi, el crèdit al consum va continuar creixent de forma sòlida. Per la seva banda, la taxa de morositat va caure fins al 9,9% en el 1T 2019, –0,6 p. p. en relació amb el 4T 2018. Aquesta disminució va ser deguda a la reducció dels préstecs de cobrament dubtós en 1.365 milions d’euros en relació amb l’últim trimestre del 2018, gràcies, en particular, al segment de les societats no financeres. Aquesta millora es justificaria, en part, pel dinamisme en les vendes de carteres de crèdit de cobrament dubtós, una tendència que es mantindrà durant la segona meitat de l’any.


L'Ajuntament otorga noves ajudes econòmiques al sector comercial i turístic\nL’Ajuntament otorga noves ajudes econòmiques al sector comercial i turístic\nLa Junta de Govern Local celebrada ahir va aprovar la última tanda de sol·licituds de subvencions municipals, unes 90, als comerços de la ciutat que van haver de tancar durant el confinament.\nFerran Martínez, regidor delegat de Polítiques Econòmiques i Comerç, acompanyat per José Manuel Prieto, regidor delegat de Govern Interior i Coordinació Administrativa, han fet un balanç d’aquestes subvencions. Va ser fins a un màxim de 1.500 € i el govern local va destinar una partida inicial de 2 milions €.\nDe les 760 sol·licituds presentades, s’han aprovat 455 (60%), el que equival a 675.750 €. D’aquestes, nou han rebut només 750 €,la resta l’atorgava la Generalitat amb les seues ajudes. Sumant la subvenció de la Generalitat el percentatge de sol·licitants puja al 72’5%, més de 800.000 €.\nS’ han descartat 302 sol·licituds per diferents raons:\n1/3 per coincidir amb ajudes municipals al sector turístic o de la Generalitat.\n1/3 per deutes dels sol·licitants amb diferents administracions públiques.\nLes causes de la desetimació de la resta corresponen a activitats que no van tancar durant el confinament, no previstes a les bases o per falta documentació.\n“No podem estar plenament satisfets, perquè la previsió era esgotar la partida de 2 milions, però entre l’Ajuntament i altres administracions hem injectat més de 800.000 € al sector. Gràcies al sobrant, podrem reeditar noves línies. La bateria d’ajudes i accions, a més de les programades, posen al servei del comerç, l’hostaleria, el sector serveis, el màxim d’ajudes que l’Ajuntament es pot permetre per tal d’ajudar-los en el present i amb altres accions futures”, va explicar Martínez.\nEl delegat de Polítiques Econòmiques i Comerç va informar de que l’Ajuntament ha otorgat ja més d’1 milió d’€ al sector comercial i turístic en la primera fase d’emergència. A més, ha assegurat que estudien nove línies d’ajudes. «També hem enllestit ja un ambiciós i transformador programa municipal de renovació tecnològica del sector serveis. El presentarem en breu”.\nPer la seua banda, Prieto va explicar que el primer objetiu, d’emergència, s’ha complit i que despés vindran l’aprovació de les ajudes al sector turístic. “Seguirem treballant des del Consell Econòmic i Social, de la mà dels agents, les concertacions per tal d’accionar totes les mesures de suport que siguen necessàries”, ha finalitzat.


Notícies | cohousing_LAB\nquè està passant en cohousing_LAB ?\n2 January, 2020 6 July, 2020 by Ana\nPropera xerrada: ANUL·LADES x COVID-19 l 19:00\nSi t’interessa el tema cohabitatge o cohousing, et convidem a participar de les nostres xerrades informatives periòdiques i gratuïtes. En elles t’expliquem el concepte, les seves característiques, les seves variants i els seus avantatges. Presentem el que cohousing_LAB t’ofereix per fer realitat el teu projecte i podràs resoldre tots els teus dubtes personalment. En la presentació també vam mostrar les nostres obres ja realitzades a Holanda. Només has d’inscriure’t amb antelació, perquè puguem disposar d’espai suficient per a tots els interessats. Ets sempre benvingut! Apunta’t a la nostra propera xerrada aquí .\n5 November, 2019 2 January, 2020 by Ana\nDes de cohousing_LAB agraïm al Consorci de Salut i Social de Catalunya per convidar-nos a participar de les IV Jornades d’Atenció Social, realitzat el 5 de novembre 2019 en CosmoCaixa, Sala Ágora, Barcelona, de 10.00 a 14.00.\n4 October, 2019 2 January, 2020 by Ana\nLa generació dels baby boomers vol envellir en habitatges col·laboratius.\nPertànyer a una comunitat i afavorir la vitalitat i el dinamisme són alguns avantatges del cohousing.\n18 September, 2019 3 February, 2020 by Ana\nGràcies Ràdio Ciutat de Badalona pel vostre interès en el cohousing en general i en particular en el projecte Aflorem que es realitzarà en al carrer Progrés a Badalona.\nAflorem és una cooperativa creada per persones amb discapacitat física que han decidit impulsar un projecte de cohabitatge per satisfer les seves necessitats específiques.\n18 August, 2019 2 January, 2020 by Ana\nCases per a conviure\nAna Fernández és impulsora de l’empresa cohousing_LAB, que acaba de traslladar-se a la incubadora de Barcelona Activa “La InnoBAdora”. Aquesta seu està especialitzada en l’economia social i solidària.\n27 May, 2019 10 June, 2019 by Ana\n18 May, 2019 10 June, 2019 by Ana\nGràcies Ràdio Calella Televisió per la vostra entrevista sobre projectes cohousing per a majors!\nLa vellesa no només s’ha transformat en una etapa més llarga, sinó també en una més solitària. A Catalunya hi ha prop de 1,4 milions de persones més grans de 65 anys i més de 300.000 viuen soles. És per això que cada cop són més les que opten per una nova forma de vida: el cohousing sènior. Una fórmula de convivència en què els seus residents dissenyen i auto-gestionen l’edifici on viuen i on comparteixen zones comunes. Es cuiden els uns als altres. Avui parlem d’aquest nou fenomen amb l’Ana Fernandez, co-creadora del projecte cohousing_LAB.\n1 April, 2019 24 June, 2019 by Ana\ncohousing_LAB convidat al FHAR\ncohousing_LAB ha estat convidat a participar del Fòrum d’Habitatge i Rehabilitació de Barcelona (FHAR) organitzat per l’Institut Municipal d’Habitatge i Rehabilitació (IMHAB) de l’Ajuntament de Barcelona.\n10 December, 2018 10 December, 2018 by Ana\ncohousing S18 – T’interessa?\nVols participar d’aquest projecte cohousing de 12 lofts de 85m2 + espais comunitaris al costat del riu Bèsos a Santa Coloma de Gramenet? *\n8 June, 2018 20 June, 2018 by Ana\nEl passat 8 de maig hem estat convidats a donar una xerrada a la Universitat Pompeu Fabra.\n18 February, 2018 5 March, 2018 by Ana\ncohousing M53 – T’interessa?\nVols participar d’aquest projecte cohousing de 10 lofts de 100m2 + espais comunitaris en un edifici industrial reformat del Districte Cultural de L’Hospitalet? *


L'epidemiòleg de Trump alerta que les presses dels governadors passaran factura a la salut i l'economia\nEl president incompleix la seva pròpia norma de dur mascareta a l'ala oest de la Casa Blanca\nAnthony Fauci, compareixent davant del Senat dels Estats Units, aquest dimarts, per vídeoconferència REUTERS\nBarcelonaAmb 30 dels 50 estats nord-americans començant ja la desescalada, el cap d'epidemiologia de la Casa Blanca, el doctor Anthony Fauci, ha alertat que el país no ha passat encara la pitjor part de l'epidèmia, que ja ha causat 82.000 morts, i que les presses per reprendre l'activitat econòmica poden causar-ne encara més. Fauci, juntament amb els altres dos alts funcionaris encarregats de la gestió de la pandèmia al país, ha comparegut aquest dimarts per primer cop al Senat per donar compte de l'evolució a través d'una vídeoconferència, perquè està passant la quarantena per haver estat en contacte amb un positiu.\nFauci juga en camp contrari perquè mentre el seu equip s'escarrassa a demanar als governadors dels estats calma per ordenar les desescalades, Donald Trump minimitza l'impacte del brot i els anima a tornar a una certa normalitat perquè l'economia es reactivi com més aviat millor.\nLa batalla contra el covid-19: científics a l'ull de l'huracà\n"Hi ha un risc real que es desencadeni un brot que potser no podreu controlar i, paradoxalment, us farà anar enrere i causarà més patiment i morts que s'haurien pogut evitar. Fins i tot us podria fer recular en l'intent de recuperació econòmica", ha dit Fauci als senadors. A preguntes del demòcrata Bernie Sanders, l'epidemiòleg ha admès que les xifres de morts oficials per coronavirus es queden curtes, però que no hi ha disponibilitat per fer totes les proves que diagnostiquin al 100% la causa dels decessos.\nTanmateix, Fauci ha recordat que cal seguir unes pautes de seguretat abans de desconfinar la població. "Si algunes zones, ciutats i estats salten per sobre d’aquests punts de control i s’obren prematurament, la meva preocupació és que comencem a veure petits focus que s’acabaran convertint en brots". I ha afegit: "Fins i tot en les millors circumstàncies, quan es torna a la fase de mitigació veurem com n'apareixeran alguns casos".\nRespecte a la represa del curs escolar, Fauci i el republicà Rand Paul se les han tingut en una batalla dialèctica en què el senador li ha dit que és una decisió personal, dels governadors, i ha fet valer com a argument per a la reobertura de les aules el fet que el coronavirus ha tingut un impacte molt limitat entre les criatures i els adolescents. "Soc un científic, un metge i un funcionari de salut pública. Dono consells sobre les millors proves científiques", li ha respost Fauci, que ha subratllat el consens de la comunitat científica a l'hora de demanar prudència.\nPerò el principal crític amb les postures de cautela de Fauci és al Despatx Oval, Donald Trump, que està a sis mesos de les eleccions presidencials en què es juga el segon mandat, precisament quan l'economia ha tocat fons i l'atur està en caiguda lliure, amb xifra rècord de destrucció d'ocupació. La pandèmia ha accentuat la imatge d'un president que va per lliure, fins al punt que incompleix les seves pròpies normes perquè ja ha afirmat que no pensa dur la mascareta protectora que des d'aquest dilluns és obligatòria per als treballadors de l'ala oest de la Casa Blanca, després que es detectessin dos positius entre el personal.\nTrump ha convertit la mascareta en un símbol o, més ben dit, no dur-la és la seva manera d'il·lustrar la necessitat de posar els motors en marxa. El president és un dels pocs dirigents mundials que no han sigut fotografiats amb mascareta, ni tan sols quan recentment va visitar una fàbrica.\nAl llarg de la compareixença, feta per vídeoconferència, Fauci ha indicat que un nou rebrot a la tardor "és perfectament possible i concebible". "Espero que podrem afrontar una segona onada de manera molt més eficaç", ha dit, per evitar que un focus o diversos petits focus "es converteixin de nou en una epidèmia" com l’actual.\nCovid-19 Casa Blanca Anthony Fauci Estats Units


La importància d’un nou finançament - Revista L'Altra Mirada\nEl passat 20 de juny es presentà a Palma el següent manifest signat per diferents entitats de la societat civil illenca:\nPER UN FINANÇAMENT JUST I NECESSARI PER A LES NOSTRES ILLES\nLes bones voluntats en política es manifesten en compromisos clars i en la correcta assignació de recursos per a poder executar les prioritats establertes. No volem una campanya electoral d’ambigüitats ni de declaracions genèriques. Les Illes Balears estan perjudicades per un sistema de finançament que escafeix les possibilitats d’actuació de les administracions públiques, impedeix el correcte funcionament dels serveis públics, la dinamització de l’activitat empresarial i econòmica.\nEls sotasignats, entitats de la societat civil de les Illes Balears, que creuen representar el sentir absolutament majoritari de les seves persones associades i probablement d’una part molt representativa de la ciutadania de les nostres Illes, volem demanar a totes les candidatures que es presenten a les eleccions generals del 26 de juny, que es comprometin a complir les següents reclamacions:\n1.- Exigir el compliment immediat de les inversions estatutàries previstes fins a l’aprovació definitiva d’un Règim Especial de Finançament de les Illes Balears.\n2.- Aprovar un Règim Especial Balear (REB), consensuat amb la societat civil de cada illa, que contempli de manera objectiva els costos de la insularitat i la plurinsularitat.\n3.- Negociar un nou sistema de finançament de les comunitats autònomes que elimini les discriminacions actuals i deixi de perjudicar a les Illes Balears.\n4.- Assegurar en els Pressuposts Generals de l’Estat al llarg de tota la legislatura, un grau d’inversions públiques suficients i coordinades amb la planificació general del Govern de les Illes Balears i els Consells Insulars.\n5.- Millorar l’eficàcia i l’eficiència de l’actual sistema de recaptació tributària a les Illes Balears, així com modificar el seu actual contingut inequitatiu. Elaborar un pla de xoc contra el frau fiscal i la necessitat de millorar la coordinació i l’actuació conjunta amb l’Agència Tributària de les Illes Balears.\nAmb aquest manifest volem expressar també que no ens conformarem amb les meres promeses electorals. Informarem de manera permanent als nostres associats i associades sobre el grau de compliment dels objectius esmentats. També expressam la nostra determinació d’afavorir i participar en la creació d’una Plataforma estable que lluiti per aconseguir el finançament just i necessari que fa falta per a les nostres Illes.\nIlles Balears, juny 2016\nCCOO, UGT, STEI (i), FAPA, OCB, PIMEM, Unió de Pagesos, FFAAVV, Fundació Ateneu Pere Mascaró, Fundació Emili Darder, Fundació Gabriel Alomar.\nA aquestes entitats cal afegir l’adhesió formal del GOB i l’interès de sumar-s’hi del Cercle Mallorquí de Negocis i del Cercle d’Economia de Mallorca.\nDesprés de realitzades les eleccions, la voluntat dels signats és de seguir ampliant l’abast d’entitats adherides i que a cada illa, sorgeixin grups de treball específics o plataformes pròpies, per analitzar les especificitats i necessitats insulars, de cara a una millor coordinació de les reivindicacions conjuntes inter-insulars, que caldrà reivindicar a l’Estat central.\nSols s’hi aconseguim una forta, continuada i articulada pressió de la societat civil de les Illes, per reivindicar un nou i més just sistema de finançament per a la nostra comunitat autònoma, podrem posar el tema en el calendari d’urgències a tractar pel nou govern que sorgeixi a l’Estat espanyol. Sembla que el nou període d’incertesa que s’obri després dels resultats de les eleccions, segurament distraurà la urgència d’aquest objectiu. Més que mai, caldrà perseverar en fer sentir la nostra veu, per no caure ni en l’oblit ni en el menyspreu, de la justesa de la nostra reivindicació.\nSens dubte aquest manifest està cridat a ser la petita llavor que permeti avançar en la creació d’una nova consciència cívica, que ens serà del tot necessària per fer-mos sentir com a poble, en la conjuntura estatal tan complicada i adversa que s’albira.\nLa import (OpenDocument Text – 94.5 kB)


El PEMB i el OuiShare Fest Barcelona organitzen conjuntament un taller sobre educació expandida\nInici Comunicació Notícies El PEMB i el OuiShare Fest Barcelona organitzen conjuntament un taller sobre educació expandida\nLa innovació en les practiques i mètodes educatius i l'educació més enllà dels espais tradicionals han estat els eixos centrals del workshop\nEducació expandida: el futur des de l'aquí i l'ara és el títol del taller que el PEMB i el Ouishare Fest Barcelona han organitzat aquesta tarda i que s'ha centrat en la visió que l'educació es pot generar i es genera en entorns diferents a les escoles i centres educatius, així com amb pràctiques i mètodes més enllà dels tradicionals. Per a la facilitació i guia del treball s'ha comptat amb la col·laboració de Paco González, de Radar Q, i de Simón Martínez, de Reevo-Educación Alternativa en Red, qui ja havia protagonitzat, amb el seu company German Doin, un dinar-col·loqui organitzat pel PEMB sobre la innovació en l'educació.\nPaco González explica el procés previ al taller\nL'objectiu de la primera part del taller ha sigut visionar, conèixer i reflexionar sobre diverses experiències d'educació alternativa d'arreu del planeta que estan funcionant des de fa dècades. Experiències que traspassen el concepte d'aula, oferint les classes en altres espais com la natura, els mercats, o els tallers d'oficis, etc.; que trenquen amb el concepte d'educació com a transmissió de coneixements per afegir l'aprenentatge d'habilitats; i que abandonen l'esquema de relació professor-alumne per a generar-ne un altre de guia-aprenent i d'aprenentatge entre iguals. En definitiva, experiències que reflexionen i qüestionen totes les pràctiques educatives habituals i regeneren nous plantejaments que posen el focus en el desenvolupament de la persona, infant o adult, i la seva formació integral per a esdevenir part de la seva comunitat i la seva societat, i millorar-les.\nEn una segona part, la dinamització del taller s'ha centrat en la creació i sistematització d'idees i projectes educatius que es puguin posar en pràctica, des del moment actual, en relació a 4 reptes:\nCom aconseguir que les innovacions educatives transformin la pràctica i el funcionament de les institucions i no es quedin en una metodologia superficial? Què fer amb les eines que tenim?\nCom abordar les dinàmiques i procediments de seguiment necessaris per a la institució educativa (projecte, avaluació externa, certificació, qualitat) i alhora mantenir viu el poder transformador de la innovació educativa?\nCom disseminar i expandir l'educació més enllà de la institució educativa (escola, universitat) connectant-la amb noves pràctiques i aprenentatges no propis de la institució?\nCom crear un espai col·lectiu de béns i coneixement compartit al voltant d'aquestes noves pràctiques?\nA través del treball en grups s'han presentat diferents propostes -registrades en l'arxiu de Reevo-, amb una finalitat pràctica i de viabilitat en el context de la metròpoli de Barcelona. Els participants han pogut consolidar així, nous plantejaments que poden transformar l'educació en diferents àmbits i espais i que afavoreixen un creixement personal més orientat a les necessitats que demanda la societat, tant pel moment actual com per a molts dels seus futurs possibles.


Veterans som tots!: Arriba l'internacional Lorente per fer campió el Calafell\nArriba l'internacional Lorente per fer campió el Calafell\nJosep Lorente i Miralles, nou jugador del CP Calafell\nLa temporada 63/64 arriba al Centre Parroquial Calafell el jugador Josep Lorente i Miralles, un gran reforç tot i jugar a la segona divisió. L'objectiu era clar: l'ascens a la màxima categoria. En Josep Lorente, a més, faria les funcions d'entrenador de l'equip. En aquells moments, Josep Lorente ja era internacional amb la selecció espanyola d'hoquei.\nEquip de la temporada 63/64\nL'equip d'aquella temporada estava format per Marcel Miró "Vadoret", Joan Papiol "Rovelló", Joan Montejo (a dalt), Francesc Nart, Albert Romeu (porter), Joaquim Palanques (porter) i Josep Lorente (acotats). La baixa del porter Eladi, que havia jugat l'anterior temporada, va ser coberta per Joaquim Palanques, provinent del SF Terrassa, a l'igual que Francesc Nart. Els dos reforços van donar molta consistència a l'equip, a banda de d'aportar experiència. Tot això es va transformar en bons resultats.\nLlibreta de Joan Rovirosa\nD'aquella temporada, el porter Joan Rovirosa, llavors en edat infantil, en guarda una llibreta on apuntava els resultats, alineacions, partits, golejadors i puntuació de tots els equips del campionat de Segona Divisió, on participava el CP Calafell. L'entusiasme d'un noi amb il·lusió per l'hoquei es desprèn d'aquest document, que ha guardat durant més de quaranta anys.\nEn posem una mostra on hi surt la portada i els partits amistosos que havia disputat el CP Calafell aquella temporada. Gràcies a aquest document hem mantingut una informació que s'hauria perdut en l'oblit. En una de les pàgines, es destaca entre els partits no oficials l'empat amb el FC Barcelona a un gol. També s'hi veu altres partits davant d'equips de Primera Divisió com el Noia o el CP Vilanova, on el CP Calafell no va fer mal paper. La copa mediterrani, amb dues derrotes, era el torneig que va jugar el CP Calafell de preparació per a aquella temporada.\nLlibreta de Joan Rovirosa on hi havia les alineacions dels equips\nLa cura i el sentiment posat pel jove Joan en aquesta llibreta és de gran valor avui, ja que en ella hi apareixen les plantilles dels equips que van jugar a la Segona Divisió aquella temporada 63/64. Tots els jugadors, un per un, en el corresponent equip, permeten veure cognoms il·lustres de l'hoquei entre ells.\nLlibreta de Joan Rovirosa on apuntava els golejadors\nTambé hi va anotar els resultats del CP Calafell, amb les corresponents alineacions de cada partit, que no reproduïm per raons d'economia d'espai. Hi va apuntar, també, els gols fets per cada jugador (ratlla a ratlla) i els punts aconseguits per cada equip.\nCrònica publicada al diari El Mundo Deportivo\nDesprés d'una excel·lent segona volta, on el CP Calafell i el CD Laietà van acabar imbatuts, els calafellencs aconseguien acabar el Campionat de Catalunya en la primera posició i proclamar-se campions, per primer cop en la seva història. Això els permetria jugar el Campionat d'Espanya. A més, aconseguien l'ascens directe, juntament amb el CD Laietà. El Reus Deportiu i el CT Barcino van disputar la promoció d'ascens a Primera Divisió, juntament amb els equips HC Igualada i l'Arrahona. El Reus Deportiu aconseguia quedar primer i pujar, també, de categoria.\nCalendari del Reus Deportiu\nD'aquella temporada es conserva un calendari que va editar el Reus Deportiu, que ha servit per confeccionar l'ordre dels partits i cercar els resultats de la lliga.\nUna altra formació de la temporada 63/64\nEn aquesta fotografia veiem una altra formació d'aquella temporada a la pista de la Rectoria, la formada per Ramon Gibert "Serenet", Joan Montejo, "Cisco" Prats, Joan Papiol "Rovelló", Ramon Farré (a dalt), Marcel Miró "Vadoret", Albert Romeu (porter), Joaquim Palanques (porter) i Josep Lorente (acotats). "Cisco" Prats va jugar els primers quatre partits amb el CP Calafell, substituït per Francesc Nart en la resta de la temporada.\nEquip del CT Barcino a la pista de la Rectoria\nA la foto, l'equip del CT Barcino quan va visitar la pista de la Rectoria. En aquell partit el CP Calafell va guanyar per 5 gols a 2. Al darrera, es veu un grup d'aficionats de Calafell, on es reconeixen Salvador Miracle, Josep Pahissa, Josep Maria Figuerola, Joan Jané, Joan Marimón, Salvador Rovira, Rafel Solé (de cala Adelaida), Juanito Vellvé, Manuel Pérez i la seva esposa Antònia Collado.\nCom es jugava a la segona divisió es feia difícil que publiquessin les cròniques dels partits al diari. No obstant, hem aconseguit trobar-ne quatre, de diversos partits, a El Mundo Deportivo, totes elles redactades pel corresponsal Josep Garriga. Expliquen victòries a la pista de la rectoria, on el CP Calafell tenia el seu baluard inexpugnable.\nJosep Lorente patinant a la pista de la Rectoria\nJosep Lorente, frenant, a la pista de la Rectoria. Fotografia cedida per Jordi Sicart\nJosep Lorente, disputant la pilota, a la pista de la Rectoria. Fotografia cedida per Jordi Sicart\nJosep Lorente va ser un gran reforç pel CP Calafell, aconseguint 49 gols aquella temporada. No obstant, el màxim golejador de l'equip va ser el Joan Papiol "Rovelló", amb 56 gols. Marcel Miró, amb 28, demostrava que tenia un bon olfacte de gol. Joan Montejo, amb 18 gols, bàsicament, de xuts secs de penal demostrava tenir un fort tret i ajudava a l'equip en aquests llançaments, on era un especialista consumat.\nEl CP Calafell a la pista del velòdrom del CD Mataró\nLa pista del CD Mataró tenia un velòdrom al voltant seu, com el CE Vendrell. En aquesta fotografia veiem Pau Canyelles (mecànic), Joan Papiol "Rovelló", Francesc Nart, Joan Montejo (a dalt), Josep Lorente, Joaquim Palanques (porter) i Marcel Miró (acotats), que van formar l'alineació d'aquell partit a Mataró.\nEl CP Calafell a la pista del CD Mataró\nEn una altra fotografia, sense el mecànic Pau Canyelles, podem veure la mateixa formació del CP Calafell. El partit es va disputar l'1 de març de 1964, aconseguint la victòria el CP Calafell per 0-7.\nFormació del CP Calafell en un partit fora de casa\nEn aquest altre partit, fora de casa, veiem els jugadors del CP Calafell preparant-se per la foto. A dalt, Marcel Miró, Francesc Nart, Joan Papiol, Joan Montejo i, a baix, Albert Romeu (porter), Joaquim Palanques (porter) i Josep Lorente.\nPart de l'expedició en un desplaçament\nEl jugador Josep Lorente, al centre de la fotografia, acompanyat per directius i aficionats del CP Calafell. A dalt. Salvador Rovira i Joan Ortoll. A baix, Josep Maria Papiol "Angelet" i Pau Romeu "del cuixes". A fons, la furgoneta de Joan Ortoll amb la qual es feien els desplaçaments.\nEn aquesta altra fotografia hi trobem el Josep Maria Papiol "Angelet", Rosend Mercader, Josep Lorente, Salvador Rovira i Pau Romeu, d'esquerra a dreta. El Pau Romeu, pare del porter Albert Romeu, cuinava molts cops "ranxets" pels jugadors, donada la seva condició de peixater.\nPublicado por Ramon Ferré Menéndez en 23:25\nEtiquetas: Centre Parroquial, creixement, història, jugadors, llegenda, pista Rectoria


IniciConeix ESDiNotíciesL’ESDi signa un conveni amb l’empresa MobilTRAÇ [+ altres notícies]\nDESTACADES: 18-24 de febrer del 2016\nL’ESDi signa un conveni amb l’empresa MobilTRAÇ [+ altres notícies]\nL’ESDi signa un conveni amb MOBILtraç\nL’ESDi i l’empresa de retolació i senyalització MOBILtraç firmen un nou conveni de col·laboració Universitat-Empresa per desenvolupar-se en el curs acadèmic 2015-2016. El projecte, que es treballarà dins l’assignatura “Projectes II”, amb els alumnes de 3r curs de l’especialitat d’Integració Multidisciplinària (Gestió del Disseny), tutoritzat per l’empresa Nomon, durà a terme “un cas real de gestió del disseny”. Els alumes desenvoluparan una auditoria del disseny de l’empresa, fixaran objectius, crearan un mapa d’actuació, presentaran propostes de millora, sempre enfocades a noves oportunitats que ajudin a la millora dels resultats.\nL’equip Espanyol de Natació Sincronitzada presenta a Madrid els nous banyadors dissenyats per l’ESDi en col·laboració amb l’alumna i nadadora Ona Carbonell\nEl passat dijous es va dur a terme una roda de premsa de presentació que va servir per presentar les noves rutines de les nadadores i el banyador que es lluirà a les Olimpíades de Rio de Janeiro i que, com ja va sent habitual, han estat dissenyats per l’ESDi (la professora Cristina Real al capdavant del projecte) amb la col·laboració de l’alumna i nadadora Ona Carbonell. Es va presentar el banyador pel duet lliure, inspirat en el concert d’Aranjuez que presenta tonalitats daurades, vermelles i negres i que es complementa amb un casquet que s’ha dissenyat amb una peineta especial.\nL’ESDi col·labora amb el Banc d’Energia amb la realització de les càpsules audiovisuals “Històries d’estalvi”.\nAlumnes del Grau en Disseny menció Audiovisual de l’ESDi han elaborat tres càpsules audiovisuals per a la ONG Banc d’Energia, que promou l’estalvi i l’eficiència energètica a benefici dels que estan en situació de vulnerabilitat energètica. L’objectiu dels tres vídeos és viralitzar-los i convidar a la gent a “estalviar per compartir” i contribuir així a un triple impacte: social (lluita contra la pobresa energètica), ambiental (lluita contra el canvi climàtic) i econòmic (estalvi particular). La col·laboració neix fruit d’un conveni amb l’Ajuntament de Sabadell i ha estat un aprenentatge molt enriquidor i una oportunitat de treballar en un projecte real i de les característiques del Banc d’Energia.\nAl nostre estand, situat a l’expositor 617, es podrà trobar tota la informació referent als nostres estudis de Grau en Disseny (gràfic, de moda, de producte, audiovisual, interiors i gestió del disseny) i també dels nostres Màsters, com en UI/UX Design, en Comissariat d’Art Digital o en Assessoria d’estilime entre d’altres.\nL’ESDi organitza un Focus Group per detectar quines són les capacitats que els empresaris busquen en el dissenyador del futur immediat.\nLa Dra. Encarna Ruiz dirigeix aquest dijous 25 de febrer a la tarda una sessió de treball a l’ESDi entre professionals de l’àmbit del disseny, empreses i representants de l’Escola per mantenir un diàleg sobre el paper del Disseny a la societat i a la indústria com a eina flexible, integradora i multidisciplinària. L’objectiu és determinar quines són les necessitats de les empreses a l’hora de contractar un dissenyador; com són els professionals que ara mateix operen en el sector; i quines són les capacitats o mancances que posseeixen els dissenyadores formats a l’ESDi en relació a la demanda real.\nLa Dra. Maia Creus i la Dra. Feliu participen en el llibre Topografias Invisibles. Estrategias Críticas en Arte y Geografía\nEl passat 16 de febrer va tenir lloc la presentació del llibre Topografias Invisibles. Estrategias Críticas en Arte y Geografía, editat per la Universitat de Barcelona a partir del simpòsium Topografies de l’Invisible (2013 a la Facultat de Belles Arts de la UB) on hi participen les professores de l’ESDi, la Dra Maia Creus i la Dra. Mireia Feliu. Cada una participa en un capítol distint de la publicació però que, des de la perspectiva artística, rellegeix de manera crítica el territori.\nEls dies 28 i 29 d’abril del 2016 se celebrarà a la Fira de Sabadell l’acusti.cat, el 1r Congrés d’Acústica de Catalunya, commemorant el Dia internacional contra el soroll.\nL’ESDi hi serà present amb tres activitats en el marc del Congrès, tals com l’exposició d’altaveus passius sorgits del projecte universitat-empresa amb Amate Audio; la presentació de “Paisatges Sonors” i finalment, dos accions audiovisual: Entropy, a càrrec del dissenyador i professor Marc Calvet, que presenta les relacions àudio-imatge des d’una perspectiva social, gràfica, musical i filosòfica i /byte.live//, a càrrec de l’alumni Júlia Llaugé que pretén emfatitzar l’experiència del directe en els concerts musicals.\nA més, recordem que la identitat gràfica de l’Acusti.cat ha estat dissenyada per l’alumne de l’ESDi Gerard Arderius.\nMasterclass de HP al màster en UI/UX Design\nEl passat divendres va ser una jornada especial al màster en UI/UX Design de l’ESDi. Al matí, Jordi Isern, Customer Experience Lead d’HP va impartir una classe sobre Interaction Design als alumnes i, a la tarda, David Fernández, Customer Experience UI Project Manager d’HP, va impartir un workshop sobre Project Management.


L'Associació Castell de Gardeny demana conservar l'últim escut franquista de la ciutat - Teleponent\nInici Patrimoni L’Associació Castell de Gardeny demana conservar l’últim escut franquista de la ciutat\nL’Associació Castell de Gardeny demana conservar l’últim escut franquista de la ciutat\nL'entitat proposa que l'edifici de Capitania d'Infanteria aculli un centre d'interpretació de la Guerra Civil\nL’Associació Cultural Castell de Gardeny insta la Paeria de Lleida a transformar l’antic edifici de Capitania d’Infanteria en un centre d’interpretació de la Guerra Civil, que serveixi de memorial de les víctimes de la repressió franquista.\nL’associació considera que la caserna, que data dels anys quaranta, és l’espai idoni per explicar aquest període de la història moderna, i demana que l’edifici es rehabiliti mantenint la façana original, és a dir, conservant l’escut franquista que hi ha a la part central superior i que la Paeria ja ha anunciat en reiterades ocasions que té intenció de retirar.\nEn aquest sentit, defensen que l’element s’ha de “contextualitzar”, “donar-li la volta”, per revertir el seu simbolisme antidemocràtic.\nL’associació diu que la ciutat necessita tenir un centre d’interpretació de la Guerra Civil i afegeix que el lloc més adequat per ubicar-lo és a l’antic edifici de comandament de la caserna d’Infanteria, a escassos metres del castell de Gardeny.\nConsideren que això seria una manera de retre homenatge als republicans i víctimes del franquisme que van ser obligats a construir l’edifici després de la guerra, i que també representaria la “victòria de la democràcia sobre l’opressió”.\n“Seria una manera, des d’un estat democràtic, de girar la truita a un edifici que va néixer amb una idea franquista”, explica el membre de l’entitat Joan Ramon González.\nPerquè l’edifici pugui explicar el context històric, però, defensen que cal preservar-lo tal com es va construir. Això inclou mantenir l’escut franquista que presideix la façana, el darrer que queda a la ciutat.\nTot i admetre que es tracta d’un debat que genera controvèrsia, es mostren partidaris de conservar-lo per poder entendre la “força simbòlica” de tot el que representava l’autoritarisme. “Si es treu l’escut això es perd, ja que és l’única decoració que hi ha a la façana”, explica González.\nL’entitat també defensa el valor “plàstic” d’aquest element. “Està ben elaborat i complementa la idea que l’edifici es va construir per demostrar qui havia guanyat la guerra i qui era l’autoritat”. Un altre motiu per mantenir l’escut, diu González, és el risc que es pugui trencar durant els treballs per retirar-lo.\nAixí doncs, el membre de l’associació diu que cal “mantenir els testimonis de la història” i evitar fer “revengisme històric”. “Sinó ja podem començar a eliminar restes del passat que no ens agraden fins a l’època prehistòrica”, ironitza.\nPer això, volen que la Paeria de Lleida reconsideri la seva intenció de retirar i traslladar l’escut a l’Arxiu Arqueològic Municipal en els mesos vinents. De moment, l’associació ja ha demanat poder mantenir una trobada amb l’alcalde de la ciutat, Miquel Pueyo, per transmetre-li el seu punt de vista.\nL’Associació Cultural Castell de Gardeny va néixer el maig del 2019 amb l’objectiu principal de recuperar i difondre aquest conjunt monumental i el seu entorn. En aquest sentit, des de l’entitat reivindiquen que el Turó de Gardeny, amb el castell templer i la capitania, son dos monuments que expliquen 900 anys del passat militar de la ciutat. (acn)\nAssociació Cultural Castell de Gardeny\nArticle anteriorLaia Recasens, nova regidora de la CUP a Tàrrega en substitució de Teresa Sala\nArticle següentEl risc de rebrot per covid-19 puja a Lleida 43 punts en una setmana i es sumen 5 pacients a les UCI


El CCFC i Vall d'Hebron impulsen un projecte pilot per detectar precoçment la malaltia de Chagas - Blog COFBBlog COFB\nEstàs aquí: Inici > Destacats > El CCFC i Vall d’Hebron impulsen un projecte pilot per detectar precoçment la malaltia de Chagas\nEl Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya (CCFC), amb el suport del COFB, i Vall d’Hebron han impulsat un projecte pilot de cribratge per detectar de forma precoç la malaltia de Chagas. El programa compta amb finançament de La Marató de TV3 i la participació del grup de recerca en Malalties Infeccioses del Vall d’Hebron Institut de Recerca (VHIR) i els serveis de Malalties Infeccioses, Microbiologia i Medicina Preventiva de l’Hospital Vall d’Hebron.\nEstà dirigit a pacients majors de 18 anys nascuts en zona de risc d’adquisició de la malaltia de Chagas i s’està duent a terme inicialment a 8 farmàcies de 3 districtes de Barcelona ciutat (Horta-Guinardó, Nou Barris i Sants-Montjuïc). En els pròxims mesos s’espera poder estendre l’abast del projecte ampliant el nombre de farmàcies involucrades.\nPòster que publicita la campanya de detecció precoç del Chagas\nCom funcionarà el cribratge\nEls objectius del programa\nGuillermo Bagaría, responsable d’Atenció Farmacèutica del COFB, explica que la malaltia de Chagas “no es manifesta fins al cap d’uns anys [d’haver estat contreta]” i que “atesa la facilitat de cribratge amb l’anàlisi d’una gota de sang, és fonamental fer un esforç de difusió entre la població endèmica pròpia de Llatinoamèrica”. L’objectiu final del projecte, doncs, no és altre que “apropar una eina de cribratge abans que les complicacions de la malaltia s’acabin manifestant d’una forma més tardana”.\nDe fet, les complicacions cardíaques o digestives de la malaltia de Chagas apareixen en un 40-60% dels pacients, normalment diversos anys després de la infecció, per això és tan important el diagnòstic precoç i facilitar l’accés als pacients en risc de patir la malaltia apropant les eines diagnòstiques a la comunitat.\n“En el nostre entorn disposem d’un sistema de farmàcies comunitàries amb una distribució geogràfica àmplia i equitativa, així com formació i professionalitat contrastada que permet desenvolupar aquest tipus de programes de cribratge amb èxit. No obstant això, no hem d’oblidar que es tracta d’un projecte d’investigació i que la seva implementació posterior dependrà dels resultats i l’anàlisi de cost-eficàcia posterior,” explica el Dr. Adrián Sánchez Montalvá, del Servei de Malalties Infeccioses de Vall d’Hebron i investigador principal del grup de recerca en Malalties Infeccioses del VHIR.\nEl programa també pretén comparar l’efectivitat de tres estratègies de sensibilització i abordatge de la població de risc:\nEstratègia passiva: presència de cartells i tríptics informatius a l’oficina de farmàcia\nEstratègia activa: la intervenció del farmacèutic sumada a l’estratègia passiva\nEstratègia activa comunitària: a més de les accions anteriors, entren en joc els agents comunitaris que actuen com a enllaç entre la comunitat mèdica i la població mitjançant un pla d’actuació basat en activitats informatives i de sensibilització durant esdeveniments d’interès per a la comunitat llatinoamericana, així com en els consolats de països seleccionats.\nPrograma de Càncer de Còlon i Recte a Barcelona. Balanç de 10 anys d’un projecte consolidat (Gener 2020)\nDia Mundial de la Sida 2018: Més de 120 farmàcies catalanes realitzen proves per detectar precoçment el risc d’infecció per VIH (Novembre 2018)\nagents comunitaris Amèrica Llatina Barcelona CCFC Chagas COFB Consell de Col·legis de Farmacèutics de Catalunya Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya cribatge cribratge detecció precoç Detecció precoç malalties estratègia activa estratègia activa comunitària estratègia passiva farmàcies farmàcies comunitàries Guillermo Bagaria La Marató La Marató de TV3 malaltia del Chagas programa de detecció precoç de càncer de còlon i recte Programa de Detecció Precoç del Càncer de Colon Vall d'Hebrón VIH


Va néixer a Barcelona el 1996. Va començar els seus estudis de música als 4 anys a l’Escola Luthier de Música, fent primer iniciació musical i piano, i més tard guitarra, cant i comèdia musical. Ha cantat en corals, grups i en un cor de Gospel. Des de 2011 balla Claqué, Lindy Hop, Jazz i Rock and Roll. Actualment forma part com a cantant de grups musicals. Té el carnet de monitora de lleure, així com el certificat de manipuladora d'aliments. Des de 2012 ha treballat en els casals artístics a l'Escola Luthier de Música i Dansa com a monitora d’iniciació musical, piano, dansa, teatre, cant, comèdia musical, jocs i manualitats. Actualment dóna classes d'iniciació musical i piano a l'Escola Luthier i treballa a la botiga de guitarres Casa Luthier. Parla castellà, català, islandès i anglès. Va fer un curs d'especialista en cetacis i altres mamífers marins en IDEA.


Crespells - Mercat de Santa Catalina - Palma de Mallorca\nCrespells - NOTÍCIES I ESDEVENIMENTS\nMesclem el saïm amb el sucre i el suc de taronja i incorporem a poc a poc la farina. Barregem bé i formem una bolla de pasta que deixarem reposar durant aproximadament 1 hora.\nEstirem la massa amb un corró i amb un motlle donem forma als crespells. Els col·loquem en una safata de forn folrada i enfornem durant uns 20-30 minuts a 170º. El temps de cocció dependrà del grossor dels crespells.


Comença el ball de propostes per a l'edifici del Banc d'Espanya: ERC hi ubicaria l'Hemeroteca\nEl Circ Cultura i patrimoni divendres, 31 de gener de 2014\nEl candidat a l’alcaldia d’Esquerra Republicana de Catalunya per Tarragona a les properes eleccions municipals de 2015, Pau Ricomà, ha proposat que l’Hemeroteca de la Fundació Catalunya-La Pedrera s’ubiqui en l’edifici del Banc d’Espanya, propietat de l’Ajuntament de Tarragona i tancat des de fa anys sense ús públic. Es tracta de fer una cessió d’ús de part de l’edifici a la Fundació. “Crec que el futur de l’Hemeroteca es va tancar en fals el mes de desembre i volem ajudar a trobar una mesura que garanteixi el futur de l’equipament, i que posi en valor el Banc d’Espanya i aquella zona de la Rambla”, ha exposat Pau Ricomà.\nRicomà i la presidenta d’ERC a la ciutat, Mònica Alabart, han exposat els avantatges de la proposta que ara elevaran a l’Ajuntament de Tarragona. “L’ajudarem en tot el que puguem”, ha afegit Pau Ricomà.\nLa proposta (explicada en el plànol adjuntat) redistribueix la planta baixa, i la separa en dues zones. La primera és la zona del vestíbul i la planta subterrània amb el qual l’espai triplica la sala de consulta i la sala d’informàtica que ofereix l’hemeroteca al carrer Mossèn Salvador Ritort i Faus. “L’hemeroteca està en un espai antiquat que cal ampliar i modernitzar, però és que, a més a més, el Banc d’Espanya està tancat i quant més temps ho estigui, més es degradarà”, ha avisat Ricomà.\nHi ha una segona zona, a la planta baixa, que ERC proposa per a ús comercial de la Fundació que podria servir per a algun servei de restauració, lligat a l’hemeroteca. “Hi ha un jardí exterior que dóna més valor a aquest altre ús més comercial per tal de generar recursos que ajudessin a la viabilitat del projecte”.\nL’Hemeroteca al Banc d’Espanya posaria en valor els serveis que ofereix, augmentaria el nombre d’usuaris i les facilitats d’ús pels investigadors, se n’asseguraria les seves possibilitats de creixement i contribuiria a la vitalització cultural de la zona, a més que donaria una excel·lent imatge de la Fundació i un molt bon servei a la ciutadania.\n“La inversió necessària per a les sales de consulta i ordinadors i l’administració de l’Hemeroteca en la planta baixa del banc no seria massa alta, i amb poca inversió s’obtindria un gran benefici per a la ciutadania”, ha assegurat Ricomà.\nLa manera de materialitzar la mudança de l’Hemeroteca a l’immoble de la Rambla Nova seria mitjançant un acord entre l’Ajuntament de Tarragona i la Fundació Catalunya-La Pedrera, propietària del llegat dels més de 63.000 volums que allotja l’Hemeroteca. “La fórmula final de gestió de l’espai cedit podria estudiar la participació d’altres agents públics o privats, amb l’objectiu de fer de l’Hemeroteca de Tarragona un referent per la investigació reconegut en l’àmbit nacional”.\nL’hemeroteca tarragonina és la més completa de Catalunya, amb un fons que recull documents des de 1711 i més de 2.750 títols de publicacions periòdiques, i atén una mitjana anual de 30.000 usuaris.


Barcelona, 18 de setembre de 2017. El Col·legi de l'Advocacia de Barcelona (ICAB) reinicia demà, 19 de setembre, a les 19h - i després de les vacances d’estiu- el cicle “Dret per a no juristes”, una iniciativa amb la qual aquesta Corporació vol donar a conèixer de forma planera i senzilla diferents conceptes jurídics i, també, analitzar diverses situacions socials que es donen en la nostra societat arran dels canvis normatius que s’estan produint. La conferència de demà versarà sobre el tema “Per què necessitem tants permisos?” i anirà a càrrec de l’advocat Jordi Miró.\nLes sessions del 'Dret per a no juristes' tenen lloc el tercer dimarts de cada mes, a les 19h, en un espai emblemàtic com és la Biblioteca de l'ICAB, considerada una de les millors biblioteques jurídiques privades d’Europa.\nL’ICAB reinicia demà, 19 de setembre, el cicle ‘Dret per a no juristes’ amb la ponència “Per què necessitem tants permisos?”\nDimarts, 19 de setembre de 2017 a les 19h


Nous cursos i tallers de matemàtiques per 1r de Batxillerat\nl'ABEAM que és l'Associació de Barcelona per a l'Estudi i l'Aprenentatge de les Matemàtiques ens informa de nous cursos i activitats relacionades amb les matemàtiques.\nPrograma de formació científica, tecnològica i matemàtica (CTM) Informació i inscripció fins 27 setembre. Per a més informació consulteu el següent enllaç.\nPrograma Bojos per les matemàtiques (per alumnes 1r batxillerat): Curs d'un any per a alumnes de ciències amb especial interès o facilitat per les matemàtiques amb tot una sèrie d'activitats, cursos i reptes. Consulteu el programa, calendari, inscripció en el següent enllaç.\nPer a altres notícies podeu consultar el web de l'ABEAM, o bé llegir el número 411 de les Notícies de l'ABEAM.\nABEAM News 411\nCampament astronòmic ESO 2015\nBeca SEA : la "Sociedad Española de Astronomía" concedeix una beca a un estudiant espanyol, que cobreix el desplaçament, el cost del campus i l'estada.\nTerminis: Les inscripcions estan obertes fins el 4 d'octubre de 2015. La selecció dels candidats a beques i altres participants es farà pública el 16 d'octubre. La confirmació de participació pels estudiants acaba el 30 d'octubre. La beca de la SEA s'atorgarà un cop surtin els noms dels seleccionats per l'ESO a finals d'octubre.


El trastorn del comprador compulsiu afecta el 7% de la població - Social.cat\nEl trastorn del comprador compulsiu afecta el 7% de la població\nSegons l'Hospital de Bellvitge, impulsor de l'estudi, aquest trastorn es dóna en la mateixa proporció en homes i dones.\nDijous, 9 de gener de 2014 | 11:00 h\nUn 7% de la població catalana pateix el trastorn de compra compulsiva. Ho ha dit aquesta setmana l'Hospital de Bellvitge, el centre que s'ha especialitzat en el tractament d'aquest trastorn i altres problemes associats a aquest síndrome com l'estrès o les alteracions emocionals.\nLa responsable de la unitat de joc patològic i altres addiccions de Bellvitge, Susana Jiménez, ha explicat com afecten aquests problemes col·laterals a la compra compulsiva. "Depressió, problemes d'ansietat i trastorns alimentaris són en la meitat dels casos trastorns vinculats amb la compra compulsiva que s'han de tractar per aconseguir la total recuperació del pacient", ha dit Jiménez.\nLa incidència del síndrome és similar entre homes i dones, segons ha dit Susana Jiménez, tot i que "la diferència es troba en el tipus d'objectes que adquireixen, mentre que les dones compren cosmètica, roba, complements i joies, els homes acostumen a comprar material informàtic, música i accessoris per al cotxe", ha dit.\nJiménez considera que "la influència de la publicitat, l'augment del materialisme com a indicador d'èxit social i, fins i tot, com a senyal d'identitat, i les facilitats que cada vegada més tenim per comprar qualsevol mena de producte són factors que afavoreixen l'increment del nombre de pacients amb trastorn de compra compulsiva".\nLa radiografia que ha fet la responsable de la unitat de joc patològic de l'Hospital de Bellvitge descriu "una persona d'uns 40 anys, amb un temps d'evolució del trastorn de sis anys i amb deutes de més de 25.000 euros". Susana Jiménez ha destacat que la conducta d'aquests pacients es veu marcada pels dèficits en el control dels impulsos i dificultats en la regulació de les emocions negatives i també per altres factors de risc de tipus individual, com els determinats per la personalitat, estats depressius o d'ansietat, baixa autoestima o el dèficit en la gestió de l'estrès.\nL'Hospital de Bellvitge forma part del Health Universitat de Barcelona Campus (HUBc), una aliança o 'hub' que engloba 30 entitats dedicades a la formació, la investigació i la transferència de coneixement en el terreny de les ciències de la salut.


La vida de les terres mortes | ReusDigital\nLa vida de les terres mortes\nper Jordi Cervera Nogués, Reus, Catalunya | 25 de març de 2022 a les 00:00 |\nNúria Bendicho Giró | Cedida\nNúria Bendicho Giró (Barcelona, 1995) ha protagonitzat un debut molt sòlid amb Terres mortes, finalista del premi Anagrama de narrativa i una novel·la curiosa i especial, dotada d'una particular solidesa.\nÉs el que podríem dir un drama rural, narrat amb una prosa rica, contundent, gens dona a les concessions toves que posa en solfa tot el que la vida solitària del camp pot representar a l'hora de fer forat en les passions i en les relacions humanes, portant-les als extrems més delirants.\nL'autora no regateja gens a l'hora de mostrar-nos escenes escabroses, quasi esperpèntiques i uns personatges que es mouen a cavall d'una animalitat radical, desesperada, atàvica i ancestral i una tradició que els marca amb una ferotgia gens complaent.\nNomés arrencar hi ha un assassinat i el mort no cap dins la caixa. La proposta d'un dels germans és serrar-li les cames per tal de poder encabir-lo, però no se'n surten i decideixen trencar-les a cops de martell. Aquesta seria la línia que marca el perfil íntim la història. Però no s'ha de pensar que tot es gratuït, ans al contrari. Núria Bendicho treballa els instints amb un pols que no tremola, amb una fredor quasi quirúrgica i amb una habilitat i una precisió sorprenents.\nUna prosa compacta, construïda a base de veus coral a quina més radical. La sordidesa dels universos rurals portada a la mínima (o a la màxima) expressió. Personatges rudes, feréstecs, poc donats a les concessions o a les actuacions “políticament correcte”. L'ànima ancestral s'imposa i marca fets, pensaments i actuacions sense que això impliqui en cap moment que la història pugui entrar en camins plàcids o complaents.\nVíctimes, botxins i un fresc espectacular de la condició humana. Tragèdia i malastruga en estat pur, portat sempre als extrems, a la radicalitat. I sembla que el fat sigui qui marca els destins, qui s'ensenyoreix de passats, presents i futurs sense que res ni ningú pugui fer res per evitar-ho o, com a mínim, per mitigar-ho.\nLes terres mortes guien i condueixen els passos de la gent que les habita, dels personatges que les transiten i tot acaba sent un cúmul d'obsessions, de singularitats fatals que s'acaben imposant a les personalitats individuals i marquen en certa manera el batec del territori, com si en realitat fons un ens superior capaç de dirigir vida i hisenda de la gent que no es pot allunyar del seu influx.\nTot la seva joventut, la Núria Bendicho es presenta com una narradora sòlida i dura com aquesta terra que retrata. Domina a la perfecció el llenguatge, els girs i, sobretot, té una força narrativa que sorprèn, que es va convertint en una barrinadora que fa forat i acaba deixant pòsit. És hàbil, talentosa i sap burxar pels racons de l'ànima amb aquesta història descarnada i amarga.\nTerres mortes és una novel·la fosca, tèrbola, física i psicològica a la vegada, que burxa idees i desmunta tòpics, que es construeix a base de pertorbacions solitàries, de treball i, sobretot, de solitud mal entesa i pitjor digerida i amb la mort convertida en un invisible i grandiloqüent fil conductor.\nDos Punts, Terres Mortes, Núria Bendicho, Dos Punts, 'Dos punts'


Escrit amb les preguntes i propostes del Bloc en les comissions de gener de 2011 – Compromís per Alboraia\nEscrit amb les preguntes i propostes del Bloc en les comissions de gener de 2011\nQue en la pròximes convocatòries de les comissions informatives del mes de gener de 2011 ens informen dels següents temes:\nVolem saber els euros que va costar la festa d’inauguració del soterrament del trenet. Ens agradaria saber quina entitat o entitats ho han pagat i si eixa despesa ha entrat dins del pressupost del soterrament de vies.\nSom coneixedors que altres municipis estan presentant al·legacions al PGOU de la ciutat de València, ens agradaria saber si els tècnics de l’Ajuntament d’Alboraia han realitzat algun informe sobre la possible afecció del PGOU de la ciutat de València en el municipi d’Alboraia i ens agradaria saber que pensa fer l’equip de govern al respecte.\nEns agradaria saber quines gestions s’han fet amb Iberdrola pel tema del PAI Ronda Nord, quina informació s’ha facilitat als propietaris i com ha quedat el tema.\nMón gran. Volem saber quin és el futur i la previsió de futur per a Món Gran. També ens agradaria saber quin és el funcionament dels nous centres de Massamagrell per a persones amb discapacitat.\nVolem saber quins lloguers (i la quantitat que es paga per lloguers) d’edificis/oficines/instal·lacions/ etc. estava pagant l’Ajuntament d’Alboraia a data 1 de gener de 2010 i quins està pagant a data 1 de gener de 2011.\nDes del Bloc pensem que una forma d’economitzar en l’Ajuntament és estalviant en energia elèctrica. Consideracions:\nDades. En els pressupostos de 2011 la previsió de despesa en el concepte “suministrament energia elèctrica” és 500.000 euros; en el cas del pressupost d’Egusa per a 2011 a aquest concepte es dedica 4.789,44 euros; en la liquidació de 2009 veem que la previsió inicial de “suministrament energia elèctrica” era de 350.000 euros i les obligacions reconegudes netes van ser 626.385,52 euros; en l’avançament de la liquidació de 2010 (a data 10 de desembre de 2010) veem que la previsió inicial de “suministrament energia elèctrica” era de 350.000 euros i les obligacions reconegudes netes són de moment 389.192,18.\nDavant d’aquesta situació l’Ajuntament ha de pendre mesures per a optimitzar i reduir el consum d’energia elèctrica. Ens agradaria saber si s’han pres mesures d’estalvi i quines, i si alguna vegada en l’Ajuntament ha existit un pla d’estalvi energètic. Ens consta que hi ha administracions públiques que estan prenint aquest tipus de mesures. Des del nostre punt de vista l’Ajuntament d’Alboraia hauria de veure que fan altres administracions a l’hora d’estalviar en aquest concepte i implementar un pla d’estalvi.\nA més en el seu moment el Bloc (registre d’entrada 20.432 del 22 de desembre de 2008) va proposar que es dedicarà part del fons estatal d’inversió en els pobles a “Mesures que amb el temps pugen representar un estalvi en la despesa corrent de l’Ajuntament, ens referim a mesures relacionades amb l’estalvi del consum d’energia (instal·lació plaques solars en edificis municipals i substitució a bombetes de baix consum”). En aquell moment ens van dir que ja hi ha via una altra subvenció per al tema de les plaques solars, mai més es va saber. Ens agradaria que l’equip de govern ens diguera que va passar amb aquella subvenció de què van parlar de 400.000 euros. Proposem que davant de la possibilitat de properes subvencions es prioritze l’estalvi energètic i l’estalvi de la despesa corrent.\nRei en Jaume. En desembre ens van dir que els tècnics no havien fet els informes sobre el futur ús dels locals municipals buits de Rei en Jaume. Ens agradaria saber quines gestions s’han fet fins ara i insistir que s’hauria de donar ús a eixos locals municipals.\nValenbisi. Ens agradaria conéixer si hi ha novetats sobre aquest tema.\nGrua i solars amb brossa que preocupen als veïns dels carrers Benaguasil; carrer Joan Baptista Basset i carrer metge Llistar. En desembre ens van dir que no havien localitzat al propietari de la grua i que estaven tots els solars nets menys els que estaven tancats. Ens agradaria saber quines gestions han fet perquè desaparega el problema de la grua i dels solars; i quan es resoldran aquests problemes veïnals.\nEPA. Volem saber quants diners destinarà la Conselleria d’Educació a l’EPA d’Alboraia en l’exercici 2011.\nEn altres ocasions ens ha informat de les gestions que estaven fent sobre el projecte d’aparcament a Saplaya, sobre el tema que ens actualitzaren la informació:\nEn quin estat estan les gestions de la possible instal·lació del parquing a Saplaya, per a quan està previst.\nLes obres a quines instal·lacions municipals afectarien?\nEixes instal·lacions municipals. Quin ús s’està fent d’eixes instal·lacions en l’actualitat i fins què no es faça efectiu l’aparcament? Des del Bloc ens agradaria que les instal·lacions pogueren ser utilitzades pels veïns de Saplaya i de la resta d’Alboraia fins que no es veren afectades per les possibles obres.\nEns agradaria saber sobre el centre de dia Sant Cristòfol i l’ajuda a domicili:\nCom està el procediment de licitació\nLa Generalitat Valenciana subvencionarà les places del centre de dia en 2011?\nEns agradaria que ens informaren del seguiment de les queixes veïnals sobre possibles desperfectes en les propietats provocats pel soterrament de vies. Ens agradaria saber\nS’ha respots per escrit totes les queixes/escrits veïnals?\nEns agradaria conéixer el llistat de reclamacions i quina ha sigut la resolució/resposta.\nVoldríem que ens aclariren i confirmaren dubtes que el Bloc va plantejar sobre dades numèriques en la comissió especial de comptes que feien referència al compte general de l’any 2009, són els següents:\npàgina 411 volíem que ens confirmaren si els 14.395.841 euros de deutes a curt termini estan inclosos en esls 22.920.820 euros d’inversions o no.\npàgina 412. Volem saber quina és la situació (prorrogades, han renunciat a la pròrroga, etc.) de les 3 opcions de compra de Vera de les quals no consta la pròrroga.\npàgina 412. Ens agradaria saber a què fan referència els 2.845,76 euros de despeses de personal i els 509.319’21 euros de serveis exteriors de ANC.\npàgina 413. Ens agradaria saber a què fan referència els resultats negatius dels exercicic d’Alboraia Marina Nova SL i Gesión mixta de viviendas d’Alboraia SL.\nEns agradaria saber si l’Ajuntament ha presentat demandes contra l’empresa.\nEgusa ha iniciat algun procediment judicial contra Claros? (quants procediments judicials i per quins conceptes), Claros ha iniciat algun procediment judicial contra l’Ajuntament o l’empresa Egusa?\nQuan li déu Claros a Egusa en concepte de lloguer?, Egusa li déu alguna cosa a Claros?\n←El Bloc d’Alboraia demana millores en l’accessibilitat i l’asfaltat dels carrers Mestre Serrano, Benimaclet i l’entorn del centre de salut dels Furs\nEl Bloc d’Alboraia demana que les obres de la redona no afecten els arbres→


Vendre la burra és una estafa | Diari de Tarragona\nVendre la burra és una estafa\nÉs necessari i urgent, doncs, que les persones i els equips responsables de les xarxes administratives essencials siguin de la bossa del millor talent, intel·ligència, expertesa, i no pas els més trepes, «llestos i espavilats»\n03/11/2021 10:52 | Actualizado a 03/11/2021 10:52\nJosep Maria Bertran, metge de família\nEvidències demostrades indiquen que a qualsevol període de la història sempre manen interessos econòmics i estratègies polítiques, directament o amb disfresses amables. Simultàniament, tant la llibertat com els drets humans fonamentals es trepitgen impunement, provocant que massa sovint sigui el poder judicial qui assumeix la feina que en sana democràcia és responsabilitat única del poder polític. Mala notícia! La salut social té relació amb el percentatge d’ingerència mútua entre els denominats poders: a més tant per cent d’intromissions, senyal inequívoc de menys qualitat i menys separació de poders. Es podria fer un catàleg, semblant als rànquings esportius, classificant cada indret per ordre de qualitat democràtica. Però ningú gosa, perquè tothom té qüestions a amagar.\nPreguntar a persones si són lliures o si són felices, a la majoria pot trasbalsar la tranquil·litat, i tot escodrinyant on és el micròfon o la filmadora contesten ràpid sí o no, en funció d’un poc objectiu estat d’ànim i sobretot segons on tinguin el llindar de la por. No es tracta de tafanejar la intimitat, ni es tracta de donar lliçons a ningú, però sí que volem saber per on anem i cap on anem, ens hem d’acostumar a encetar debat i reflexió sobre qüestions bàsiques que incideixen en la nostra vida (única) amb repercussions individuals i col·lectives. Hem d’abandonar l’esma, la submissió, la inèrcia, la passivitat, davant tot allò que ens influeix tant a la salut física com a la salut mental.\nÉs necessari i urgent, doncs, que les persones i els equips responsables de les xarxes administratives essencials siguin de la bossa del millor talent, intel·ligència, expertesa, i no pas els més trepes, «llestos i espavilats». És essencial per a la democràcia! Res d’«anar tirant» o «qui dies passa anys empeny», perquè és posar el cap sota l’ala, i així es perd confiança en nosaltres mateixos, en la societat on vivim, i en les administracions públiques i privades; és una actitud de covardia que sembla ideada per enemics, perquè té conseqüències terribles pel nostre present i pel futur. Ensopegar en una pedra és un accident, fer-se addicte a ensopegar és un mal vici.\nQuan l’Imperi romà va arribar a màxims d’opulència, la gent de Flavi Ròmul August (475-476) menjaven raïms alhora que les odalisques els endreçaven els baixos, i els bàrbars els van liquidar. Ve al cas perquè en l’època actual, amb canvis importants que ens poden capgirar la manera de viure, el passotisme majoritari ni s’entén ni es pot permetre. Està clar que entesos en matèria de costums i habituds avisen que el més eficaç és la formació infantil i juvenil, però ja és massa tard. Ara hem de ser la gent de totes les edats que reaccionem per fer front comú contra l’extermini del benestar.\nToca anar tots a l’una per resoldre problemes globals que afecten tot el món. Cadascú des de cada seva ha de fer el que pugui per acabar amb la corrupció i els desequilibris extrems. No és una utopia, ara ens hi va poder respirar aire net, menjar fresc i variat, beure aigua neta, dormir sota sostre. És la salut, la formació, la recerca, la cultura, el civisme, l’economia, la justícia, la seguretat, el benestar, l’accés a un lloc de treball dignament retribuït, l’accés a un habitatge en condicions per formar una família. Si no veiem la importància d’aquesta emergència, i si no decidim implicar-nos en solucions, després no tindrem dret a les queixes.\nA cada lloc del planeta hi ha potencials talents, intel·ligència, competència, sentit comú, en persones que han assolit expertesa en totes les matèries de ciències i de lletres. Però, igual que amb els recursos primaris d’alt nivell, com ara el ‘coltan’, imprescindible per a telefonia mòbil i aparells electrònics, els qui tenen més diners a tot el món es queden la matèria primera. És un cercle viciós: qui té més diners per comprar matèria primera, inverteix més en recerca, té més capacitat per contractar millors científics, crear empreses, i decidir sobre un futur d’avenços en allò que pugui captivar la gent però ells puguin continuar manant. Ull viu! Aquest relat no vol anar contra la llibertat empresarial, ans al contrari; perquè els ultra top rics no són aquests, sinó els socis d’un club privat que pren decisions manipulant guerres per millorar el seu negoci d’armament, i cada dia que passa augmenta la seva hegemonia mundial.\nLa ciutadania ha de llegir els programes electorals dels partits polítics a les darreres eleccions, i un a un comprovar si han fet el que asseguraven que farien. Així és com es pot triar el gra de la palla, sense posar tothom al mateix cistell, i començar a recuperar confiança en la política. Cal votar no qui parla millor sinó qui ha demostrat credibilitat, sense corrupcions ni enriquiment il·lícit. Prou d’enganys entre pressupostos i execució de pressupostos. Prou de portes giratòries. Prou de vendre la burra.\nUn home va contactar amb un pagès per comprar-li una burra, i van tancar l’operació per 500 euros. L’endemà, el pagès li telefona per dir-li que la burra havia mort. «Doncs torni’m els diners». «No puc, me’ls he gastat pagant deutes». «Doncs doni’m la burra». Al cap d’un temps el pagès li va preguntar què havia passat amb la burra: «La vaig rifar. Vaig vendre 500 números a 20 euros i vaig guanyar 10.000 euros. Només es va queixar el que va guanyar la burra, i li vaig tornar els seus 20 euros». S’havia enriquit amb aquest tipus d’estafa. No podem permetre que ens venguin la burra, ni facin aeroports allà on no aterren avions, ni passin l’AVE per terrenys que no tocaven. S’atribueix a George Orwell: «Un poble que escull corruptes i cínics, no és víctima; és còmplice».\nMentrestant es van reunint els manaires del G-20 per a acords de mínims sobre la crisi climàtica, augment de temperatura, inundacions, sequeres, si us plau, revisin amb senzills mesuradors els nivells de CO2, gas Radó, i electricitat estàtica en els seus domicilis i de llocs de treball; pot donar disgustos.


Pressupostos Participatius. Votacions\nL'Ajuntament d'Almassora s'ha compromés a fer accessible el seu lloc web de conformitat amb Reial decret 1112/2018, de 7 de setembre, sobre accessibilitat dels llocs web i aplicacions per a dispositius mòbils del sector públic, pel qual es transposa la Directiva (UE) 2016/2102 del Parlament Europeu i del Consell, de 26 d'octubre de 2016.\nLa present declaració d'accessibilitat s'aplica al lloc web https://www.almassora.es/, excloent els continguts incrustats provinents d'altres dominis.\nAquest lloc web és parcialment conforme amb el Reial decret 1112/2018 a causa de la falta de conformitat dels aspectes que s'indiquen a continuació.\nEl contingut que es recull a continuació no és accessible pel següent:\na. Falta de conformitat amb Reial decret 1112/2018\nAlgunes imatges no estan etiquetades o tenen una alternativa textual genèrica i en algunes pàgines s'han pogut utilitzar imatges de text en lloc de text per a transmetre informació. [requisits número 9.1.1.1 i 9.1.4.5 de la norma UNE-EN 301549:2019 Contingut no textual i imatges de text]\nAlguns vídeos pregravats en el lloc web no disposen d'àudio descripció o mitjans alternatius [requisits número 9.1.2.5 i 9.12.3 de la norma UNE-EN 301549:2019 Àudio descripció o mitjans alternatius (gravat)]\nEn algunes pàgines la informació, estructura i relacions no estan determinades per programari o no tenen alternativa com a text. [requisit número 9.1.3.1 de la UNE-EN 301549:2019 d'informació i relacions]\nEn algunes pàgines el contrast dels components d'interfície d'usuari i d'objectes gràfics podria no arribar al 3:1 amb els colors adjacents. [requisit número 9.1.4.11 de la norma UNE-EN 301549:2019 contrast no textual]\nEn algunes pàgines alguns elements no tenen el focus del teclat o la ubicació del focus no és sempre visible quan es navega amb teclat [requisits número 9.2.1.1 i 9.2.4.7 de la norma UNE-EN 301549:2019 Teclat i Focus visible]\nExisteixen components que en rebre el focus impedeixen passar-lo a un altre solo amb el tabulador o tecles tecles de direcció [requisit número 9.2.1.2 de la norma UNE-EN 301549:2019 Sense paranys de teclat]\nEn algunes pàgines no existeix el mecanisme per a ometre blocs de contingut que es repeteixen en diverses pàgines [requisit número 9.2.4.1 de la norma UNE-EN 301549:2019 evitar blocs]\nDe manera puntual algun enllaç podria no tindre definit el propòsit específic de manera textual [requisit número 9.2.4.4 de la norma UNE-EN 301549:2019 propòsit dels enllaços]\nHi ha components amb la mateixa funcionalitat repetits en un grup de pàgines que no estan presentats de manera similar [requisit número 9.3.2.4 de la norma UNE-EN 301549:2019 Identificació consistent]\nDe manera puntual podria existir algun error d'entrada en algun camp/formulari del qual no es notificara a l'usuari el suggeriment per a solucionar-lo. [requisit número 9.3.3.3 de la norma UNE-EN 301549:2019 Suggeriment davant errors]\nEn algunes pàgines els components d'interfície d'usuari com a elements de formulari, enllaços i components generats per script no segueixen l'estructura recomanada per les pautes d'accessibilitat. [requisit número 9.4.1.2 de la norma UNE-EN 301549:2019 Nom, funció, valor]\nEn algunes pàgines els missatges d'estat podrien no estar determinats mitjançant programació a través de funcions o propietats [requisit número 9.4.1.3 de la norma UNE-EN 301549:2019 missatges d'estat]\nPoden existir arxius d'ofimàtica en PDF i altres formats publicats abans del 20 de setembre de 2018 que no complisquen íntegrament tots els requisits d'accessibilitat. Encara que s'ha procurat que la majoria d'ells sí que ho complisquen.\nPot haver-hi continguts de tercers que no estiguen desenvolupats per aquest Ajuntament ni estan sota el nostre control, com per exemple, arxius ofimàtics.\nPoden existir arxius pregravats publicats abans del 20 de setembre de 2018 que no complisquen íntegrament tots els requisits d'accessibilitat.\nLa present declaració va ser preparada el 15 de Març de 2021.\nEl mètode emprat per a preparar la declaració ha sigut una autoavaluació duta a terme per l'empresa Everycode S.L el 15/3/2021.\nÚltima revisió de la declaració: 15 de Març de 2021.\nPot realitzar comunicacions sobre requisits d'accessibilitat (article 10.2.a) del RD 1112/2018) com, per exemple:\nFormular qualsevol altra consulta o suggeriment de millora relativa a l'accessibilitat del lloc web a través del formulari “Web, accessibilitat” disponible en la seua seu electrònica.\nUna Sol·licitud d'Informació accessible relativa a continguts que estan exclosos de l'àmbit d'aplicació del RD 1112/2018 segons el que s'estableix per l'article 3, apartat 4, o continguts que estan exempts del compliment dels requisits d'accessibilitat per imposar una càrrega desproporcionada.\nEn la Sol·licitud d'informació accessible, s'ha de concretar, amb tota claredat, els fets, raons i petició que permeten constatar que es tracta d'una sol·licitud raonable i legítima.\nA través del formulari de contacte per a accessibilitat, així com de la resta d'opcions recollides en la Llei 39/ 2015, d'1 d'octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques.\nLes comunicacions, queixes i sol·licituds d'informació accessible seran rebudes i tractades per la Unitat Responsable d'Accessibilitat de l'Ajuntament d'Almassora.\nSi una vegada realitzada una sol·licitud d'informació accessible o queixa, aquesta haguera sigut desestimada, no s'estiguera d'acord amb la decisió adoptada, o la resposta no complira els requisits contemplats en l'article 12.5, la persona interessada podrà iniciar una reclamació. Igualment es podrà iniciar una reclamació en el cas que haja transcorregut el termini de vint dies hàbils sense haver obtingut resposta.\nLa reclamació pot ser presentada a través del formulari web, així com en la resta d'opcions recollides en la Llei 39/ 2015, d'1 d'octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques.\nLes reclamacions seran rebudes i tractades per la Unitat Responsable d'Accessibilitat de l'Ajuntament d'Almassora.\nEl lloc web està dissenyat per a una visualització adaptable, amb el que es visualitza de manera òptima en els dispositius tauleta i mòbils. En aquests dispositius està optimitzat per a la seua visualització en les últimes versions vigents de Chrome for mobile, Firefox for mobile, Safari mobile, Opera Mini i navegador natiu d'Android.\nFormulari de la sol·licitud/comunicació/queixa per a entregar al SIAC\nTramita electrònicament la sol·licitud/comunicació/queixa\nReial Decret 1112/2018, de 7 de setembre, sobre accesibilitat dels llocs web i aplicacions per a dispositius mòbils del sector públic, pel que es trasposa la Directiva (UE) 2016/2102 del Parlament Europeu i del Consell, de 26 d'octubre de 2016


Inca reforça la senyalització viària de cara a l’inici del curs escolar – Sa Plaça\nL’Ajuntament afronta l’entrada de l’any escolar reforçant l’organització del tràfic i el pla de neteja dels centres educatius\nL’Ajuntament d’Inca i els centres educatius del municipi han treballat conjuntament durant les darreres setmanes amb la finalitat de preparar l’inici escolar i garantir que els alumnes tornen a les aules amb les màximes garanties. «Com sempre, hem estat en contacte continu amb el sector educatiu per ajudar-los en tot el que sigui possible i posar a la seva disposició tots els recursos municipals, així com per organitzar aspectes fonamentals com neteja o organització del tràfic, per contribuir a fer que la tornada a les aules sigui positiva», explica el batle d’Inca, Virgilio Moreno.\nEl curs escolar 2021 – 2021 arranca a Inca amb una nova aula en l’Escola d’Educació Infantil Toninaina, que s’utilitzarà com a segona aula del nou CEIP d’Inca. «El nostre objectiu és seguir treballant conjuntament amb tota la comunitat educativa per seguir avançant i garantir la qualitat educativa a la nostra ciutat», assenyala la regidora d’Educació, Alice Weber.\nAquestes setmanes prèvies al començament de les classes, s’han repintat les marques viàries dels voltants dels centres educatius de la comarca del Raiguer. A més a més, s’ha incorporat nova senyalització per reforçar les marques vials i que conductors i vianants tenguin una informació molt clara per tal de contribuir a evitar accidents i possibles conflictes.\nLa Policia Local també ha definit amb els responsables dels centres educatius els seus plans de contingència amb la intenció d’estructurar les entrades i sortides que, així com ja es va fer el curs passat, es realitzaran de forma esglaonada per evitar aglomeracions. Després, la Policia desenvoluparà un dispositiu especial de trànsit dia 10 de setembre, que s’allargarà durant tota la setmana vinent.\nPel que fa a la neteja i la desinfecció, l’Ajuntament desenvolupa, per segon any consecutiu, un pla especial per a garantir una neteja exhaustiva de totes les escoles d’educació primària. Per un altre costat, cada matí es netejaran i desinfectaran les zones exteriors i carrers d’accés a tots els centres educatius de la ciutat i escoletes.\nEntrevista a Soledad Gallardo, gerent de l'Hospital d'Inca des de fa sis anys


Riad El Youssoufi Marràqueix Marroc - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\n188 Arset Aouzal Bab Doukkala, Medina, Marràqueix, Marroc, 40030\nbasat en 151 comentaris "Fabulous place. Like an oasis from the bustle of the outside..."\nNew Zealand Entrada\nHabitació Doble Xocolata (Chocolat Double Room)\nHabitació Doble Amande (Amande Double Room)\nSobre Riad El Youssoufi\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Riad El Youssoufi és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Marràqueix. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Hammam Bab Doukkala, Casa Àrab, Hammam Dar El-Bacha. El Riad El Youssoufi, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, ventilador a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Riad El Youssoufi no troba competidors en cap categoria.\nNúmero de Identificación Fiscal: 40000MH0568\nCal que informeu el Riad El Youssoufi de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Número de llicència: 40000MH0568


Ja ha sortit l’Eramprunyà de maig - Gavà\nJa ha sortit l’Eramprunyà de maig\nDivendres, 13.5.2022 07:00h\nEl número 216 (maig de 2022) de L'Eramprunyà, la publicació mensual que edita ERC-Gavà, ja ha sortit al carrer.\nHi destaquen les següents informacions:\nMiquel Roselló cap de llista d’ERC per les properes municipals, El passat 2 d’abril, l’assemblea de la secció local d’ERC va escollir per unanimitat el Miquel Roselló, actualment portaveu del Grup Municipal a l’ajuntament, com a cap de llista per les pròximes eleccions municipals del 2023 i el 6 d’abril es va fer la seva presentació com a candidat. Marta Jiménez, portaveu adjunta del grup municipal d’ERC, ens exposa per què el Miquel és un bon candidat.\nVisita d’Oriol Junqueras a Gavà. Previ a l’acte de presentació del Miquel, ell i l’Oriol Junqueras, amb altres militants de la secció local,van fer una passejada per l’Illa, on es van trobar amb diverses entitats.\nERC demana protegir el patrimoni artístic local. La plaça de Francesc Macià compta des de l’any 1995 amb un mural de trencadís i bronze fet per l’artista local Antonio Hervás Amezcua. Des de fa uns anys, aquest mural està sent objecte d’actes de vandalisme que han fet que, malgrat una primera actuació per reparar-lo el 2017, actualment faltin 8 de les 12 peces de bronze originals. Mireia Villuendas, regidora d’ERC-Gavà, destaca que l’ajuntament té la obligació de cuidar del patrimoni públic.\nEntrevista al Miquel Roselló, candidat a l’Alcaldia per ERC; que ens explicarà quines raons el van portar a implicar-se en política i que es pot fer de d’aquest espai per millorar la vida de les persones.\nEns ha deixat el Jordi Parera. El passat 5 de maig va morir el company i amic Jordi Parera. Militant de la secció local d’ERC des del 2011, va ser membre de l’executiva d’ERC-Gavà, on s’encarregava de les finances, fins a l’any passat.\nLa crònica d’activitats esportives i culturals. Destaquem que s’ha tornat a celebrar Sant Jordi, on ERC hi ha tornat a ser present i el gran èxit de la Fira d’Espàrrecs. Eveli Villuendas, president d’ERC-Gavà, fa una reflexió sobre el fet que partits polítics es sumin de manera reiterada al populisme fàcil de l’antipolítica.\nPodeu llegir el pdf de la revista aquí.


Quota d'inscripció per persona: 8€ (professorat de centres dins dels municipis d'influència del Consell Esportiu) i 10€ (professorat de fora de l'àrea d'influència).\nTema: Experimentar diferents estratègies metodològiques per treballar l'Educació Física d'una manera innovadora.\nPonent: Alicia Salvador\nLloc: Escola Pere Viver i Aymerich\nHorari: de 17'30 h a 21 h\nInscripcions fins dilluns 21 de setembre\nIntroducció al Quiddith\nTema: Presentació de recursos didàctics per portar a terme sessions de Quidditch dins l¡àrea d'Educació Físic.\nPonent: Associació de Quidditch de Catalunya.\nHorari: de 17'30 a 21 hores.\nInscripcions fins dimecres 10 d'octubre.\nSistemes d'avaluació basats en noves tecnologies\nDIJOUS 15 de novembre.\nTema: Conèixer diferents sistemes d'avaluació basats en les noves tecnologies, valorar els avantatges del sistema d'avaluació basats en les noves tecnologies, saber implementar un sistema d'avaluació per rúbriques, aprendre a gestionar i exportar les qualificacions a altres sistemes i plataformes.\nPonent: Albert Tena\nLloc: Escola França\nHorari: de 17'30 a 21 hores\nInscripcions fins el dilluns 12 de novembre\nTreball cooperatiu, educació física inclusiva\nTema: Identificació dels trets característics del model educatiu inclusiu, l'origen de la diversitat a l'aula, conjunt de mesures i suports a l'alumnat, canviar la mirada sobre l'origen de les dificultats de l'alumne, aplicar estratègies i recursos d'aprenentatge cooperatiu, identificar el rol docent a l'aula cooperativa.\nPonent: Azahara Puertas.\nInscripcions fins el dilluns 4 de febrer.\nJornada formativa d'esquí/snow\nDILLUNS 4 de febrer (tot el dia)\nTema: Jornada formativa d'equí/snow pel professorat d'Educació Física.\nData límit d'inscripcions a concretar.\nL'assistència a aquesta formació tindrà el reconeixement de 7 hores de formació multiesportiva\nBallem a l'Escola\nTema: Conèixer nous estils de ball, treballar la mobilitat articular, prendre consciència de la percepció del nostre cos, treballar la desinhibició davant del grup classe..\nPonent: Mònica Marín.\nInscripcions fins divendres 29 de març.\nIoga per educar en valors\nTema: Justificar el Ioga com una activitat dins l'educació física de les escoles. Conèixer els principis bàsics del Ioga. Conèixer les emocions, la gestió de l'energia i el desenvolumpament de la intel·lectualitat dels infants.\nFormador: Inés Ruiz Vegas.\nInscripcions fins divendres 3 de maig.\nTema: Utilitzar diferents eines TIC per enriquir les sessions d'Educació Física basades en FUITA CLASSROOM, dissenyar una FUITA de manera fàcil i senzilla, conèixer tècniques per desenvolupar i adaptar activitats de l'àmbit de l'Educació Física al concepte ESCAPI CLASSROOM.\nFormador: Maykel Guijarro.\nInscripcions fins dimarts 4 de juny.\nTema: Exposar la feina que es realitza en diferents centres, compratir les vivències viscudes, explicar la forma de treballar envers els alumnes, dotar de recursos pràctics per a crear activitats d'esenyament aprenentatges enfocades al desenvolupament competencial i compartir opinions respecte les matèries exposades.\nFormador: Els mestres que vulguin compartir les seves experiències i treballs.\nAquesta formació es dividirà en 5 sessions. Cada una d'aquestes tindrà una durada i un reconeixement de 3,5 hores de formació multiesportiva.


Cicles Formatius de Grau Mitjà | Escola d'Hostaleria de l'Alt Empordà\nEl Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya té definits a l’Escola d’Hostaleria de l’Alt Empordà estudis de Formació Professional de Grau Mitjà de Cuina i Gastronomia i Serveis de Restauració.\nAquests cursos estan impartits per l’Institut Olivar Gran de Figueres i es realitzen a les instal·lacions de l'Escola d'Hostaleria de l'Alt Empordà.\nAquests estudis donen els coneixements per fer les operacions de manipulació, preparació, conservació i presentació de tota classe d'aliments, i per a la confecció d'ofertes gastronòmiques i l'ajut en les activitats de servei.\nLa competència general d'aquest títol consisteix a realitzar les activitats de preparació, presentació i servei d'aliments i begudes, així com les d'atenció al client en l'àmbit de la restauració, seguint els protocols de qualitat establerts i actuant segons normes d'higiene, prevenció de riscos laborals i protecció ambiental.\nHavent superat la Prova d’Accés als Cicles Formatius de Grau Mig.\nDe dilluns a divendres de les 9 h a les 13 h


Joventut - Ajuntament de Valls\nEl servei de Joventut de l'Ajuntament de Valls (VallsJove) té per finalitat cobrir les necessitats detectades del jovent vallenc, alhora que pretén fer efectiu el desplegament de polítiques per millorar i facilitar la construcció del projecte de vida dels i les joves. Les actuacions desenvolupades s'emmarquen en el Pla de Dinamització Juvenil de Valls (PDJ), de caràcter anual i el Pla Local de Joventut (2012-2015) que constitueixen el conjunt d'accions programades que es duen a terme des del servei. Actuacions que cerquen la cooperació, el treball en xarxa, una participació activa i en definitiva, la qualitat de les polítiques de joventut dutes a terme des de l'Ajuntament per afavorir i promoure les trajectòries emancipadores del jovent de la ciutat, ja sigui en l'àmbit laboral, residencial... dotant-los d’eines que puguin usar directament en la recerca de solucions per als seus problemes i mancances, especialment aquells que fan referència a la seva autonomia real.\nEl servei de joventut és també un Punt d'Informació Jove: un servei on es recull informació d’interès per donar resposta a un gran nombre de qüestions relacionades amb l'ensenyament universitari, cicles formatius, cursos d’idiomes, formació no reglada, treball a l’estranger, salut i sexualitat, etc. El servei de joventut assumeix també les funcions d’interlocució, promoció, dinamització i foment de la participació juvenil.\nPer aquest motiu, des de l'Ajuntament de Valls i al llarg dels darrers anys, s'han destinat esforços a millorar la realitat d'aquest grup de població, des de l'àmbit de la participació, la cohesió social i per facilitar la construcció del projecte de vida de la població jove. Pel desenvolupament de la seva tasca VallsJove compta amb un seguit d'eines de planificació i desenvolupament de les polítiques locals de joventut. El Pla Local de Joventut de Valls (2012-2015) es configura com un document clau per al desplegament de les polítiques de joventut locals durant el període d'aplicació, ja que és fruit d'una anàlisi de la realitat i d'un plantejament estratègic de les necessitats i prioritats a treballar, per tal de millorar i facilitar la construcció del projecte de vida del jove de la ciutat. Per altra banda, el PDJ és un projecte anual vinculat al Pla Local de Joventut i totes les actuacions que s’hi descriuen prenen sentit en el context del Pla, tot i que, també es contemplen altres eines de treball segons el coneixement obtingut a través de l'observació de la realitat local.\nREGIDORIA D'ACCIÓ CÍVICA I JOVENTUT - PUNT D'INFORMACIÓ JUVENIL - ESPAI VALLS JOVE\nHorari d'atenció: de dilluns a divendres, de 10 a 14 h. Dimarts i dimecres, de 17 a 19 h\nAdreça: C/ Sant Pere, 2 (despatx 1ª planta)\nFacebook: Valls Jove\nWhatsapp (630 476 151)