Els Agents Rurals han impartit aquest curs 190 activitats a escolars lleidatans | Lleida.com\nEl cos d’Agents Rurals ha celebrat al llarg d’aquesta setmana deu anys del programa de sensibilització i educació ambiental eduCAR. En una dècada, s’han fet prop d’11.000 activitats del programa, en què han participat gairebé 350.000 persones.\nAquest curs escolar, per exemple, han ofert un total de 190 activitats en què han participat 5.272 nens a les comarques de Lleida. El programa de sensibilització i educació ambiental compta amb xarrades i activitats per conscienciar de la importància d’aprendre a estimar i conservar el medi natural. D’aquesta manera, té com a objectiu d’ampliar la base del coneixement i la protecció del patrimoni natural, a fi d’actuar com una mesura preventiva.\nDe cara al curs vinent el programa inclourà dos noves xarrades. Una està destinada a donar a conèixer els muricecs i la importància que tenen per a l’ecosistema i l’altra permetrà descobrir l’evolució de l’espècie humana i la caça, des del seu origen com a medi de subsistència fins a l’actualitat, com una activitat esportiva i de gestió de la fauna.\nEls Agents Rurals comptaran amb el suport dels Mossos en situacions de risc


El proper diumenge 3 de març el Consell Comarcal del Vallès Oriental participarà com a territori convidat a la fira “Natura i Muntanya”, que es celebra al municipi de Sant Bartomeu del Grau (Osona).\nAquest any, des de l'Ajuntament de Sant Bartomeu del Grau, s’ha convidat a la comarca del Vallès Oriental perquè pugui donar a conèixer els elements turístics i d’interès i perquè aporti la participació de diferents artesans alimentaris del territori.\nEls artesans del Vallès Oriental que participaran a la Fira són Serralada de Marina (Vins de la DO d’Alella de Martorelles), Art Cervesers (Cervesa de Canovelles), Can Galderic (Fruita Seca de Santa Eulàlia de Ronçana), Embotits artesans del Montseny (Sant Celoni), La Caseta Dolça (Santa Eulàlia de Ronçana).\nL’objectiu d’aquesta fira és donar a conèixer gastronomia, cultura, artesania i activitats al medi natural que aportin coneixements i aprenentatges a les persones que la visiten.\nLa Fira estarà repartida per blocs: alimentació i gastronomia, descoberta de l’entorn, allotjaments, artesania, empreses de guiatge i centres excursionistes.\nEn aquesta fira hi haurà un espai de jocs i activitats relacionades amb la natura i un calendari d’actes populars, esportius i culturals.\nTambé hi haurà la presència de TurismeVallès, amb un estand d’informació turística de la nostra comarca.\nL’horari de la Fira serà de 9:30 a 18:00 hores.\nLa Fiets en Wandelbeurs a Àmsterdam és una bona plataforma per oferir els productes, activitats i serveis a operadors i públic final interessat en turisme actiu i de natura. El públic que la visita és exigent, busquen activitats de turisme actiu de qualitat en entorns naturals i un assessorament personalitzat. Tanmateix comença a créixer el nombre de joves parelles amb fills que busquen informació sobre els productes de senderisme o bicicleta de les diferents destinacions. A més a més, també trobem informació sobre material específic com bicicletes, botes de muntanya, accessoris, guies i mapes especialitzats, roba per fer travesses, etc


Capitulacions de Santa Fe - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCapitulation (en) i document\nPrimer viatge de Colom →\nEn aquests documents se'l nomena almirall, virrei i governador general de tots els territoris que descobrís o guanyés durant la seva vida, i alhora es nomena com a hereus els seus successors de forma vitalícia. També se li va concedir un delme sobre totes les mercaderies que trobés, guanyés i hi hagués als llocs conquerits. Les Capitulacions estan firmades per Joan de Coloma, secretari i home de confiança del rei Ferran.\nL'original de les Capitulacions no es conserva. Actualment, però, a l'Arxiu de la Corona d'Aragó de Barcelona se'n troba un registre de la Cancelleria, dintre de la unitat Archivo Real (Real Cancillería), amb la signatura ARCHIVO DE LA CORONA DE ARAGÓN, REAL CANCILLERÍA, REGISTROS, NÚM.3569, als folis 135v-136v. A l'Arxiu General d'Índies de Sevilla se'n guarda també un testimoniatge autoritzat dintre de la unitat Patronato, amb la signatura PATRONATO,295,N.2, i un assentament en un registre cedulari a la unitat Indiferente General, amb la signatura INDIFERENTE,418,L.1,F.1R-1V. Els textos conservats són tots redactats en castellà.\n2 Concessions a Colom\n3 Un document català\nSón ben conegudes les vicissituds que va passar Cristòfor Colom, primer a Lisboa, on va viure deu anys, i després per terres de Castella i de la Corona d'Aragó, tractant de vendre el seu projecte segons el qual, navegant cap a l'oest per la "Mar Oceànica" (avui l'oceà Atlàntic), podia arribar-se a l'Índia, donada la seva creença que la Terra era rodona com una bola. Els reis peninsulars no feien cabal de les idees del navegant, fins que Lluís de Santàngel i altres comerciants que van finançar el primer viatge de Colom van convèncer la reina castellana dels avantatges de l'anomenada "Empresa d'Índies".\nDesprés de llargues negociacions entre Colom i els Reis Catòlics, es va firmar un document a la vila de Santa Fe. Santa Fe era una població fundada sobre el campament que la reina Isabel havia establert com a quarter general per a la conquesta de Granada, i les Capitulacions es van firmar en els últims temps del setge a la ciutat, l'abril del 1492, mesos abans de la partida del primer viatge colombí. Per això, aquests acords es coneixen en la història com les Capitulacions de Santa Fe.\nEn aquella època s'anomenava "Capitulacions" el contracte firmat entre els monarques amb particulars per emprendre determinades accions. D'aquesta manera, la conquesta dels nous territoris es faria mitjançant particulars, no amb exèrcits d'Estat. Amb el decurs dels anys, Amèrica es convertiria en l'esquer dels aventurers europeus que desitjaven emprendre viatges a la recerca de riqueses.\nConcessions a Colom[modifica]\nEn les Capitulacions s'atorgaven a Colom els beneficis següents:\nEl títol vitalici i hereditari d'Almirall dels mars.\nEl títol de virrei i governador de les terres on arribés.\nEl dret a rebre la desena part de totes les riqueses i mercaderies obtingudes en aquella empresa (el delme).\nTenia autoritat per litigar en els problemes que s'originessin en qüestions de riqueses.\nPodia contribuir amb la vuitena part de les despeses de l'expedició, a canvi de rebre després una part similar dels beneficis obtinguts.\nAmb aquests beneficis, Colom va aconseguir un ràpid ascens social, ja que va passar a formar part de la noblesa cortesana.\nLes Capitulacions de Santa Fe van significar un repartiment anticipat entre Colom i els Reis Catòlics sobre els enormes beneficis que reportaria la conquesta dels nous territoris americans, concebuts en els seus primers anys com una factoria o empresa comercial d'ultramar.\n« Primerament, que Vostres Alteses, com a Senyors que són de les dites Mars Oceàniques, fan des d'ara a l'esmentat senyor Cristòfor Colom el seu almirall en totes aquelles illes i terres fermes que per la seva mà o indústria es descobriran o guanyaran en les dites Mars Oceàniques durant tota la seva vida, i després de mort, als seus hereus i successors de l'un a l'altre perpètuament, amb totes aquelles preeminències i prerrogatives pertanyents a tal ofici, i segons que el senyor Alfonso Enríquez, antic Almirall Major de Castella, i els altres predecessors seus en l'esmentat ofici, el tenien als seus districtes.\nAltressí que Vostres Alteses fan al susdit senyor Cristòfor el seu Virrei i Governador General en totes les esmentades terres fermes i illes que, com s'ha dit, ell descobrís o guanyés a les esmentades mars, i que per al regiment de cada una i de qualsevol d'elles faci l'elecció de tres persones per a cada ofici, i que Vostres Alteses en prenguin i n'escullin un, el que mes fos del seu servei, i així seran més ben regides les terres que Nostre Senyor li deixés trobar i guanyar al servei de Vostres Alteses.\nUn document català[modifica]\nLes Capitulacions de Santa Fe, són un pacte o contracte entre els reis i Colom. El document és enregistrat i guardat a l'Arxiu Reial de Barcelona i la seva redacció segueix la tradició de la Cancelleria Reial Catalana. Del text de les Capitulacions en relació a Colom diu que se'l nomena : Virrei, Almirall i Governador General, com a compensació del que ha descobert a la Mar Oceànica i el que descobrirà en el proper viatge. Els càrrecs rebuts són genuïnament catalans, en el cas del Virrei i del Governador General sense corresponent a Castella. En el cas de l'Almirall si bé sí que existeix a Castella, a la Corona d'Aragó aquesta figura era plenament vigent i desenvolupant la tasca que el seu nom indica.\nSegons Vicens Vives a Castella l'any 1492 estaba mancada de la rica experiència de govern de la Corona d'Aragó i, per tant, trobant-se en la necessitat d'improvisar un règim administratiu i jurisdiccional per a la jove Amèrica van acudir a l'única font on podrien trobar-ho, és a dir a la complexa organització estatal que havien elaborat els reis del Casal de Barcelona.\nLes Capitulacions de Santa Fe foren copiades i ampliades en una seria de documents oficials emesos entre 1492 i 1497.\nReal privilegi del 30 d'abril de 1492\nCarta de confirmació del 28 de maig de 1493\nCarta de privilegi del 23 d'abril de 1497\nUn cop els Reis Catòlics van veure la transcendència real que suposava el descobriment colombí, el seu abast i els seus possibles beneficis, els monarques van començar a ignorar sistemàticament bona part de les concessions inicials, i gradualment van anar retallant les demandes del descobridor i dels seus descendents. Finalment, després de diversos plets judicials, els hereus de Colom van renunciar, el 1556, a moltes de les concessions en les Capitulacions.\nNueva luz sobre las capitulaciones de Santa Fe de 1492, Romeu de Armas\n↑ Jordi Bilbeny al seu llibre Cristòfol Colom Príncep de Catalunya\n↑ l'any 1947 a la II Assemblea d'Americanistes celebrada a Sevilla\n↑ [enllaç sense format] http://www.cch.cat/pdf/6e_jordi_miravet.pdf\n↑ Les Capitulacions colombines de 1492 - Sapiens\nVegeu texts sobre Capitulacions de Santa Fe al Wikisource (castellà).\nLes Capitulacions colombines de 1492 - Sapiens\nCapitulacions de Santa Fe, un document Català - CCH\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Capitulacions_de_Santa_Fe&oldid=27301367»


Ja arriba Sant Jordi a Banyeres de Mariola – Confraria de Sant Jordi, Banyeres de Mariola\nEl dia 5 d’abril de 2009, Diumenge de Rams, i ja en vespres de les festes patronals, va ser presentat aquest llibre al Teatre Principal. Es tracta d’una versió de la cèlebre llegenda de sant Jordi escrita per Vicent i Clara Berenguer, amb il·lustracions de Josep Miquel Martínez.\nEl text és àgil i amé i tracta de conjugar la tradicional llegenda adaptada al nostre entorn més pròxim: Banyeres, Serrella i la Mariola. Les il·lustracions ho reflecteixen d’igual manera: apareixen racons coneguts del poble, com ara la plaça Major, el castell, la Torre de la Font Bona o una vista que recorda el gravat de Cavanilles, o una altra més actual des del tossal de l’Àguila amb les orenetes al fons com a anunci de la primavera.\nÉs una versió de la llegenda clàssica que l’acosta als més menuts des d’una perspectiva més pròxima. La Confraria va pretendre amb el foment d’aquesta publicació, a més d’homenatjar els qui porten el nom de Jordi, promoure que augmente el nombre de jordis en les pròximes generacions de joves.\nL’edició va anar a càrrec de la Confraria de Sant Jordi, amb el suport de l’Ajuntament de Banyeres i d’altres comerços.\nPrimera edició: abril del 2009\nEdita: Confraria de Sant Jordi de Banyeres de Mariola\nAdaptadors del text:\nClara Berenguer Revert i Vicent Berenguer Micó\nColorgraf Albaida, SL. (València)\nCartoné a quatricromia, llom de tela en roig amb el títol termogravat plata.\nNúm. pàgines: 32 amb dues guardes\nMesura: 22 x 22 cm\nDipòsit legal: V-1192-2009


Galería | Barcelona Districte Cultural\nGalería és un espectacle contemporani i multidisciplinari on es combinen tres llenguatges: la dansa, que utilitza com a eix inicial el flamenc; la plàstica, exposant i creant en directe obra pictòrica, i el llenguatge audiovisual, amb una peça interactiva que uneix els tres llenguatges. Una arriscada posada en escena que introdueix l’espectador en una acollidora atmosfera visual i sonora gens convencional en la qual es desenvolupen diferents coreografies.\nEl bailaor flamenc i artista plàstic José Maldonado presenta en solitari quatre escenes en què ret homenatge a l'art i la cultura, a través de les figures de quatre insignes artistes espanyols. Falla, Lorca, Dalí i Carmen Amaya serveixen d'inspiració a Maldonado en la creació d’un meravellós passeig cultural.\nLa seva particular Galería consta de quatre murals realitzats durant el confinament (amb els quals fins i tot va realitzar una exposició) i parteix de la materialització de sensacions enceses per aquests quatre personatges il·lustres i històrics de la cultura espanyola. Quatre rostres clarament definits sobre l'escena que motiven a l'artista a ballar-los amb uns recursos extensos. Manuel de Falla l’acosta al moviment del mantó amb l’Amor Brujo com a banda sonora. El llegat de García Lorca, amb grans poemes seus portats al cant com La Tarara o La Leyenda del Tiempo, ens mostra Maldonado seduint amb el maneig del barret. A continuació l’artista se submergeix en el surrealisme rumber de Salvador Dalí, per tancar l’espectacle fent gala de la potència dels seus peus i braços mentre evoca la gran Carmen Amaya. José Maldonado aconsegueix, en definitiva, esprémer el suc creatiu dels quatre inspiradors i, alhora, exposar el seu propi autoretrat.\nAquest treball mostra Maldonado en tota la seva esplendor. Ensenya la seva manera delicada i minuciosa de treballar i també la força de la seva interpretació i el poder de la seva estètica.\n“No estaríamos siendo suficientemente justos si definiéramos a José Maldonado únicamente como bailaor flamenco. Su personalidad creativa traspasa lo meramente dancístico llegándose a mostrar altamente capaz de crear obras pictóricas que guardan una estética de calidad.”\n(J. GARRIDO, DIARIO DE JEREZ)\nJosé Maldonado és un dels artistes emergents en el panorama flamenc actual. Ballarí i coreògraf, combina la tradició amb l'avantguarda, alhora que combina el ball amb la seva altra passió, les arts plàstiques. Dirigeix la seva pròpia companyia alhora que coreografia i dirigeix per a unes altres i també ha recorregut escenaris i festivals internacionals com a ballarí d’importants espectacles.\nA més, Maldonado compta amb importants reconeixements i guardons com el Premi Artista Revelació del Festival de Jerez el 2019 i el premi a coreografia solista en el Certamen de Danza Española y Flamenco de Madrid el 2013 i 2015, entre d’altres.\n"Amb 'Galería' busco mostrar un cos que muta, transforma el seu moviment i viatja per diferents estats"\nNotícies - 13/10/2021\nEl bailaor flamenc i artista plàstic José Madonado presenta 'Galería', un espectacle contemporani i multidisciplinari on es combinen tres ll


A PEU » 4 candidats.\n« Descoberta una nova malaltia. L’ELEFANT BLAU i les formigues vermelles. »\nPublicat en 19:56 sota Barça\nAquest matí he seguit una mica (no tot) el debat que a Catalunya Ràdio (Cal Fuentes) han protagonitzat els quatre candidats a la presidència del Barça. Jo no sóc psicòleg, ni entès en comunicació, ni publicista, ni estudiós dels mitjans de comunicació, ni del llenguatge i del fet de comunicar-se. Per tant, del que diré a continuació no en feu gens de cas. Segurament que diré molts disbarats i, si voleu, corregiu-me. Simplement és la meva percepció.\nD’aquest debat n’he tret unes quantes conclusions personals que, si fos soci i pogués votar, m’haurien ajudat força a decidir. Cadascú ja s’ha retratat tal com és i poca cosa més ens aportaran els pròxims debats que faran fins al dia de les eleccions. Per a mi, se’ls podrien estalviar.\nLa primera conclusió que n’he tret és que el Sr Ingla és un mal educat i un manipulador. Tenia un to acusador i manipulador que no li corresponia. Ell no era el moderador i no li pertocava el trist paper que estava fent. Manejava de forma fraudulenta la conversa. Atacava sense arguments. No escoltava. Reafirmava coses que el contrari li negava. En fi, que només amb això sol jo no votaria el Sr Ingla de cap de les maneres perquè una de les pitjors coses que pot tenir un president del Barça és el fet de ser manipulador. El Barça pertany als socis i seguidors i "al soci no se’l pot enganyar", que deia aquell.\nLa manipulació és un tema greu perquè és molt trist sentir-se titella en mans d’una persona. El manipulador és intimidador, agressiu, descontrolat, autocràtic, superb, la major part de les vegades no té arguments i s’imposa per la força, per l’agressivitat i pel to de veu cada cop més elevat. Per a mi el Sr Ingla és el retrat del manipulador i que es preparessin els membres de la seva Junta directiva…\nL’estratègia més eficaç per enfrontar? No enfrontar-lo; fer cas omís dels seus requeriments o postergar per a un altre moment la discussió (sempre que es pugui). Això és el que procurava fer el Sr Rosell: no fer-li massa cas i mirar d’explicar-se. Però era bastant inútil perquè no l’escoltava.\nEls altres dos candidats m’han semblat persones educades, que sabien i podien parlar dels seus projectes i que exposaven els seus arguments amb naturalitat i força convenciment. El Sr Benedito m’ha semblat qui més obertament i amb més claredat exposava els seus arguments i qui parlava amb més brillantor. El Sr Ferrer trobo que és una persona massa apagada i que no és més que "la veu del seu amo".\nCom a conclusió final: no sabria potser encara a qui votar. Però sí que tindria clar a qui no votar. Dels programes, promeses i xifres no en parlo perquè després tots faran el que bonament podran i no crec que les diferències entre uns i altres fossin massa grans. Però sí que m’agradaria que el meu Barça tingués una persona educada, tranquil·la, noble i sincera i que pogués anar per tot arreu com un senyor, donant una bona imatge de la institució..


Sanitaris i mobles de bany a Barcelona | Alberch\nEts aquí: Inici / News / banys / Sanitaris i mobles de bany a Barcelona\nSanitaris i mobles de bany a Barcelona\nEn Alberch som distribuïdors de sanitaris i mobles de bany a Barcelona i Catalunya. La nostra experiència ens permet constatar la importància de la bona elecció d’un sanitari per al teu bany com a element fonamental. L’elecció de vàters, banyeres i plats de dutxa ha de ser l’adequada per a generar un espai relaxant, còmode i funcional per a la teva higiene personal. Per això, des de Alberch comptem amb un ampli ventall d’opcions en aquest àmbit.\nUn element que és de vital importància per als sanitaris com és l’aixeteria. En aquest àmbit treballem amb Tres una companyia de la comarca catalana del Penedès, coneguda pels seus vins, que porta més de 50 anys en el sector. Tot va començar amb una nova aixeta per a barriques que garantia millor el tancament hermètic. Actualment, la tecnologia i la seva aposta per la qualitat els permet tenir productes molt valorats pel client final. També pots consultar el seu catàleg.\nO com Profiltek líder en la fabricació de mampares de bany a mesura i que integra la tecnologia de decorat del vidre o plats de dutxa. A Catalunya, Alberch som els distribuïdors.\nPer part seva, Gala amb més de 50 anys d’història, comercialitza vàters fets amb ceràmica, un disseny avantguardista i l’última tecnologia destinat a professionals i usuaris. Alhora disposen un ampli equip de professionals que treballen en la creació de nous productes per a la decoració i l’interiorisme. Una oferta que pots consultar en el seu catàleg.\nDes de Decosan treballen per a oferir un producte que de vida al que consideren un espai de relax i higiene. Aquesta empresa ofereix diferents elements de vital importància que li poden donar personalitat al teu bany: taulells de bany o lavabos, miralls, complements Atelier, auxiliars i així com el disseny d’una il·luminació que generi amb els altres components un espai diàfan i de tranquil·litat. En el seu web pots consultar tots els seus productes.\nMapini és un altre dels nostres proveïdors que treballa amb solucions de bany d’alta qualitat i disseny que permet una considerable personalització amb l’objectiu d’adaptar-se a la sensació i ambient que vol crear l’usuari final. Compta amb diferents col·leccions -referides a diversitat d’estils i colors- i ofereix varietat de solucions per al bany: plaques de cocció i complements, lavabos, miralls, prestatges i prestatgeries, vàlvules i sifons, complements d’interior per a mobles. i formats d’il·luminació per al teu bany, així com banyeres.\nAmb Kyiria Group col·laborem amb solucions en l’àmbit del mobiliari de bany: disseny avantguardista, personalitat i qualitat són la seva principal característica. La companyia compta amb un important varietat de mobles com a armaris, prestatgeries o mobles de gran capacitat per a sota el taulell del bany que pots consultar en aquest catàleg.\nFinalment, destaquem Salgar, una empresa amb més de 70 anys d’història, que es dedica a oferir una àmplia diversitat de mobles de bany modulars -armaris, prestatgeries, miralls, etc- que pots consultar en el seu catàleg. Aquest proveïdor disposa de múltiples opcions de dissenys, mobles i decoracions amb diferents funcionalitats combinables entre si.\nCol·laborem amb totes aquestes marques dedicades a mobles, vàters o complements de bany de les quals som distribuïdors oficials a Barcelona i Catalunya. Si necessites alguna d’aquestes marques no dubtis a contactar amb el nostre servei d’atenció al client.\nMobles de bany a Barcelona\nL’aixeteria negra en tendència\nProposades de Roca per a mobles de bany\nBanyeres independents Surfex\nHigiene i comoditat amb banys touchless\nTendències per a renovar el teu bany\n31 Gener, 2022 /by V. Canet\nTags: banys, Decosan, Gala, Grifería Tres, Kirya, Mapini, mobles de bany, plat de dutxa, Profiltek, Salgar, sanitaris, sanitaris i mobles de bany, sanitaris i mobles de bany a Barcelona, vàters\nhttps://www.alberch.com/wp-content/uploads/mapini-1.jpg 683 1024 V. Canet https://alberch.com/wp-content/uploads/logo-300x55.png V. Canet2022-01-31 14:02:232022-02-01 15:21:58Sanitaris i mobles de bany a Barcelona\nFustes resinoses a Barcelona Fustes prefabricades a Barcelona


QUINA BARRA! | El Bloc de la Neus Serra\n← SOLIDARITAT A LA XARXA\nLA SOLIDARITAT A LA XARXA FUNCIONA →\nPublicat el 29 Gener 2008 per neuserra\nPrimer el gran mag ZP va fer sortir del seu barret un xec per tenir fills. Més tard va fer sortir un xec per ajudar als joves a marxar de casa. Tot i això, sembla que la cosa no rutlla. Doncs fa sortir una puja de pensions. Però la gent es mostra encara indecisa i les enquestes no es mouen. Llavors, en una mostra del més absolut menyspreu a la intel.ligència del ciutadà, els assessors fan sortir 400 euros de la renda. Duran i Lleida ha dit que això és una immoralitat i una vergonya i que això és jugar amb la gent. Estic totalment d´acord. El PSOE no pot fer campanya amb els 400 euros de persones que tenen problemas per arribar a final de mes. No pot fer campanya amb 400 euros que ens ha cobrat de més. No ens xupem el dit, senyor ZP. Això és una compra de vots. Resulta que mentre uns treballem i ens hem d´estrenyer el cinturó, el senyor de la Z i la P pot anar regalant els diners. Que no ens enganyi. Si es poden baixar els impostor que es baixin ja i podrem pagar el que ens ha pujat la hipoteca. No ens prengui més el pèl. Això és política d`esquerres? No van criticar tant la política de xecs?\nUna comentari en l'entrada: QUINA BARRA!\n2 Febrer 2008 a les 16:04\nEn aquesta ocasió sento discrepar encara que sigui una miqueta de tu, ben mirat, inclús millor, aixi no rebre acusacions de ser pilota teu, que de vegades al Blog ho diuen.\nEl Pacte CIU-PP és possible, si es retira el Recurs del Estatut, el problema és…..que curiosament un tal Enrique Múgica del Psoe i Defensor del Pueblo en va presentar un altre amb la qual cosa, salvar l´estatut no està tan sols en mans del PP, Perqué no li demanen a la Chacón amb la mateixa insistència que a la Dolors Nadal que presioni a Múgica per retirar-lo?\nEn una cosa té raó Duran, quan PP i Psoe es posen d´acord la clatellada se la enduem els catalans sempre.\nP.D. Fa dies que no podía entrar al teu Blog, m´hauries de dónar (si vols) el teu e-mail per no perdre contacte, per si tanca Bloc.cat.


Sant Jordi de Perpinyà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMalmesa; pendent de rehabilitació\nPertany al conjunt d'edificis a l'entorn del convent de Sant Domènec de Perpinyà, té el seu accés des de la zona dels absis de Sant Domènec. Aquesta església queda a l'est de l'església de Sant Domènec, paral·lela a la capella i sala capitular de Santa Maria.\nEn l'actualitat és un edifici propietat de la municipalitat de Perpinyà, fins fa pocs anys pertanyent a una caserna militar, que està pendent d'una rehabilitació integral, que no es preveu abans d'uns cinc anys. L'interior està dividit en diverses plantes, fruit del fet d'haver estat seu d'una caserna.\nLa construcció d'aquesta església és de tradició gòtica, dins d'un ús de les formes gòtiques clarament arcaïzants, tot i que en molts detalls, com el dels dos capitells esculpits de l'absis, es fa palesa la presència del renaixement, tot i ser una obra del segle XVI.\nGavín, Josep M. «Ros 197. Sant Jordi». A: Inventari d'esglésies 3** Capcir-Cerdanya-Conflent-Vallespir-Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies). ISBN 84-85180-13-5.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sant Jordi de Perpinyà\n↑ La Capella de Sant Jordi en els ortofotomapes de l'IGN\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sant_Jordi_de_Perpinyà&oldid=19960434»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 juny 2018 a les 22:07.


Els regatistes de l'equip Optimist del CN Cambrils participen a la regata internacional OptiOrange de València - Revista Cambrils\nPublicat el Dimecres, 13 de març de 2019 09:48h\nEls regatistes de l’equip d’Optimist del Club Nàutic Cambrils van tornar il·lusionats i amb més ganes d’aprendre, després de la seva participació a la OptiOrange, la regata internacional celebrada a València del 7 al 10 de març. En la competició, que enguany celebrava la segona edició, hi van prendre part 316 regatistes de 15 països d’Europa i Amèrica. Una experiència que els regatistes de Cambrils van viure intensament, adonant-se de la duresa d’una competició d’aquestes característiques, competint contra un volum tant nombrós de rivals amb nivells molt diferents.\nLes jornades de divendres i dissabte es van dedicar a les sèries classificatòries, mentre que diumenge es van celebrar les sèries finals, després de les quals la flota va quedar dividida en quatre grups, Or, Plata, Bronze i Esmeralda. Pel que fa a l’expedició cambrilenca, Santi Alberto es quedava en el grup Or, que va celebrar nou proves. En el grup Plata, amb també nou proves realitzades, hi van entrar Ricardo de March, Natalia Garcia i Joan Fargas. En el grup Bronze van competir Joan Domingo i Koldo Urrutia. Ells van fer vuit proves, com també les celebrades pel grup Esmeralda. En aquest hi van entrar Gonzalo Alberto, Iker Múgica, Oriol Ramon i Joan Gil.\nLa meteorologia va acompanyar la regata els quatre dies, amb sol i vent tèrmic del sud-est molt estable d'entre 6 i 10 nusos d'intensitat.\nOriol Oliva i Leandre Garcia –els entrenadors dels cambrilencs–, valoren molt positivament l’experiència, sobretot pel fet de que l’equip de Cambrils és un equip molt jove pel qual aquesta ha estat la primera regata internacional d’aquestes dimensions.\nImatge de la regata disputada en aigües de València


PIMEC presenta la Guia per a la igualtat retributiva | PIMEC\nPIMEC presenta la Guia per a la igualtat retributiva\ndimecres, 4 març, 2020 - 09:00\nEl pròxim dimecres 4 de març a les 9 hores, PIMEC acull la presentació de la Guia per a la igualtat retributiva en l’Auditori de la seu de la patronal a Barcelona. Amb el suport del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat, l’entitat orientarà les pimes a l’hora de detectar possibles desigualtats retributives i mesurar la bretxa salarial entre dones i homes, que a Catalunya se situa en el 23,4%. Els diferents ponents explicaran els assistents a l’acte les causes que provoquen aquesta bretxa salarial i els seus efectes al llarg de la vida professional de les persones.\nHi participaran la directora general d’Igualtat del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Mireia Mata; la doctora en Dret i professora titular de Dret del Treball i de la Seguretat Social a la UB, Raquel Serrano; el representant d’Inspecció de Treball, Bet Puigjaner; i la secretària del Consell de Relacions Laborals, Àngels Pujols. Per part de PIMEC, l’adjunt a Presidència, Lluís Bahamonde; la presidenta de la Comissió Dona i Empresa, Iolanda Piedra; la vicepresidenta de la Comissió Dona i Empresa, Anna de Quirós; i la responsable d’Igualtat, Itziar Ruedas.\nA les 10.45 h, la presidenta de la Comissió Dona i Empresa de PIMEC, Iolanda Piedra, atendrà els mitjans de comunicació.\nDia: Dimecres, 4 de març de 2020.\nHora: A les 9 hores.


Teatre 'Silence' de la companyia Ça Marche\nEn el marc de la 10a edició del Barcelona Districte Cultural, teatre 'Silence' a càrrec de la companyia Ça Marche, la tercera part de 'La trilogía del hijo', formada per les peces 'Ça va', 'Ta Gueule' i 'Silence'.\nSi ja en el cas de 'Ça va' es plantejaven el pas de la infància a l'edat adulta, la infantilització del món i el potencial polític subversiu que li és propi al nen, i a 'Ta Gueule' es van interessar pel treball amb nenes en escena, a 'Silence' continua la investigació on els nens prenen la paraula per comunicar al públic la dificultat de deixar la llar, de créixer i d’enfrontar-se al món.\nPerquè no és fàcil deixar la llar paterna. Tampoc ho és acceptar tot el que comporta fer-se gran. Seria fantàstic poder escapar-se i deslliurar-se d'aquesta càrrega. I Silence interroga aquest desig. Se submergeix en aquestes fantasies i en tot allò que les fa possibles.\nPerquè, quan el món se'ns fa inassumible, necessitem reinventar-lo, pensar en un altre que puguem manegar i que ens sigui atractiu. Però, què passa quan inventem mons nous i alternatius per escapar-nos de la realitat? I si acabem anunciant un món pitjor que el que consideràvem dolent? Quina forma poden tenir aquests espais de contradicció?\nWeb Companyia Ça Marche


Detenen dos homes per transportar quatre quilos d'haixix en l'interior d'un turisme a Figueres La República\nACN Figueres.-Els Mossos d’Esquadra han detingut dos homes de nacionalitat francesa de 25 i 28 anys per transportar fins a quatre quilos d’haixix en l’interior d’un vehicle a la ciutat […]\nACN Figueres.-Els Mossos d’Esquadra han detingut dos homes de nacionalitat francesa de 25 i 28 anys per transportar fins a quatre quilos d’haixix en l’interior d’un vehicle a la ciutat de Figueres. Es tracta d’un operatiu realitzat entre el dijous 12 i divendres 13 de setembre, quan els agents van rebre un avís que dos homes estaven en un hotel de la capital altempordanesa i guardaven una actitud nerviosa i sospitosa. En arribar-hi, els Mossos van decidir identificar-los. En aquell moment van trobar-los les claus d’un turisme que estava aparcat al darrera de l’hotel i el van escorcollar. A l’interior hi havia una bossa negra als peus del copilot amb 94 paquets d’haixix i es calcula que la droga estaria valorada en 6.546 euros. Per això, els Mossos els van detenir per un delicte contra la salut pública.\nEls fets es remunten al dijous 12 de setembre, quan els Mossos van rebre l’alerta que dos homes que s’allotjaven en un hotel de Figueres tenien una actitud nerviosa i sospitosa. Davant d’això, un operatiu de paisà es va traslladar fins a l’establiment i va vigilar els joves. Van comprovar que estaven vigilant i esperant a algú i per això van decidir identificar-los.Es tracta de dos homes de 25 i 28 anys de nacionalitat francesa. El primer d’ells tenia domicili a Montpeller (França), mentre que el segon se li desconeix el seu lloc de residència. En escorcollar-los, els Mossos van trobar unes claus d’un cotxe, que els arrestats tenien aparcat a la part posterior de l’hotel.La policia va decidir revisar el vehicle i a la part dels peus del copilot van localitzat una bossa de color negra amb quatre quilos d’haixix. La droga estava repartida en 94 paquets diferents i es calcula que podria tenir un valor d’uns 6.546 euros. Per això els Mossos van detenir els dos homes per un delicte contra la salut pública.Els detinguts no tenen antecedents i el dissabte 14 de setembre van passar a disposició judicial al jutjat de guàrdia de Figueres. El magistrat en va decretar la seva llibertat amb càrrecs.


Posts Tagged curtmetratge\nPosted by nobodysfilmsproductions in Curtmetratges on Agost 16, 2012\nDilluns vam iniciar les classes d’idioma pel curtmetratge La Harpo. Des d’aqui li volem agraïr novament a en Pedro, el professor, la seva ajuda, i també la seva paciència i correccions durant tot el dia.\nVam començar amb una introducció històrica de la llengua, i vam continuar amb un treball exhaustiu sobre la correcte pronunciació dels diàlegs. Les pauses, el ritme de les frases… etc.\nFa dues setmanes vam començar per fi els assajos amb els actors. Un primer contacte que es va fer esperar més del desitjat, però que per fi havia arribat. Seguidament ens vam desplaçar a Torruella amb l’actriu i l’admirat compositor, Víctor Riera, per començar les classes d’arpa amb l’Andrea, una arpista meravellosa.\nAparentment anem a bon ritme.. Però si som conscients que el rodatge comença l’1 de setembre, ens adonarem que encara ens falta molt per estar a punt.\nassajos, curtmetratge, la harpo


2 aplicacions Android per accedir al vostre compte de SkyDrive - Android | Setembre 2021\n2 aplicacions Android per accedir al vostre compte de SkyDrive\nMentre revisant el nou SkyDrive un cop que es van redissenyar i van llançar una aplicació dedicada a l'escriptori, vaig esmentar que actualment el suport d'aplicacions mòbils només estava disponible per a dispositius Windows i iOS. Fins i tot al cap de dues setmanes, Microsoft encara no ha llançat cap aplicació per a usuaris d'Android (bé, sóc un aficionat a Android com la majoria dels nostres lectors habituals ho saben, així que normalment em preocupa Android).\nNo sé per què, però crec que el suport d’aplicacions que falta a Android pot resultar fatal per a Microsoft (o SkyDrive) ara que Google ha llançat Google Drive recentment. Sí, hi ha el seu lloc mòbil, però una aplicació sol ser una opció molt millor per als usuaris de telèfons intel·ligents, no?\nBé, de moment, aquí teniu dues aplicacions per a Android que us ajudaran a accedir al vostre compte SkyDrive al telèfon Android. Tot i que no són aplicacions oficials, ofereixen prou funcions. Permet-los fer una ullada.\nAndroid SkyDrive Explorer és una aplicació gratuïta i gratuïta per a Android que us permet explorar el vostre compte SkyDrive directament al dispositiu Android. La primera vegada que instal·leu i executeu l'aplicació, se us demanarà que autentifiqueu el vostre compte de Windows Live i que concediu el permís d'accés al vostre compte a l'aplicació.\nUn cop fet això, l’aplicació es comunicarà amb el vostre compte SkyDrive i mostrarà tots els fitxers i directoris guardats al vostre compte. Ara podeu descarregar i visualitzar tots els fitxers del dispositiu Android (cal que s’instal·li l’aplicació admesa).\nTambé podeu crear directoris i penjar fitxers al vostre compte SkyDrive des de l'aplicació.\nL'aplicació s'ha introduït recentment al mercat i la versió actual (1.0) presenta mancances com:\nCal que descarregueu l’arxiu al vostre mòbil per veure’ls. No podeu previsualitzar el fitxer en línia.\nLa notificació completa de descàrrega no obre el fitxer descarregat, sinó que obre l'aplicació. Tanmateix, podeu veure tots els fitxers descarregats a la carpeta SkyDrive.\nNo es pot tallar, copiar, suprimir o canviar el nom d'un fitxer.\nEl desenvolupador ha promès que abordarà aquestes limitacions en la propera actualització, però si no podeu esperar, podeu donar un tret al navegador per a SkyDrive.\nNavegador per a SkyDrive\nNavegador per a SkyDrive és una altra aplicació gratuïta SkyDrive per a Android, però a diferència de l'anterior, és compatible amb l'anunci. Després d’instal·lar l’aplicació, haureu de seguir el mateix simulacre d’autenticació del compte de Windows Live.\nLa interfície del navegador per a SkyDrive s’obrirà en mode paisatge forçat i s’assembla a una Client FTP. A la part dreta de la pantalla es mostraran tots els fitxers que hi ha a la vostra targeta SD, i a la part esquerra es reserva el fitxer SkyDrive.\nPodeu realitzar gairebé qualsevol operació de fitxers en fitxers SkyDrive mitjançant aquesta aplicació. L’aplicació mostra miniatures dels fitxers compatibles i les podeu previsualitzar als núvols abans de baixar-les. També podeu compartir un incendi directament des de l'aplicació.\nAixí que aneu endavant i utilitzeu una de les dues aplicacions anteriors per utilitzar SkyDrive de manera eficient al vostre telèfon Android. Estic segur que aquestes aplicacions us proporcionaran prou ajuda fins que Microsoft surti amb una aplicació oficial pròpia.\nquè és una suma de comprovació md5\ncerca avançada mac\ntouchwiz easy home vs. touchchiz home\nmillor que totista


Melmelades I Compra a Lapluralmarket.com – La Plural\nProductes que neixen de projectes socials, ecològics i solidaris, que respecten l’entorn i preserven el futur de les persones.\nProductes de KM0 Els nostres productes són de proximitat, neixen de la terra i tenen cura del medi ambient i de les persones, fent possible una economia alternativa, social i solidària.\nSempre al costat de les persones Sabem que tu també creus que un altre món és possible, per això t’oferim una forma de començar-lo a construir. T’acompanyem a descobrir el poder i l’impacte de les teves decisions.\nElaborats per un equip molt capaç Tots els productes que trobaràs a La Plural tenen ànima i vida pròpia. Són diferents i marquen la diferència, perquè estan connectats a qui els elabora.\nEn existència (6)\nCan Moragues (6)\nCaracterístiquesMés venutsAlfabèticament, A-ZAlfabèticament, Z-APreu, menor a majorPreu, major a menorData: antic(a) a recentData: recent a antic(a)\nMelmelada de tomàquet amb farigola\nMelmelada de figues amb ratafia\nMelmelada de pera amb menta\nMelmelada de maduixa amb vainilla\nLes Melmelades ECO\nEnviament gratuït per compres superiors a 45€


Una mirada del Delta de l’Ebre | El muntanyenc\nUna mirada del Delta de l’Ebre\nText i Fotografia: Francesc Sans Vidal\nFrancesc Sans és excursionista i apassionat de la fotografia\nAra farà tres anys que vaig decidir marxar de Sant Cugat per venir a viure al Delta del Ebre. Vaig escollir per instal·lar-me una caseta al costat del riu, al municipi de Deltebre, sobretot , per poder veure i observar els ocells que utilitzen aquesta via fluvial cada dia: gavines, capons reials, martinets…, amunt i avall, amb l’aigua com a referència . Com estic al bell mig del Delta, tinc relativament a prop moltes albades i postes de sol. Quan fa bon temps, m’acosto als parcs naturals o al mar en bicicleta. Tot un plaer poder anar en uns vint minuts a la badia del Fangar a observar la sortida de sol, amb els flamencs en primer terme. És la meva postal preferida per immortalitzar amb una fotografia. També m’agrada captar la posta de sol des de la Badia dels Alfacs, preferentment des del Trabucador o bé des de la Torre de St Joan.\nMereix un interès especial seguir amb la càmera els treballadors dels arrossars fent tasques de manteniment al camp , així com les barques de perxa dels mariscadors artesans lliscant per les aigües poc profundes.\nEls arrossars són un motiu molt llaminer que atrau a molts afeccionats a la fotografia en totes les estacions, des de la inundació dels camps a la primavera, amb bonics reflexes arreu, fins arribar a la maduració de la planta de l’arròs, tot gaudint d’uns colors espectaculars a primera i última hora del dia\nEn ser el Delta tan pla, la vista fuig fàcilment cap a les muntanyes que l’envolten: El Montsià, Els Ports i també la Serra de Cardó. Un paradís natural que podeu gaudir des de Sant Cugat a dues hores en cotxe, i que, ben segur, us captivarà.\nMartinet ros al marge de l’arrossar\nTorre de St Joan amb flamencs en primer terme\nBernat pescaire menjant-se una anguila a les antigues Salines de St Antoni\nXatracs a Riet Vell\nSortida de sol a la badia del Fangar\nEfectes de la llevantada a la platja dels Eucaliptus\nFrancesc captant l’albada en barca a la badia del Fangar\nPosta de sol sobre el Montsià\nMariscador buscant el cranc blau a la badia del Fangar\nPetit embarcador a la bassa del Garxal\nSortida de sol sobre les muscleres del Fangar\nNúvol de vent, amb el Montsià al fons\nBarquetes de perxar a la finca de Bombita\nPlantant arròs a la primavera\nPagès plantant arròs artesanalment\nFesta de La Plantada amb música de rondalla\nenric faura29/12/2017 at 11:56


Las iniciativas locales de e-commerce aventajarán a los grandes players globales.\nEl mercado español del comercio electrónico está en pleno desarrollo, y solo aquellas empresas y profesionales que sepan cómo interpretar sus tendencias para entregar al cliente exactamente lo que busca podrán beneficiarse de él.\nAmb un volum de negoci que arribarà als 30 mil milions d’euros el 2016, el mercat espanyol del comerç electrònic és el que ofereix un potencial de creixement més alt a nivell europeu. L’evolució des de la tecnologia mòbil als dispositius “wearable”, la creixent necessitat d’adequar l’oferta en línia a les particularitats locals per satisfer la demanda dels nous “consumidors professionals” o les darreres innovacions a disposició del sector per gestionar el frau van ser algunes de les tendències analitzades per directius de Rakuten, Correos i Banc Sabadell a la sessió “Reptes i oportunitats per a l’ e-commerce” celebrat a l’IL3-UB.\nEl mercat espanyol del comerç electrònic està en ple desenvolupament, i només aquelles empreses i professionals que sàpiguen de quina manera interpretar les tendències per donar exactament allò que busca el client podran beneficiar-se’n. Aquella va ser la principal conclusió de la sessió en què van participar tres referents del comerç electrònic a nivell nacional i internacional: Rakuten a l’àmbit de la venda en línia, Correos pel que fa a logística, i Banc Sabadell per a les solucions de pagament.\nRakuten, marketplace japonès amb 15000 treballadors i que acapara el 20% del comerç electrònic a nivell mundial, va desembarcar a Espanya el 2013 atret pel potencial de creixement d’aquest mercat: un 18% en els propers cinc anys, molt per sobre d’altres mercats com França o Regne Unit.\nPer a Marc Vicente, CEO de Rakuten, és clau que els actors que operen en el comerç electrònic comprenguin que el consumidor en línia és un expert i professional d’allò que compra, un “prosumidor”, per la qual cosa no valen les estratègies de venda tradicionals per conquistar-lo. Entre altres de les principals tendències comentades va destacar l’evolució de la tecnologia mòbil cap als dispositius wearables, “que canviaran radicalment la manera que tenim de comprar”,la integració d’allò en línia amb el que està fora de línia per dotar de més força a l’acció comercial, l’anàlisi de dades per entendre millor el mercat, els canvis en els models de distribució, i el creixement d’Espanya com a plaça estratègica europea.\nEn aquest escenari, Vicente pensa que les companyies locals tenen molt a guanyar. “La iniciativa de casa juga amb avantatge davant dels grans players globals, ja que és capaç d’entendre el que vol un ‘prosumidor español’ i de la manera que ho vol”. Coincideix amb aquesta visió Jesús Sánchez, e-commerce & Parcel Leader de Correos, que va recomanar no menysprear el component emocional que empeny qualsevol decisió de compra, i, per això, ésser extremadament previngut per no generar cap tipus d’incertesa al client.\n“L’experiència m’ha demostrat que hem de mirar el client, tenir clar que la competència no importa i que moltes vegades no tot depèn d’un preu baix, sinó sobretot d’un bon servei”. En aquest sentit, Sánchez va destacar que la desconfiança i les males experiències de l’usuari són els principals frens per al desenvolupament del sector, i va convidar a dissenyar processos que no donin cabuda a incerteses durant la compra i lliurament a través de l’evolució constant dels processos logístics involucrats en tota l’activitat de comerç electrònic.\nPel que fa a les complexitats creixents que plantegen els medis de pagament en línia tenint en compte la idiosincràsia del mercat espanyol va aprofundir Jordi Pascual, director de comerç electrònic de Banc Sabadell. “Malgrat que la targeta de crèdit o de dèbit és l’opció preferida en el 70% dels casos, al nostre país encara segueixen funcionant sistemes de pagament com el contra reembossament o la transferència”, va explicar, “per la qual cosa sempre cal informar-se’n i considerar solucions de pagament específiques segons el que és habitual a cada mercat”. En aquest àmbit, les eines per lluitar contra el frau va ser una altra qüestió en la qual Pascual va ser bastant emfàtic –gestionar llistes de contactes confiables i refutables, velocity checks, fraud scanning…– ja que, tal i com va detallar, “la gestió del pagaments incideix directament en l’èxit o fracàs d’un negoci d’e-commerce”.\nLa sessió “Reptes i oportunitats per a l’e-commerce” és una iniciativa del Postgrau en e-commerce (http://www.il3.ub.edu/es/postgrado/postgrado-e-commerce.html) que l’IL3-UB ha dissenyat juntament amb Rakuten, Correos i Banc Sabadell. El programa ofereix un punt de trobada al sector per aprofundir, analitzar i posar en pràctica les darreres tendències i recursos pel que fa a la comercialització en el canal digital. L’equip docent està format per experts i professionals de les unitats de desenvolupament estratègic d’aquestes tres companyies, que profunditzen en qüestions com els models de negoci en comerç electrònic, indicadors de rendiment, estratègies de preus, e-payment, màrqueting en línia o logística, entre altres temàtiques.


El procés d'obertura d'una farmàcia és força complex, ja que l'envolten una sèrie de conceptes que no es necessiten en altres negocis. Per això és natural sentir una mica de vertigen quan es comença a planificar aquest projecte. En Afinpa volem ajudar-te tot el possible, de manera que t'acompanyem durant el procés des del primer moment fins que el teu somni es veu complert per fi. Aquí et resumim com muntar una farmàcia amb èxit.\nAbans de començar a plantejar-se el disseny de la farmàcia i tot el que l'envolta, és fonamental fer una anàlisi. Un que determini factors com la ubicació adequada, quines són les característiques que té la zona i la manera de desenvolupar un pla estratègic que resulti rendible. Un cop determinades les oportunitats, així com el grau de competència que hi ha, es desenvolupa el full de ruta per a la posada en marxa. Quines són les accions a realitzar, els terminis i el cost que es pot assumir perquè tot vagi bé.\nAmb les línies generals sobre de la taula arriba el moment d'abordar quins són els reptes més evidents. El perfil de la població, per exemple, ha de determinar quins productes són els que es vendran més sovint, així com quins funcionaran millor a l'hora d'equipar el mobiliari de farmàcia. No és igual obrir una farmàcia en una zona nova, amb famílies joves, que en un barri en el qual la població que està en la tercera edat és la que ocupa la major part.\nUn altre element important és el sistema de treball que es pensa utilitzar. Avui és habitual l'ús de sistemes d'automatització i robots de farmàcia per agilitzar el procés i optimitzar els recursos. Encara que això no vol dir que calgui implementar de forma obligatòria, ja que tot dependrà en bona mesura tant del pressupost com de les característiques amb les que compte el local en el qual hi ha la farmàcia.\nAquest és un altre aspecte fonamental, ja que una part important de l'èxit del negoci dependrà no només de la ubicació d'aquest. També del tipus de local en el qual es munti. Per això en els plans ha d'entrar trobar un bon local per a la farmàcia. Que s'adapti tant a les condicions que volem gaudir com a la normativa vigent, que regula com han de ser aquests establiments.\nUna vegada ordenades totes les idees i complert l'objectiu de comprar una farmàcia, arriba el moment de posar-se mans a l'obra. Depenent de si es tracta d'una nova obertura, una reforma o un traspàs, el procés portarà més o menys temps, però el seu objectiu ha de ser sempre el mateix. Aconseguir que la farmàcia funcioni i presti servei a la vegada que és rendible. En Afinpa t'orientem al llarg de tot el procés. Des el que cal per comprar la llicència fins als proveïdors, t'assessorem de manera integral.


Rutes pels cims del Països Catalans: PIC DE CAMBRE D'ASE (2.711 m.)\nPIC DE CAMBRE D'ASE (2.711 m.)\nCIM: Pic de Cambre d'Ase (2.711 m.)\nCORMARCA: Cerdanya / Conflent\nHORARI: 4h. 15 min. (2h 45min. +`1h 30 min.)\nDESNIVELL: 1.160 m. (acumulat)\nHom comunica que, degut a que cada dia hi ha més gent moltonejada, més lletrats aprofitats i les lleis interpretades com penells, per seguir aquesta ressenya és obligatori dur un mòbil, saber-lo fer anar i saber trucar al telèfon d’emergències 112. També és obligatori dur un mapa que sigui de la regió i una brúixola que sigui per orientar-se a la muntanya. És indispensable saber interpretar i fer anar aquests aparells, al igual que s’ha d’entendre i conèixer les tècniques d’anar per la muntanya. Aquesta ressenya pas té manteniment.\nAquest cim està situat en una llarga carena que, en direcció nord, es despenja del llom fronterer entre la Cerdanya i el Ripollès pel cim de la Torre d’Eina. Endinsat cap a la plana i solitari, sembla que hagi estat dipositat damunt de la planura que separa la Cerdanya del Conflent. De fet la divisòria passa pel cim. Aquesta situació fan del cim un mirador privilegiat sobre les esmentades comarques i d’altres veïnes.\nEl pic es troba al mig d’un cercle glacial molt reduït que hi ha a la cara nord i queda tancat per dos lloms que baixant per llevant i ponent del cim, en direcció nord, moren a la plana, on si troba una estació d’esquí. Aquest cercle de la cara nord, amb forts espadats, presenta moltes dificultats per ascendir-hi, però fent-ho per qualsevol dels dos lloms, la excursió esdevé molt senzilla i fàcil. És més el de la banda de ponent, en la part baixa, està ocupat per les pistes de l’estació d’esquí de Sant Pere dels Forcats i per on pujarem.\nACCÉS PER CARRETERA.Amb automòbil ens hem de dirigir a Puigcerdà. Travessarem la Guingueta, on hi ha una rotonda que fa de cruïlla. A l’esquerra cap a Puigmorens i Andorra. Nosaltres seguirem cap a la dreta que porta direcció a Mont Lluís i Perpinyà. Deixem enrera els pobles de Ix, més endavant Sallagosa i arribem al Coll de la Perxa, on deixarem dues carreteres a dreta i esquerra del coll.\nSeguim cap a Perpinyà i uns metres més endavant del coll, abandonem aquesta carretera, per tal de desviar-nos, a la dreta i en baixada, per un altre carretera que du als pobles de la Cabanassa i a Sant Pere dels Forcats. Passat els pobles, seguim fins l’estació d’esquí i aparquem a tocar del nucli central de l’estació, en un ampla replà, a uns 50 metres abans d’un telesella desembraga-ble.\nLa excursió munta per la pista principal d’esquí. En arribar a una explanada, decantem a la dreta per agafar-ne un altre que ja puja pel llom de ponent de la muntanya. Passem un nou tele i quan s’acaben les pistes d’esquí, seguim per llom voltant la muntanya fins el cim.\nLes referències més importants i horaris aproximats, sense comptar les aturades, són:\n0 minuts: Aparcament. (1.590 m.) Sortim en direcció sud per la pista d’esquí. De fet hi ha dues pistes, però les dues porten al mateix lloc. Una que és una dreta pala que després gira a la dreta i l’altre un camí que surt cap a la dreta i després gira a l’esquerra. Seguim aquesta pista, la principal, envoltats de bosc de trèmols, arbre blanc, moixeres i pi negre. També ens acompanyen uns pals que, a l’hivern, llencen neu artificial.\n40 minuts: Trencant. (1.940 m). Arribem a un gran pla, on s’acaba el tele desembragable i a més fa de distribució de pistes. De fet, un pel abans d’arribar-hi, decantem cap a la dreta deixant la pista principal que marxa de front i agafant una pista lateral que du, en 50 metres, al començament d’un telearrossegador. Ara hem de seguir, entre bosc i direcció sud, el tall entre bosc que marca la línia recta d’aquest arrossegador. Seguim els pilons del tele, ara per la dreta i algun cop per l’esquerra. A la part superior el pendent és fort i dur.\n1 hora i 15 minuts: Final del Telearrossegador. (2.210 m.) En arribar-hi, sortim cap a la dreta, on hi ha un altre pista d’esquí que remuntarem en no gaire pendent, voltats en el marges per pi negre i neret. A l’estiu, anem trepitjant herba de prat. Passem unes tanques de fusta protectores del vent per tal de que no se’n dugui la neu i de seguit arribem al final d’aquesta pista, on un nou telearrossegador ens arriba per la nostre dreta.\n1 hora i 45 minuts: Final d’un nou Telearrossegador. (2.420 m.) Aquí s’acaben les pistes i nosaltres seguim, direcció sud, per un ampli llom, ara amb més pedres que abans, en forta pujada i sense camí. Hem d’anar cap a una fita de pedrers molt marcada i que conté un pal de ferro. Sembla que estigui situada a dalt de la carena. Una referència més del camí, és que a la nostre esquerra hi ha una carena amb grans fites que arriben al metre d’alçada.\n2 hores i 05 minuts: Fita de pedres (2.540 m) Arribem a aquesta característica fita. Aquí el llom s’estreny i esdevé carena. Comencem a trobar camí i la direcció pren rumb sud-est. Seguim per aquesta carena, en suau pujada, fins un primer bony, on hi ha una creu.\n2 hores 30 minuts: Creu. (2.700 m) Estem en un avantcim on llueix aquesta creu. Seguim la carena, ara planera, en direcció llevant, cap al cim.\n2 hores i 45 minuts: Pic de Cambre d’Asa (2.711 m.) Cim ampli i pedregós. Bones vistes en totes direccions.\nLa baixada la podem fer pel mateix camí o bé seguint la carena, planers, cap a llevant, per anar a cercar, per camí fressat, un altre cim de 2.708 metres, on hi arribarem en 10 minuts. Aquest cim es ampli, arrodonit i farcit d’herba. Ara caldrà baixar cap a l’esquerra per una gran tartera, sense camí, però sense deixar unes petites fites que ens guiaran per passar pel millor indret. Més avall entrarem al bosc, on ja trobarem camí fressat i anirem, seguint-lo, direcció nord, fins a l’estació d’esquí. Compte abans d’entrar al bosc, doncs la tartera du a una vall paral·lela a la nostre i nosaltres en arribar als primers arbres, hem de decantar fort cap a l’esquerra sense deixar les fites.\nFarem 2 hores i 45 minuts de pujada i 1 hora 1/2 de baixada si ho fem pel camí de pujada i 1 hora ¾ si donem el vol pel llom dret del cim.\nDESNIVELLEl desnivell total acumulat de l’excursió és de 1.160 metres de pujada i 1.160 de baixada. Si fem la volta pel cim de la dreta el desnivell serà de 1.190 m.\nA peu, aquesta ruta es pot fer des de finals de primavera fins a Novembre, quan el terreny no està pas cobert per la neu. A l’hivern a banda de la neu, molt abundosa, per fer l’excursió cal travessar les pistes d’esquí. El cim és aconsellable amb esquís, encara que és fàcil trobar gel a la cresta. Recomanem fer l'excursió els mesos de Juny, Juliol i a partir d’octubre, doncs la calor no és especialment angoixant.\nInteressant és la morfologia de la cara nord del cim, així com la vegetació que hi podem trobar en primavera. En quan a vistes, al nord tenim la serralada fronterera de Catalunya amb l’Ariege i podem distingir, entre altres el Carlit o el Puig Peric. També es veuen les estacions d’esquí de Les Angles i Font-Romeu. A Llevant hi ha serralades com la de Madrès o el Canigó, mentre que al sud veurem tots els cims que limiten la Cerdanya i el Conflent amb el Ripollès.\nA ponent distingirem fàcilment el Pedraforca, el Cadí, tota la plana Ceretana i de l’Alt Urgell i altres cims com la Tossa Plana, la Carabassa o el Puigpedrós.\nEl clima en aquest indret és mediterrani pirinenc oriental. Al hivern la neu és abundosa i les gelades sovintegen des del mes de Setembre o Octubre, fins ben entrada la primavera. La neu aguanta fins a mitjans de Maig i a l’enclotada paret nord pot aguantar fins a primers de juliol. Terreny de fort vent, el torb, a gaire bé tota època de l’any. A l’estiu hi ha fortes calors barrejades en dies rúfols, amb boires, tempestes o tronades que creixen sobtadament.\nLa vegetació presenta un estatge subalpí a les parts baixes i alpí a les altes, amb alguna influència atlàntica. Fins els 1800 metres d’alçada hi trobem bosc de trèmol, moixeres i arbre blanc, més amunt pi negre barrejat amb pastures i matolls.\nEQUIPAMENTMotxilla, barret, ulleres, crema solar i roba d’abric. Cal dur roba protectora del vent. L'excursió, un cop s’enretira la neu, es pot fer perfectament en botes de tresc. Recomanem dur una màquina de retratar, uns llargavistes i sobretot aigua.\nBarcelona 10 d’octubre de 2002\nPublicat per Cimas de Papel a 8:29:00\nEtiquetes de comentaris: 3.CATALUNYA, 4.CATALUNYA NORD, CERDANYA, CONFLENT, GIRONA


Ajuntament de Benicarló: Bones pràctiques ambientals\nAgenda 21 Local i Participació Ciutadana\nEn aquesta secció podreu trobar una sèrie de pràctiques domèstiques senzilles i de fàcil aplicació en la nostra rutina diària que ens ajudaran a respectar el medi ambient, disminuint el consum de recursos naturals i l'emissió d'agents contaminants al nostre entorn.\nTancar bé les aixetes contribueix de forma important a l'estalvi d'aigua. Una gota per segon es converteix en 30 litres/dia (aproximadament el 10% del consum mig diari).\nAl voltant del 75% de l'aigua emprada en la casa s'utilitza en la cambra de bany. Utilitzar la dutxa amb preferència al bany redueix el consum.\nPodem reduir el volum d'aigua utilitzat en les cisternes del WC, mantenint l'eficàcia de l'acció netejadora. La forma més senzilla és la introducció d'ampolles plenes d'aigua (o millor d'arena) o baixant la boia. Altra solució consisteix a substituir les cisternes per unes altres de menor capacitat.\nLa instal·lació de atomizadores i/o difusores d'aigua per a les aixetes assegura un nivell d'aigua eficaç per a la neteja, però amb menor aporte de cabal.\nSi s'ha pensat a canviar les aixetes, es triaran aixetes monomando dissenyats per a regular millor la temperatura de l'aigua que estalvien un 50% del consum i no degoten.\nPer a ser net no fa falta ser derrochador. No s'utilitzarà el WC com escombriaire, s'evitarà llençar de la cadena innecessàriament i no es deixarà córrer l'aigua durant el raspallat de dents i l'afaitat, evitant l'excessiu consum d'aigua. Mesures tan senzilles com aquestes permeten estalviar aigua.\nQuan hem d’ utilitzar la rentadora i el rentaplats a la meitat de la seua capacitat consumim major quantitat d'aigua, d'energia elèctrica i de detergents que contaminen les aigües. A més, ja existeixen en el mercat llavadores i rentavaixelles que permeten seleccionar programes d'estalvi en els seus rentats.\nA la cuina, podem netejar les verdures i les hortalisses, així com altres aliments en gibrells d'aigua. No les netegeu deixant córrer l'aigua A més, pot reutilitzar l'aigua emprada en la cocció de verdures per a regar les seues plantes.\nNo hem de rentar els plats sota l'aixeta, sinó omplint la pila. D'aquesta manera s'utilitzen menys de 20 litres d'aigua i estalviem quasi 80 litres cada vegada que es renten els plats deixant l'aixeta tancada.\nQuan vam rentar el cotxe amb mànega consumim 10 vegades més aigua que si ho fem amb un poal de 50 litres i una baieta.\nQuan es llancen pel desguàs restes de pintures, vernissos, dissolvent o olis es dificulta la depuració de les aigües. Si aqueixos abocaments van a una llera es forma una pel·lícula en l'aigua que impedeix l'intercanvi de gasos, asfixiant la vida que hi ha en ella.\nAl jardí, procurarem aplicar tècniques de reg per degoteig i microaspersió, que consumeixen menor quantitat d'aigua que el tradicional reg amb mànega.\nEl reg en hores de baixa insolació redueix les pèrdues per evaporació.\nSegregació dels residus\nDipositar les piles botó en contenidors específics contribueix de forma eficaç a reduir la contaminació. Una pila botó pot arribar a contaminar 500.000 litres d'aigua.\nPodem separar el cartó i el paper (revistes, periòdics, correu publicitari, cartons, embolcalls de paper i de cartó) de la resta de les escombraries i dipositar-les en el contenidor més proper destinat a tal fi, per a facilitar el seu ús en la fabricació de paper reciclat. D'aquesta manera, evitarem talar més arbres dels necessaris.\nSeparar les ampolles de vidre de la resta de les escombraries i dipositar-les en el contenidor més proper dedicat a tal fi, afavoreix el reciclat del vidre.\nNo hem de llençar a les escombraries o en el WC els medicaments caducats, sinó dur-los a la farmàcia més pròxima on es faran càrrec d'ells.\nCol·laborar amb els sistemes de recollida d'escombraries implantats en cada municipi contribueix de forma eficaç a millorar la gestió dels residus i objectes usats que, d'aquesta manera, són correctament tractats.\nDestinar els enderrocs de les obres de casa a escombreras degudament autoritzades i no abocar-los en qualsevol terreny.\nUna forma de minimitzar els residus és reduir la compra de productes d'usar i llençar. No abusar dels plats, gots i coberts d'un sol ús, ja que contribueixen a un augment desmesurat de les escombraries generades.\nAllargar el cicle de vida dels productes. Els llençols i tovalloles velles es poden emprar com draps per a la neteja, la roba usada podem dipositar-la en una ONG (Organització No Governamental). En definitiva, no hem de llençar tot allò que pot tenir utilitat per a algú (joguets, roba usada, mobles vells, ferralla). Els portarem al Punt Net municipal.\nEn la cuina, guardar els aliments en carmanyoles, ja que així es redueix el consum de paper d'alumini i de plàstic per a embolicar, que es convertiran en residus.\nFer la compra amb carrito o cistella propis, ja que cada borsa de plàstic que vam usar augmenta la quantitat d'escombraries generades. Podem reutilitzar les borses que proporcionen els comerços, per exemple, com borses d'escombraries.\nLes bombetes de baix consum permeten un estalvi d'energia elèctrica de fins a un 80%. La seua utilització contribueix de forma efectiva a l'estalvi energètic.\nApagar les llums de les sales i habitacions quan no s'utilitzen o quan s'ix d'elles, contribueix a reduir el consum d'energia\nNo és recomanable apagar els tubs fluorescents on anem a encendre'ls en menys de cinc minuts, doncs el major consum d'energia es produeix en l'encés.\nLa pols resta molta efectivitat a la il·luminació. Hem de mantenir netes les bombetes i tubs fluorescents i emprar llums i apliques translúcids en comptes d'opacs, d'aquesta manera augmentarem l'efectivitat de la il·luminació artificial.\nEls colors clars en les parets redueixen la necessitat d'il·luminació artificial.\nA l'introduir aliments calents en el frigorífic aquest treballa més per a mantenir la mateixa temperatura en el seu interior, augmentant el consum d'energia elèctrica.\nNo hem de tenir el televisor encés quan no se li para esment . A més, mantenir un equip de música, el televisor o el vídeo en posició de stand-by consumeix de l'ordre de 1’5 watts diaris.\nNo utilitzarem ni el llavaplats ni la llavadora a la meitat de la seua capacitat, ja que consumeix el doble de l'energia necessària. AL rentar amb aigua calenta, el consum elèctric de les llavadores es dispara, és preferible rentar amb aigua freda.\nSi es pot regular la temperatura del calentador, la col·locarem com a màxim a 60 graus, doncs més temperatura suposa la necessitat de barrejar amb aigua freda. Cada grau que es baixe en el termostato suposa un estalvi important d'electricitat.\nLes cuines, calefaccions i els calentadores de gas gasten menys que els elèctrics.\nAïllar amb cristalls dobles impedeix que la calefacció o la refrigeració perden efecte.\nControl del termostato dels radiadors, de la calefacció i de la refrigeració. La temperatura ideal a l'hivern és de 20º durant el dia i de 18º durant la nit. L'abús de l'aire condicionat a l'estiu , a més de consumir molta energia, allibera gasos que provoquen la destrucció de la capa d'ozó.\nEn la cuina, tapar les cassoles per a no balafiar calor i energia. L'olla exprés és la millor opció, perquè estalvia temps i energia. No utilitzar cassons de grandària menor al del fogó on va a disposar-lo, ja que així perdem molta energia.\nSi es cuina amb placa elèctrica, hem d'apagar-la 10 minuts abans d'acabar de cuinar per a aprofitar la calor residual.\nSi es manté bé tancada la porta del forn quan es cuina i s'evita obrir nombroses vegades la porta de la nevera, aconseguirem disminuir la pèrdua d'energia.\nCaminar o emprar el transport públic (tren, metre, autobús...) sempre que siga possible. Una bona pràctica és compartir el vehicle amb amics o veïns que facen el mateix itinerari al treball, col·legi, universitat, la compra ..\nSi es condueix amb accelerons i frenades bruscs i a més de 90-100 km/hora es consumeix més combustible i s'emet major quantitat de gasos a l'atmosfera. La conducció respectuosa amb els senyals viaris, a més d'afavorir la seguretat vial, disminueix el consum de combustible.\nMantenir el cotxe en condicions òptimes i revisat suposa un estalvi de consum de combustible i una menor emissió de gasos a l'atmosfera Els filtres bruts de gasolina augmenten el consum de combustible.\nLa utilització de productes de neteja menys agressius per al medi ambient contribueix a la seua conservació.\nL'abús de productes químics en la neteja de la llar no assegura un millor resultat, i és una causa de contaminació.\nNo utilitzar paper de cuina o tovallons de paper per a qualsevol cosa. Emprar draps de tela per a netejar i assecar-se les mans o la vaixella.\nProcurar la compra de detergents sense fosfats. Els fosfats tenen conseqüències nocives en les lleres fluvials al produir un creixement excessiu d'algues, que impedeixen la vida a la resta de la fauna.\nNo abusar del detergent en la llavadora i en el rentavaixella, ni utilitzar aquests electrodomèstics a mitjan càrrega, això suposa duplicar els consums d'aigua, energia i detergent.\nProcurar que la roba es puga rentar a mà o a màquina, d'aquesta manera es reduiran els residus tòxics generats per la neteja en sec.\nFomentar i educar a la família en la compra de productes ecològics i de productes en envasos reciclables. Per a això, s'han de conèixer els símbols que acrediten que un producte és ecològic o que un envàs és reciclable i distingir el significat de cada etiqueta on s'indiquen les característiques ambientals del producte.\nLes Etiquetes Ecològiques s'atorguen a aquells productes que tenen una menor incidència sobre el medi ambient, ja que compleixen una sèrie de criteris ecològics definits prèviament per l'anàlisi del cicle de vida del producte.\nLlegir atentament les instruccions d'ús dels productes. En les etiquetes dels productes ha de constar tota la informació necessària per a una correcta utilització per part de l'usuari: Avisos sobre seguretat i medi ambient, com emmagatzemar el producte, dates de caducitat, etc.\nEvitar la compra de detergents amb fosfats o que continguen clor, doncs són substàncies altament contaminants.\nAl comprar piles, evitarem les quals continguen substàncies tòxiques, com plom o mercuri.\nQuan s'evita la compra de productes amb envasos superflus, es contribueix de forma eficaç a la protecció del medi ambient, ja que reduïm la generació d'un volum important de residus.\nEls productes envasats amb molts embolcalls accessoris no impliquen una major qualitat i augmenten el volum de residus. Teniu en compte en la compra que a menor quantitat d'envasos accessoris correspon menor quantitat de residus.\nLa utilització de carrets o cistelles de la compra evita l'ús de múltiples borses, que acabaran sent un residu.\nEncara que en determinats moments els productes d'un sol ús puguen ser de gran ajuda, al final acaben en el poal de les escombraries. La cultura de "usar i llençar" no afavoreix al medi ambient.\nUna bona pràctica és la compra de productes de neteja concentrats (suavitzants, abrillantadors). Els envasos són de menor grandària, d'aquesta manera, reduïm el volum de les nostres escombraries.\nEls recipients pulveritzadors que s'accionen a mà estrenyent un gallet són tan eficaços com els aerosols, en el seu procés de fabricació el consum d'energia és menor i a més es poden llançar a les escombraries amb menor risc.\nEls cercles de plàstic que uneixen les llandes de beguda es converteixen, en els abocadors, en paranys per a les aus, que queden atrapats arribant a morir asfixiats. Hauríem de trencar aquests cercles amb les tisores abans de llençar-los a les escombraries o dipositar-los en contenidors específics per a la seua recollida i posterior reciclat.


Col·leccions – Blog de Kamencesc\nJa fa un parell d’anys que em va picar recuperar tot el tema de jocs dels 80 i 90 que havia jugar i els que no havia pogut tenir. Un cop passat aquest temps he anat fent una petita col·lecció de consoles i jocs que m’agradaria catalogar, en tot cas, una bona manera de començar és per aquí, fotos i llistes de jocs.\nAlguns jocs no sé ni quins són, alguns de japoneses de pachinko o de mahjong que n’hi ha 50.000 que s’assemblen però que no són iguals!\nAixí per sobre vaig comprant per uns 20 sistemes aproximadament, sense separar PAL, NTSC-J i NTSC-U. D’algunes consoles tinc amb prou feines 2 o 3 jocs mentre que d’altres en tinc més de 100, alguns amb caixa, altres complets, etc.\nMica en mica aniré fotografiant el que tinc de la col·lecció i ho aniré afegint a les categories que aniré creant.\nTambé afegirem altres coses com DVDs, CDs o Bluerays, també manga i possiblement comenci a mirar tot el tema comic book americà editat a espanya els 80 i 90 que tinc per casa la meva mare i els meus avis. Falten bosses protectores i tot això per guardar-los bé.\nCom acostumo dir al final dels mails de la feina, “restem a l’espera”.


Manel Esteller i la clau de la metàstasi en el càncer de mama - Recerca per la independència - ANC\nRecollides gairebé 800 enquestes sobre la recerca i el procés d’independència\nPer tal de conèixer els dubtes i les pors que pot generar el procés cap a la independència en el col·lectiu de persones que treballem en el món de la recerca, i per recollir idees sobre com pensem que hauria de ser la política científica en el nou estat, la nostra sectorial va preparar una enquesta que vàrem difondre per correu electrònic i també mitjançant aquest blog. L’enquesta estava estructurada en quatre blocs: A: perfil de l’enquestat; B: sobre la conveniència d’un estat propi (possibles avantatges de l’ estat propi per a la recerca que es fa a Catalunya); C: sobre el finançament de la recerca; i D: sobre les estructures i criteris per fer recerca a Catalunya.\nLa resposta dels nostres simpatitzants ha estat molt bona, hem recollit 782 enquestes de persones d’edats i àmbits molt diversos. Un cop finalitzada la fase de recollida, comencem l’anàlisi dels resultats, que pensem que seran prou significatius tenint en compte l’alt nombre d’enquestes de que disposem. Us en mantindrem informats en aquest mateix blog. Gràcies a tots els que heu contestat l’enquesta!\nEl cas CIBER i la re-centralització com a paradigma de “l’eficiència” en la gestió de la recerca (això sí, a Madrid)\nEl programa CIBER (Centros de Investigación Biomédica en Red) fou promogut l’any 2008 com a nou programa de promoció de la recerca biomèdica per part del govern espanyol del moment, a iniciativa de l’Instituto de Salud Carlos III, en un bon moment pressupostari. Fou una iniciativa d’inici prometedora: mitjançant una avaluació internacional s’identificaren els grups de recerca més competitius en 9 àrees temàtiques clau de salut i se’ls organitzà en consorcis. L’avaluació internacional independent, l’intent de generar una organització nova, àgil i no burocràtica en xarxa, i un finançament substancial subjecte a avaluacions periòdiques el feren un projecte prometedor, estimulant i amb aires de modernitat. Cada CIBER s’establí amb entitat jurídica pròpia i, amb criteris del tipus “café para todos”, es repartiren entre les comunitats autònomes les direccions i les seus socials d’aquests CIBER (vegeu gràfic adjunt). El volum d’ingressos per a recerca generat per el programa ha estat molt substancial, i s’ha mogut en l’ordre d’uns 30 milions d’euros anuals, que cada CIBER ha anat gestionant autònomament, amb supervisió de l’Instituto de Salud Carlos III i avaluacions periòdiques.\nPerò, ai las!, des de 2014 això s’ha acabat. El govern espanyol i l’Institut Carlos III han decretat la centralització total de la gestió de tot el programa CIBER, amb la dissolució de les oficines de gestió individualitzades repartides en el territori de l’Estat; l’entitat jurídica de cada CIBER ha estat anul·lada. Els motius al·legats? : “racionalitzar la gestió,…”, ..seriosament,… no és una broma per molt que ho sembli: per al govern espanyol una gestió centralitzada és sinònim d’eficiència! Deuen pensar que segles d’història ho avalen!. És especialment cínic l’argument de que la centralització dels recursos CIBER evita “duplicitats” (sona l’argument?). El propi govern i Instituto de Salud Carlos III varen anar incorporant incessantment des del 2008 totes les inèrcies administratives característiques de l’Estat espanyol, decret rere decret, normativa rere normativa: progressiva normativització burocràtica de la gestió dels CIBER, assimilació dels consorcis CIBER als ens administratius de l’administració central, acumulació de requeriments normatius,…i aleshores el 2013 el propi govern argumenta coses com que “no pot ser mantenir 9 advocats de l’estat per a 9 CIBERs”…quan son ells mateixos que van generar la normativa que els feia necessaris…\nEn conclusió, tot seguit podeu resoldre l’endevinalla: si tots els 30 milions anuals del CIBER s’han de ingressar en un compte únic, amb una adreça fiscal única, centre de compres única (i les seves derivacions fiscals per a la Comunitat autònoma); si cal acomiadar, com s’ha fet, desenes de personal administratiu a les diferents seus dels CIBER existents al territori estatal i contractar nou personal a un únic lloc centralitzat, on creieu que s’ha fet això? a Saragossa, on hi havia la seu del CIBER de biomaterials? A Valencia, on hi havia la seu del CIBER de malalties rares, a Santiago de Compostela, on hi havia la seu del CIBER d’obesitat? , o potser a Barcelona, ja que a Catalunya hi ha quasi el 40% del total de grups CIBER estatals? ……doncs no…ho heu endevinat: és a Madrid, el centre de l’eficiència de la gestió!\nPer acabar, algunes dades: efectivament a Catalunya es troba prop d’un quaranta per cent del total de grups CIBER de l’Estat, seguit per Madrid que n’agrupa poc menys d’un 25% del total; son els resultats que originà l’avaluació internacional en crear-se els CIBER (vegeu el gràfic adjunt). O sigui que no se’ns acudeixi queixar-nos, al final la majoria dels recursos acaben venint a Catalunya… gràcies a l’avaluació internacional. Ara bé, mentre estiguem en aquest Estat, la gestió de la recerca biomèdica segueix un camí conegut: tots paguem els impostos, a Catalunya treballem com el que més i amb els millors indicadors,….i les decisions, la gestió i repercussió fiscal dels diners i els llocs de treball indirectes derivats són a Madrid, que ens dona i gestiona els diners per a que treballem a partir de les seves “eficients” decisions, i els indicadors econòmics i l’ingrés dels milions anuals de subvenció CIBER aniran a la Comunidad de Madrid. En fi, qualsevol dia ens diran: guaiteu com aquí a Madrid atraiem inversions, llocs de treball i establiment de seus d’empreses farmacèutiques…és per que no ens emboliquem en independències! I, de moment, ja es va acabant la remodelació d’un pavelló l’Instituto de Salud Carlos III per a anar encabint la nova oficina centralitzada…tot per anar estalviant.\nFonts d’informació: webs de l’Instituto de Salud Carlos III i dels consorcis CIBER


Tres mestres de Puig-reig escriuen el primer conte infantil de La Corrida | Aquí Berguedà\n17 gener 2019 13:51\nEditen el primer conte infantil de La Corrida de Puig-reig. L’han escrit la Gemma Mujal, l’Ester Puig i l’Andrea Martín; dues són mestres d’escola bressol i una, de primària. El llibre relata la història del Ton i la Tordilla, ambientada en la festa 100 anys enrere per tal que els nens detectin els canvis que ha experimentat en el darrer segle. El conte també compta amb les il·lustracions d’Ariadna Muixí.\nEl llibre s’adreça a nens de fins a 8 anys i és el resultat d’una idea que les tres mestres van tenir fa mesos, després d’assistir a un taller sobre contes infantils. “Ens vam adonar que els nens de Puig-reig no tenien cap conte sobre el poble que els emocionés. L’havíem de fer”, explica una de les escriptores. La trama comença amb el Ton, que ve de pagès i fa de banderer de la Corrida perquè l’any abans va guanyar la cursa i això, antigament, donava la possibilitat d’encapçalar la cercavila de l’any vinent.\nEl llibre es presentarà oficialment aquest dissabte, a mig cap de setmana de la Corrida: a les 12 del migdia als peus de la rotonda que l’any passat es va dedicar a la festa, al passeig Riera de la Sala. Allà es podran comprar els primers exemplars. També se’n podran adquirir a la parada de la Corrida. Acabada la festa, les dues llibreries de Puig-reig -la Llibreria Vella i la Llibreria Montserrat- en vendran exemplars.\nL’Ajuntament de Puig-reig ha rebut una subvenció de 3.100 euros per portar a terme l’edició del conte. Se n’han fet 600 exemplars, de 36 pàgines cadascun, i el total de la seva edició ha tingut un cost de 5.000 euros. Els 1.900 euros que no han entrat dins la subvenció els ha posat el propi consistori.\najuntament de puig-reig Conte La corrida


Dialoguem amb... - Servei Educatiu de l'Alt Empordà\nÍndex Actualitza't > \nDialoguem amb... Activitat anul·lada curs 2017-2018\nDialoguem amb... (el recull)\nFede Luque. Impressores 3D\nPonència: Impressores 3D\nPer respondre a la pregunta: Per què és important aquesta tecnologia en els centres educatius?\nPublicat a les 23 de febr. 2017, 1:34 per MONTSERRAT BARNADAS SANCHEZ\nEsc. Carme Guasch i Felipa Ojeda de l'EAP-AE\nPonència: Emprenedoria a primària.\nPer respondre a la pregunta: Què volem que comprenguin i entrenin?\nDocuments bàsics: Creativitat [+]; Acompliments [+]; Acompliments SEC [+] ; Projecte buit [+]\nPublicat a les 24 de gen. 2017, 9:44 per MONTSERRAT BARNADAS SANCHEZ\nProgrames d'intercanvi europeus\nPonència: Programes d'intercanvi europeus\nPer respondre a la pregunta: Què en sabem?, Què ens poden aportar?, Avantatges dels intercanvis europeus\nDocuments bàsics [+]\nPresentació INS OLIVAR GRAN [+] ; Presentació INS VILAFANT [+]\nPublicat a les 12 de gen. 2017, 4:46 per ANGEL AGUSTI ARELLANO\nPonència: Fotos i escola\nPer respondre a la pregunta: Quins són els criteris d'objectius pedagògics, edició, endreça, publicació i emmagatzematge?\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 3:45 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: El centre educatiu de dol\nPer respondre a la pregunta: Com fer un bon acompanyament al dol en el centre educatiu?\nPresentació del llibre: "El centre educatiu de dol"\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 3:39 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Un pas més enllà: Organització i metodologia per treballar les MATEMÀTIQUES de forma competencial\nPer respondre a la pregunta: Què vol dir ser competent en matemàtiques en les etapes obligatòries?\n- Fer créixer l'autonomia i la reflexió\n- Motivar per potenciar la perseverança i la participació\n- Fer possible l'aprenentatge profund, estructurat i connectat\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 3:33 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Aprenentatge basat en projectes\nPer respondre a la pregunta: Com es desenvolupa l'ABP en un centre docent?\n- Metodologia ABP col·laborativa\n- Les competències\n- Habilitats emprenedores\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 3:24 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Del camp a l'aula. Les plantes: un model d'adaptació\nPer respondre a la pregunta: Com s'adapten les plantes als canvis de condició?\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 3:17 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: La música a E. Infantil i exposició de contes verticals\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 3:12 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Competència comunicativa lingüística i àudiovisual\nPer respondre a la pregunta: Què ha de fer, saber, saber fer, ser, l’alumn@ competent en CCLAV?\nSaber comprendre i produir missatges verbals, no verbals i audiovisuals en diferents llengües i suports, de manera eficaç i ajustada a les diverses situacions comunicatives.\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 3:06 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Educació emocional. Una filosofia de vida\nPer respondre a la pregunta: Com incorporar l'educació emocional al centre educatiu?\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 2:58 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Competència científica\nPer respondre a la pregunta: Què comporta ajudar a desenvolupar-la?\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 2:49 per SE CRP de l'Alt Empordà\nM. Reyes Carretero\nPonència: Avaluar competències i avaluar de manera competencial.\nPer respondre a la pregunta: quin paper té l'avaluació en l'adquisició de les competències bàsiques?\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 1:54 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: 62.000 versus 1.500.000, com es compten els manifestants?\nConferència en el marc de la jornada JUGAMAT\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 1:41 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Escriure per romandre\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 1:29 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Treball en equip i cooperació a l'aula\nPer respondre a la pregunta: Com treball col·laborativament a l'aula?\nAplicacions puntuals de les tècniques cooperatives\nUnitat didàctica utilitzada de forma cooperativa en una àrea\nL’escola utilitza la cooperació com a sistema metodològic\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 1:12 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Comencem amb la robòtica\nPer respondre a la pregunta: És factible treballar la robòtica al centre?\nPublicat a les 9 de gen. 2017, 0:50 per SE CRP de l'Alt Empordà\nFede Luque i Carmina Luque\nPonència: Programació i robòtica educativa\nObjectius de la robòtica i programació educativa:\nLa robòtica és una expressió pràctica de la programació.\nDesenvolupament del pensament abstracte i algorítmic.\nInclou totes les àrees de coneixement.\nFomenta la creativitat i la solució de problemes.\nPublicat a les 22 de des. 2016, 3:23 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Aprendre a partir dels objectes\nPer respondre a la pregunta: Com podem treballar el patrimoni als centres docents?\nPublicat a les 22 de des. 2016, 3:14 per SE CRP de l'Alt Empordà\nIsabel Almécija / Glòria Zaragoza\nPonència: Níger: una altra mirada\nPer respondre a la pregunta: parlem de cooperació a l'escola?\nPublicat a les 22 de des. 2016, 3:09 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: Energía verde para un planeta azul\nPer respondre a la pregunta.\nPublicat a les 22 de des. 2016, 2:55 per SE CRP de l'Alt Empordà\nGemma Simon / Marta Simó\nPonència: Educació i Memòria\nPublicat a les 19 de des. 2016, 8:07 per SE CRP de l'Alt Empordà\nComissió Verda de l'Escola Joan Reglà de Bàscara\nPonència: L'hort escolar\nPer respondre a la pregunta. Per què l'hort escolar?\nExposició de com s'organitza l'activitat en el centre.\nPublicat a les 19 de des. 2016, 8:05 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPonència: El dia que vam decidir ser escriptors.\nLliurament dels Premis de la III Edició de narrativa periodística\nExplicaré com m’ho manegava jo, a la vostra edat, amb la meva inquietud d’escriptora, perquè tots els autors que ara som grans hem estat primer nois i noies de sisè com vosaltres, amb ànsies d’explicar històries.\nPublicat a les 19 de des. 2016, 7:59 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJoaquim Llop i Ribalta, responsable de producció hidroelèctrica d'Endesa\nPonència: Aigua, energia i societat\nPer respondre a la pregunta. L'aigua és un bé escàs?\nPublicat a les 19 de des. 2016, 7:55 per SE CRP de l'Alt Empordà\nMeius Ferrés, Social Media Manager de la UdG\nPonència: L'impacte de la revolució digital en l'ensenyament-aprenentatge\nPer respondre a la pregunta. És diferent ensenyar avui als nadius digitals?\nPublicat a les 19 de des. 2016, 7:00 per SE CRP de l'Alt Empordà\nIrene Palol, mestra de l'escola el Rodonell de Corçà\nPonència: Com es treballa la mort i el dol a l'escola\nPer respondre a la pregunta. S'ha de tractar el dol a l'escola?\nDocument: Treballem la mort i el dol a l'escola\nPublicat a les 19 de des. 2016, 6:51 per SE CRP de l'Alt Empordà\nEva Formiga, mestra de l'escola Salvador Dalí, formadora de l'ICE UdG\nPonència: La lectura lúdica de la imatge. Com treballar l'art a l'escola.\nPer respondre a la pregunta. Podem aprendre a mirar?\nPublicat a les 19 de des. 2016, 6:48 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJosep M. Dacosta , biòleg i naturalista\nPonència: L'aigua, natural i didàctica\nPer respondre a la pregunta. Què podem aprendre de l'aigua?\nPublicat a les 19 de des. 2016, 3:50 per SE CRP de l'Alt Empordà\nRoser Julià (Directora de la biblioteca Bordas i Estragués de Castelló d'Empúries)\nPonència: Criteris a l'hora de triar o comprar un llibre\nPer respondre a la pregunta. Quins criteris hem de seguir per triar un llibre?\nUna de les qüestions que més dubtes pot causar a un docent, a un bibliotecari.... és la selecció de la lectura adequada per a cada lector i també per a cada moment lector i per a cada context i objectiu.\nPublicat a les 19 de des. 2016, 3:21 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPaqui Caballero i Carol Fernández (Escola Gonçal Comellas - Avinyonet de Puigventós)\nPonència: Educació Emocional (una experiència d'escola)\nPer respondre a la pregunta. Com hem treballat l'educació emocional a l'escola?\nPublicat a les 19 de des. 2016, 3:16 per SE CRP de l'Alt Empordà\nFrancesc Cruañes (Periodista)\nPonència: El maldecap de l'articulista\nPublicat a les 19 de des. 2016, 3:11 per SE CRP de l'Alt Empordà\nXavier Muñoz (Escola Sant Pau), René Alonso i Emili Colls (Club d'escacs Figueres)\nPonència: Aplicacions didàctiques dels escacs\nPer respondre a la pregunta. Quin profit en podem treure dels escacs a l'escola?\nL'escola del s. XXI ha de fomentar la creativitat dels nens: una partida d'escacs és una creació única, i més que la victòria, el que dóna satisfacció és la seva plasticitat.\nPublicat a les 19 de des. 2016, 2:56 per SE CRP de l'Alt Empordà\nMa Teresa Abellán (ICE UB - Ed. Barcanova)\nPonència: Educació emocional\nPer respondre a la pregunta. Com treballar l'educació emocional a l'escola?\nUn procés educatiu, continu i permanent, que pretén potenciar potenciar el desenvolupament desenvolupament emocional emocional com a complement indispensable del desenvolupament cognitiu, constituint tots dos els elements essencials del desenvolupament integral de la personalitat. Per això es proposa el desenvolupament de coneixements i habilitats sobre les emocions amb l’objectiu de capacitar a l’individu per afrontar millor els reptes que es plantegen a la vida quotidiana. (Rafael Bisquerra)\nPublicat a les 19 de des. 2016, 2:50 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJosep Maria Dacosta (DAAM Girona)\nPonència: El litoral de l'Empordà, lloc excepcional per a l'aprenentatge de la biologia\nPer respondre a la pregunta. Com treballar els recursos del litoral Altempordanès?\n(Adjunt: Guió d activitats de ciències naturals al litoral de l Alt Empordà)\nPublicat a les 19 de des. 2016, 2:40 per SE CRP de l'Alt Empordà\nConcepció Matabosch. (Figueres)\nPonència: Adornem les celebracions\nPer respondre a la pregunta. Com treballar les celebracions a través de les manualitats?\nPublicat a les 19 de des. 2016, 1:50 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPilar Arnaiz, Ma Rosa Farrés i Jaume Canyet. (ELIC SEAE)\nPonència: El procés lector\nPer respondre a la pregunta. Saben llegir els nostres alumnes?\n(Adjunt: Les estratègies lectores)\nEn el moment de l’aprenentatge, cal que les diferents accions que fa el lector expert d’una forma més o menys inconscient i automàtica, les porti a terme d’una manera explícita per ensenyar l’alumnat i que li serveixin de model.\n- D’aquesta manera ajuda l’alumne perquè les pugui aplicar, primer amb tot el grup i de manera més o menys pautada. Després passant a reflexionar-hi amb l’ajuda de l’adult. I, finalment, realitzant-les de forma autònoma.\nPublicat a les 19 de des. 2016, 1:48 per SE CRP de l'Alt Empordà\nMaria Crehuet. (Ordis)\nPonència: Què és l'energia?\nPer respondre a la pregunta. Poden ser els centres més sostenibles?\nPublicat a les 19 de des. 2016, 1:40 per SE CRP de l'Alt Empordà\nMa Rosa Moret. (El Far de L'Empordà)\nPonència: La vida als masos\nPer respondre a la pregunta. Com treballar per projectes?\nL'experiència que l'escola del Far d'Empordà es va proposar, era desplegar un projecte lligat a l'entorn més immediat de l'escola i fer-hi prendre part activa a tota la comunitat educativa de manera que l'experiència no només resultés efectiva per alumnes i mestres implicats en el desenvolupament de les activitats, sinó que també traspués a tots els estaments del poble.\nPublicat a les 19 de des. 2016, 0:53 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJosep Duran i Carpintero. (Professor titular de la UdG)\nPonència: Reacciona... Explota!\nEl científic a l'abast. Setmana de la Ciència. En col·laboració amb Canal Nord\nPublicat a les 19 de des. 2016, 0:44 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJosep Lluís Tejeda i Anna Maria Fabregas. (INS Illa de Rodes - Roses)\nPonència: Rosespèdia. Com fer recerca a l'ESO\nPer respondre a la pregunta. Per a què serveix la Rosespèdia?\nLa Rosespèdia forma part del projecte de senyalització del patrimoni cultural de Roses.\nBusca anar més enllà de la simple localització i denominació dels elements del catàleg del patrimoni, incorporant-hi tots els elements que ajudin a construir la identitat col·lectiva dels rosincs i posant-los a l'abast eines que permetin la participació de tothom, residents i visitants, en la construcció d'aquesta identitat comú.\nPublicat a les 19 de des. 2016, 0:41 per SE CRP de l'Alt Empordà\nMontserrat Barnadas. (CRP) Servei educatiu de l'Alt Empordà\nPonència: Recursos pedagògics sobre Educació emocional i resolució de conflictes\nPer respondre a la pregunta. De quins recursos disposem per treballar l'educació emocional i la resolució de conflictes?\nPodem compartir quins llibres, dvd, webs i experiències educatives hi ha per treballar aquest tema. Veurem què hi ha darrere d’alguns contes seleccionats. Veurem quines lectures són les adequades a cada situació. Exposició comentada de diferents recursos pedagògics per treballar la intel·ligència emocional, l’adquisició d'habilitats socials i resolució de conflictes. Recordem que les competències són coneixements, capacitats, habilitats i actituds personals que formen part del procés d’ensenyament-aprenentatge i que pretén el desenvolupament i la formació integral dels infants que els capacita per afrontar els reptes socials i personals del futur.\nPublicat a les 16 de des. 2016, 4:57 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJoan Vallès i Montse Parada. Membres del grup de recerca etnobiofic.cat\nPonència: L'etnobotànica i l'hort escolar\nPer respondre a la pregunta. Volem conservar un tresor de cultura popular que forma part de la nostra identitat?\nSi fem un petit esforç de revisar la nostra vida quotidiana, ens adonarem que les plantes hi tenen un lloc important, encara que a vegades no en siguem conscients. I si procurem de conèixer el saber dels nostres antecessors sobre les plantes i els seus usos i maneigs (això és l'etnobotànica) ens aproparem a la nostra identitat i tindrem eines per a preservar els nostres patrimonis natural i cultural.\nDins d’aquesta idea, el cultiu d'un hort no és només el fet mecànic de plantar i recollir. Darrere cada varietat vegetal plantada, darrere cada mètode de cultiu s'amaga un tresor de cultura popular que forma part de la nostra identitat i que en els darrers temps es troba en declivi. Si volem fer de l'hort una proposta educativa hem d’aconseguir, entre altres coses, d'introduir novament aquesta informació que ens ve de tantes generacions, tant pel que fa als usos alimentaris (incloent els condimentaris) de les plantes, com els medicinals o d'altres de la vida quotidiana de la nostra gent (en l'elaboració d'estris, d'instruments, en el control de plagues, etc.). Així, l’hort no serà només biomassa, sinó també saviesa.\nPublicat a les 19 de des. 2016, 0:34 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPedro Serena. Investigador científic del CSIC\nPonència: La nanotecnologia: del laboratori a les aules\nPer respondre a la pregunta. Entenem el concepte "nano"?\nExposició, xerrada i mostra del concepte nanoteconologia\nPublicat a les 16 de des. 2016, 4:33 per SE CRP de l'Alt Empordà\nPili Arnaiz. Coordinadora LIC. Servei Educatiu. Alt Empordà\nPonència: El treball cooperatiu a l’aula\nPer respondre a la pregunta. Com i quan treballar de manera cooperativa a l’aula?\nEstratègies i atenció a la diversitat.\nDefinició i característiques del treball cooperatiu\nPublicat a les 16 de des. 2016, 4:23 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJoan Pellicer. (IES Cendrassos. Figueres)\nPonència: Scratch i presentació de la Picocat a primària.\nPer respondre a la pregunta.Quines aplicacions tenen aquests programes per primària?\nLa programació amb Scratch és possible a primària sense cap problema.\nPublicat a les 16 de des. 2016, 4:19 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJaume Canyet i Pili Arnaiz. (ELIC) Servei educatiu de l'Alt Empordà\nPonència: Com afavorir la integració de l'alumnat nouvingut.\nPer respondre a la pregunta. Quins mecanismes tenim a l'abast per respondre les necessitats de l'alumnat nouvingut?\nLa gran majoria dels reptes de les societats d’acollida respecte la immigració, no tenen a veure amb la immigració en sí, sinó amb les mancances i febleses que ja tenia aquesta societat.\nPublicat a les 16 de des. 2016, 4:03 per SE CRP de l'Alt Empordà\nFelipa Ojeda i Ma Àngels Gifra. (EAP) Servei educatiu de l'Alt Empordà\nPonència: Educar per la diversitat.\nPer respondre a la pregunta. Com podem garantir aquest dret?\nQuè entenem per escola inclusiva. Definicions\nL’escola/l’institut com a institució i com a sistema\nPublicat a les 15 de juny 2017, 4:52 per ANGEL AGUSTI ARELLANO\nMargarita Vidal. (Institut El Pedró. L'Escala)\nPonència: Com treballar la TV dins dels centres\nPer respondre a la pregunta. Quines possibilitats educatives pot tenir l'elaboració d'un programa de TV en els centres de secundària?\nExplicació de com es desenvolupa aquest projecte a l'Institut El Pedró de L'Escala\nPublicat a les 15 de des. 2016, 2:01 per SE CRP de l'Alt Empordà\nJosep Maria Mora. (CRP) Servei educatiu de l'Alt Empordà\nPonència: La maleta pedagògica "de l'hort a casa"\nExplicació del contingut de la maleta i proposta didàctica\nPublicat a les 15 de des. 2016, 1:57 per SE CRP de l'Alt Empordà\nS''estan mostrant les entrades 1 - 50 de 53. Mostra'n més »


Reivindicacions de les sectorials del farratge i dels cereals - JARC\nCategories: Actualitat, Agricultura eco, Cereals, Farratges\nRobert Jaimejuan i Lluís Viladrich | Cap Sectorial del farratge i cereal\nEl mercat català de cultius herbacis no hauria de ser deficitari. Si hi hagués més camps de cultiu per alimentar al nostre bestiar i a la població, tots hi guanyaríem. No dependríem del producte de fora, generaríem més feina a les zones rurals i gestionaríem millor el territori per evitar incendis. Invertir en el sector agrari ens beneficia a tots!\nAquí oferim qualitat respectant les normes més exigents del món, potenciem-ho i aconseguim un preu estable per als pagesos que ens permeti continuar invertint en produir de forma sostenible.\nCal reduir les poblacions descontrolades de fauna salvatge. Senglars i conills arrasen els nostres camps davant la inactivitat de la Generalitat de Catalunya. Fins que no controlin aquestes plagues, demanem una compensació directa per la collita perduda.\nEl preu de l’assegurança ha de ser assumible. Els del JARC hem aconseguit incrementar la subvenció per a professionals i joves que s’incorporen i seguirem pressionant per aconseguir més.\nLa nova normativa sobre fertilització no s’ajusta a la realitat del camp. Necessitem terminis d’aplicació de dejeccions més amplis i flexibilització dels volums que responguin, entre d’altres, a la doble collita. Des de JARC hem fet un front comú per anul·lar l’ordre de zones vulnerables.\nEl nostre sector també necessita Plans Renove ambiciosos, amb un pressupost adequat al nivell de mecanització i tecnologia que ens cal per ser competitius.