Dunes - Àrea Metropolitana de Barcelona\nEl projecte ha estat un dels 52 finalistes d'entre 1.100 candidats\nConèixer a fons el projecte de millora i protecció de les dunes\nRegeneració | Participació | Reconnexió | Adaptació | Biodiversitat\nEl projecte de millora i protecció dels sistemes dunars de les platges metropolitanes, és una mesura per mitigar els efectes del canvi climàtic que es desenvolupa en una franja litoral de 17 km, que pertanyen al delta del Llobregat. El projecte es construeix amb la participació de la ciutadania des de l'inici, integrant l'ús lúdic de les platges ja que es tracta de l'espai públic més visitat de Catalunya.\nEls 42 km de platges de la metròpolis de Barcelona, que pertanyen a 8 municipis, són la façana costanera d'una una àrea densament poblada, amb més de 3 milions de persones en 636 km2 que ocupa l'àrea metropolitana de Barcelona i amb una gran pressió d'usos, pel seu valor logístic, urbanístic i turístic, fet que ha portat a la desaparició de la major part dels ecosistemes litorals, com les dunes, com a la resta del litoral català. La situació es veu agreujada per la pèrdua de sorra i la regressió de les platges, en especial pels temporals que afecten la costa mediterrània i que agreugen la situació com a conseqüència del canvi climàtic.\nS'ha donat també un canvi en la funció socioeconòmica d'aquests espais, que utilitzats com a espais lúdics, són motors econòmics dels municipis, amb una ciutadania cada cop més lluny de la percepció com a espais de natura i dificultats per establir vincles i per tant per arrelar la necessitat de la seva conservació com a defensa en la regressió del litoral o en la millora de la biodiversitat.\nObjectius de sostenibilitat del projecte\nLes zones dunars són el reservori de sorra de les platges, espais de biodiversitat i amortidors de l'energia dels temporals. Les actuacions d'aquest projecte tenen com a gran objectiu la recuperació dels espais dunars com a sistemes naturals per fer front a fenòmens meteorològics extrems i a la millora de la biodiversitat, utilitzant solucions basades en la natura. Millorem la natura urbana utilitzant la natura.\nLes platges són hàbitats protegits a nivell europeu que en el nostre país necessiten sovint d'un procés de recuperació. Els sistemes platja-duna s'han vist afectats per una reducció de la biodiversitat, causada en part per la reducció dels hàbitats, ja que durant anys han estat ocupats per serveis i infraestructures turístiques, usos lúdics i extensions de cobertes de plantes invasores, fruit de la perspectiva predominant en la gestió centrada en les activitats humanes.\nL'AMB incorpora una perspectiva centrada en la regeneració de la natura i en la sostenibilitat de les platges en la gestió integral d'aquests espais. Enfortint la biodiversitat del sistema enfortim la resiliència de les platges davant els impactes humans i els temporals marins.\nEl 2014 s'inicien una sèrie d'actuacions i canvis en els protocols de gestió que caminen en aquest sentit.\nProtecció amb tancaments de pal i corda (més de 25 km) de la totalitat de les zones dunars.\nReforç dels fronts dunars amb moviments de sorra que afiancen aquests espais.\nCampanyes d'eliminació de vegetació invasora.\nRegeneració de sistemes dunars a platges on havien desaparegut totalment..\nPlantació de més de 15.000 unitats de plantes autòctones.\nCanvis en els protocols de gestió:\nÚs de troncs que arriben amb l'onatge per a la creació de refugis de biodiversitat als espais dunars.\nEliminació del garbellat mecànic de les zones protegides, i sectorització a la resta d'espais per minimitzar l'ús de màquines i afavorir les postes de tortuga babaua i respectar els ocells nidificants.\nEliminació del llaurat de les platges per prevenir la pèrdua d'estabilitat de la platja.\nNeteja manual de les zones dunars retirant elements antròpics, mantenint la matèria orgànica i restes vegetals que enriqueix el sòl i donen estructura.\nRedacció del Pla de Millora de la Biodiversitat dels parcs i les platges metropolitanes\nProtocol per a la valorització ambiental dels residus dels temporals:\nObjectius qualitatius i d'estètica\nLa regeneració i millora de les zones dunars ens torna la visió del paisatge local, que ens connecta amb el seu fil històric, amb un passat amb d'altres usos del territori més connectat amb la natura i integrat amb la cultura del país.\nComencem a recuperar el paisatge litoral, que s'havia banalitzat per la pèrdua del valor natural tenint en compte la perspectiva antròpica que impregnava la seva gestió, conseqüència dels usos socioeconòmics als quals han estat sotmesos.\nLes platges com a ecosistemes i les dunes, destruïdes, havien esdevingut esplanades de sorra per prendre el sol amb tots els serveis associats. En la actualitat, l'afluència a les platges metropolitanes és més elevada que mai amb objectius tan diversos com el bany, l'esport, l'esbarjo, trobades socials, … però amb aquest projecte, afegim elements que converteixen la visita en moments de contacte amb la natura. El repte i el valor d'aquest projecte està en la conjugació dels serveis i equipaments en harmonia i bona convivència amb els espais naturals que s'estan potenciant i regenerant.\nEn aquest sentit la regeneració dels espais dunars s'acompanya de millores en les infraestructures i serveis que aporten qualitat, seguretat, i accessibilitat per totes les persones, respectant i posant en valor els espais naturals.\nLes intervencions realitzades han estat:\nInstal·lació i renovació de passeres de fusta que permeten realitzar itineraris annexos als espais dunars, facilitant la seva observació i gaudi.\nInstal·lació de senyalització específica sobre els ecosistemes de la platja que permeten afegir coneixements i continguts a la visita a la platja.\nUbicació dels equipaments esportius fora de les àrees més naturals, compatibilitzant els dos usos.\nPromoció de l'ús de la bicicleta, que facilita el gaudi del paisatge litoral i els espais naturals, amb la instal·lació d'aparcabicicletes i facilitant els accessos als passejos marítims que compten amb itineraris.\nObjectius d'inclusió i participació\nEl tarannà d'aquest projecte, per se, aporta igualtat d'oportunitats per als habitants de la metròpolis, ja que treballar per naturalitzar aquests espais, suposa garantir l'accés a la natura de milions de persones d'un territori amb un teixit urbà de gran densitat.\nAquest canvi de perspectiva, tenint en compte el gran potencial social i econòmic s'acompanya de la participació i la vinculació amb la ciutadania. S'hi porten a terme nombroses accions educatives, de participació ciutadana, de dinamització i divulgació que es desenvoluparan en l'apartat 6 amb l'objectiu de descobrir aquests espais i els seus valors per fomentar la reconnexió amb la natura, enfortint els vincles i la sensibilització envers l'entorn.\nLa recuperació dels espais dunars porta avantatges a les persones habitants d'aquests territoris. Amb repercussions ambientals com la millora de la biodiversitat, amb efectes positius en la salut de les persones, o la protecció dels efectes dels temporals de les zones habitades.\nS'aporta també un valors estètic d'impacte positiu psicològic, i econòmic. L'AMB ha realitzat estudis per conèixer la situació, l'estudi de l'impacte socioeconòmic de les platges metropolitanes que ha servit per compatibilitzar la millora d'aquests espais com a espais de natura però tenint en compte els usos lúdics i turístics, motors econòmic per als seus habitants.\nPer això el desenvolupament del projecte ha de ser inclusiu, tenint en compte la diversitat de necessitats de la població, integrant-se en la gestió de les platges metropolitanes que te cura també dels serveis.\nS'inclouen elements que faciliten l'estada a totes les persones per tal que les platges metropolitanes esdevinguin espais segurs, còmodes, inclusius i saludables que aportin estades i experiències satisfactòries pensant en la gran diversitat d'usos:\nPèrgoles d'ombreig i abalisaments per al bany assistit per a persones amb mobilitat reduïda.\nAccessos adaptats amb passeres de fusta senyalitzades i passeres enrotllables que arriben fins a l'aigua per facilitar el bany.\nDisseny de la senyalització tant per orientar els visitants com per aportar coneixements sobre els espais dunars.\nMòduls de primers auxilis, lavabos i lavabos vestidor adaptats.\nDutxes i rentapeus.\nJocs infantils i esportius.\nLa combinació dels tres objectius: sostenibilitat, qualitat de l'experiència, participació\nL'eina fonamental per combinar aquestes tres dimensions és, en resum, la gestió integral i ambiental de les platges metropolitanes.\nL'AMB integra la responsabilitat de recuperar i gestionar els espais dunars com a espais de natura de les platges metropolitanes, amb els usos i gaudi d'aquestes com indrets d'esbarjo i activitats lúdiques, alhora que promou accions que cridin a la participació de les persones ajudant al coneixement, sensibilització, intervenció d'aquests espais.\nEn aquest sentit, el personal tècnic especialitzat del Servei de platges realitza el seguiment diari i les tasques necessàries per vetllar per la qualitat i millora dels espais dunars. Per fer això possible s'utilitzen nombroses eines tecnològiques i s'encarreguen diferents estudis des de l'AMB (estudis de la dinàmica litoral, topobatimetries, vols LIDAR i ortofotografies, mesures mensuals de les amplades de les platges, indicadors de biodiversitat, etc.) que aporten tota la informació necessària per plantejar les accions possibles per millorar la resiliència de les platges davant les conseqüències del canvi climàtic, una d'elles la recuperació dels espais dunars.\nAquests equips tècnics treballen en coordinació amb l'equip de promoció del Servei de platges metropolitanes qui dissenya, amb la participació dels ajuntaments i d'entitats i institucions, tots els programes que involucren la ciutadania en les diferents línies mencionades en l'apartat anterior i que s'impregnen d'aquells aspectes i continguts més necessaris que se'n deriven del treball tècnic.\nCom a eina de treball principal s'ha dissenyat un document que recull tots aquests programes: Aprenem a la Xarxa, el programa d'aprenentatge a la xarxa de parcs i platges metropolitans que pretén afavorir el vincle de la ciutadania amb els seus parcs i platges, tot donant a conèixer quins són els valors socioambientals i creant espais de participació, aprenentatge vivencial i dinamització.\nResultats i impactes assolits\nLes enquestes que avaluen la qualitat dels serveis mostren una afluència de prop de 10 milions de persones usuàries en les temporades de bany. També indiquen un increment, paral·lel a la protecció i millora de les zones dunars i que l'avaluació de la qualitat per parts dels visitants ha anat pujant de manera contínua.\nIntervencions de recuperació dunar en 11,9 Km del front litoral, dels 17 del sector sud.\nConstrucció de dunes i reforç d'existents en 115.000 m2.\nInstal·lació de més de 12.000 m de tancaments de protecció de les zones dunar.\nEliminació de 150.000 Kg d'espècies invasores no autòctones que ocupàven una superficie de 250.000 m2.\nPlantació de 15.000 peus de vegetació autòctona psammòfila.\nInstal·lació de 1.000 senyals en el perímetre de l'espai protegit dunar per informar de la necessitat de protecció.\nInstal·lació de 15 panells informatius per donar a conèixer l'ecosistema.\nLa participació en els programes que han implicat a les persones en tot aquest procés, també han tingut molt bona acollida, amb un públic predisposat a involucrar-se en aquestes accions que han gaudit, s'han sorprès i s'han sentit part integrant d'elles, amb notes excel·lents en les enquestes de valoració.\nDes del 2016 s'han portat a terme 1.356 activitats que pertanyen als diferents programes esmentats a l'apartat 6. Amb la participació de 28.877 persones. El visor de fauna de la web de l'AMB (apartat 6) ha rebut 76.012 observacions de fauna realitzades per veïns i veïnes propers a les platges metropolitanes de 371 espècies diferents.\nAquesta participació creixent ens dóna indicis que les persones volen reconnectar-se amb la natura, convertint-se en un factor important en la transformació física dels espais dunars de les platges metropolitanes que els porta a bones experiències, una millora en el paisatge, beneficis per a la seva salut, i que ajuden a la conservació d'aquests espais, aportant solucions a les conseqüències del canvi climàtic.\nLa ciutadania i la societat civil han sigut un factor fonamental en el desenvolupament d'aquest projecte, des del seu inici amb els següents eixos d'actuació, que han estat dissenyats i acompanyats per un equip professional especialitzat del Servei de Platges de l'AMB:\nObservació i seguiment de la biodiversitat dels espais dunars que enforteixen els vincles i promouen sentiments de pertinença respecte aquests espais naturals que formen part del quotidià. Un bon recurs per empoderar les persones, valorant la recollida de dades, relacionant-les amb la comunitat científica i amb els tècnics per realitzar estudis i planificar noves accions. Algunes activitats:\nBioblitz metropolità activitat familiar on es realitza un cens de biodiversitat de flora i fauna guiats per per persones expertes\nVisor de biodiversitat una eina digital pública, participativa i d'informació. S'introdueixen dades amb apps especialitzades creades per institucions científiques, les observacions de fauna de les platges metropolitanes\nObservatori metropolità de papallones (mBMS) projecte de voluntariat, en col·laboració amb dues entitats científiques per realitzar mostrejos en diferents punts dels espais dunars\nA través de diferents projectes es promou la participació dels habitants del territori litoral, que es converteixen en agents actius de la regeneració i renaturalització dels espais dunars.\nAcció platges met. Activitat familiar per visibilitzar diferents aspectes de les platges metropolitanes.\nPlantacions dunars i campanyes de retirada d'invasores populars, que s'organitzen de manera conjunta entre els responsables de la gestió i la ciutadania.\nActivitats educatives que donen a conèixer els valors dels ecosistemes de platges.\nProjectes participatius d'aprenentatge i servei amb els centres educatius i entitats dels municipis del litoral. On els participants aprenen sobre diferents aspectes del litoral metropolità i realitzen un servei a la comunitat relacionat amb la millora de l'espai i/o la difusió dels seus valors\nAdreçats a tots els públics que dinamitzen aquests espais des del gaudi i la descoberta de tots els valors dels ecosistemes del litoral. En aquest cas, és molt important la vinculació amb els espais des dels sentiments. La sorpresa de descobrir els tresors de la natura d'aquests espais, motiva i sensibilitza les persones. Les programacions d'activitats es converteixen també en una eina de dinamització dels barris dels municipis litorals.\nJugatecambiental: espais familiars d'experimentació i joc que funcionen regularment els caps de setmana a les platges.\nCicle d'activitats als parcs, platges i rius metropolitans: programació anual arreu d'aquests espais naturals de la metròpolis de Barcelona adreçada a tots els públics.\nS'han editat diferents materials didàctics per difondre els valors dels espais dunars. Recursos que poden arribar a públic ben divers com ara els pòsters, retallables, guies…\nAprenem a la xarxa (projectes de participació, dinamització i divulgació).\nReptes globals. Solucions locals\nLes platges, i en general els territoris del litoral afronten nombrosos reptes globals derivats dels impactes humans que s'han anat sumant al llarg dels últims 100 anys.\nAquests impactes hi provoquen conseqüències, com la reducció dels sediments disponibles als sistemes litorals que formen les platges, la pèrdua dels hàbitats naturals de la línia de costa com a conseqüència de l'edificació i construcció d'infraestructures, les repercussions del canvi climàtic que s'hi està fent visible. L'últim informe de l'IPCC tornava a posar de manifest que la zona mediterrània seria una de les més afectades.\nAquests reptes globals es materialitzen en el territori metropolità amb una forta regressió de les platges del seu litoral. A través de diferents estudis, l'AMB ha constatat que des de 2014 hi ha hagut una regressió molt important de la línia de costa, amb la pèrdua de més del 20% de la superfície de les platges. Aquesta última dècada s'han donat màxims al registre històric en temperatura del mar, increment anual del nivell del mar, alçada de les marees meteorològiques, alçada d'onatge i temporals extrems, de llarga durada, freqüència i intensitat.\nLa millora de les zones dunars és una actuació per a la protecció de la costa basada en la natura que té un impacte clarament positiu al territori, el paisatge i la ciutadania. El projecte, que dóna resposta a aquests reptes globals que afecten molts territoris del planeta, s'implementa de manera local, en la zona sud de Barcelona del litoral metropolità, en les platges del delta del riu Llobregat i s'adapta a les característiques i a la situació particular de cada platja: orientació de la costa, freqüentació, estat de la biodiversitat… i paral·lelament es dissenyen programes de participació de la ciutadania adient a les diferents realitats socials en coordinació amb ajuntaments, entitats o centres escolars que estan lligats al teixit social de cada territori, a través de les activitats participatives i la divulgació.\nTenim com a fita mantenir un elevat nivell de qualitat que es pugui percebre per la ciutadania amb una avaluació de la gestió continuada per adaptar-la als nous factors i coneixement del medi i de la interacció home-natura.\nEn aquest projecte, liderat per l'AMB, existeix un diàleg multidisciplinar des del món de la ciència, la tecnologia, l'educació i la participació. S'han potenciat sinergies entre professionals, institucions, agents socials i ciutadania per sumar i afegir qualitat a les accions que pretenen un objectiu comú:\nCientífics que realitzen estudis de la dinàmica del litoral o la biodiversitat i fan el seguiment i tutela dels projectes de ciència ciutadana.\nTècnics de diferents disciplines que porten a terme la gestió integral de les platges, dissenyant la relació d'intervencions que s'hi han de dur a terme.\nEspecialistes que executen aquestes intervencions.\nEquip de promoció del Servei de platges amb professionals del món de l'educació, la paticipació i l'educació ambiental que elaboren i porten a terme els diferents projectes educatius, participatius, de dinamització i sensibilització.\nEquips tècnics municipals que participen en el desenvolupament de les accions, aportant els recursos públics necessaris sota la seva competència.\nCentres educatius, entitats i particulars dels municipis que participen en intervencions adreçades a la ciutadania que es coordinen amb les necessitats tècniques de cada moment\nAquesta visió de conjunt, integradora i a la vegada local liderada per una administració pública, supramunicipal, l'AMB, resulta innovadora, ja que va més enllà del que són les competències tècniques d'execució d'un projecte de restauració. Es potencia aquesta xarxa de relacions i participació en un projecte, que a més resulta una mesura mitigadora contra diferents reptes globals que se'ns plantegen com la pèrdua de biodiversitat o els efectes del canvi climàtic, fet que repercuteix en la seva riquesa i qualitat.\nImplicacions, eines i enllaços relacionats\nL'execució d'aquest projecte, liderat per una administració pública amb competències en la gestió del territori i capacitats per donar suport als municipis implicats, des d'una visió de conjunt, integradora i a la vegada local, repercuteix directament en la qualitat i la millora d'aquests sistemes litorals, malmesos pels impactes de les activitats humanes als que han estat sotmesos al llarg de la història i afectats cada cop més pels efectes del canvi climàtic.\nAquesta situació, resulta un repte global sobre el que actuem de manera local, però aquest treball és extrapolable en general, als territoris litorals amb afectacions similars.\nLa integració amb èxit de millores que portin a la regeneració de zones dunars, suposen un efecte en la mitigació dels efectes del canvi climàtic i una mesura de lluita contra la regressió de les platges alhora que representen una oportunitat de reconnexió amb la natura de la ciutadania, mantenint una alta qualitat com espai públic per acollir una gran diversitat d'usos. Aquest procés, en una zona litoral tan poblada i amb tants usuaris com l'àrea metropolitana de Barcelona pot ser un exemple en àrees urbanes similars.\nLa informació generada és publicada i oberta al públic. Des del principi s'han portat a terme accions comunicatives en col·laboració amb el departament de comunicació de l'AMB que ha dissenyat les línies estratègiques a seguir per tal de fer arribar els seus continguts als àmbits on és necessari en cada moment, per arribar a la ciutadania en general o a sectors professionals especialitzats:\nGuia de gestió de dunes\nSistema de control de qualitat i espais de gestió compartida amb els ajuntaments i la ciutadania.\nInfoplatges webapp divulgativa.\nLitormet web tècnica.\nPresentació anual de totes les accions en curs\nDossier de premsa "Estiu metropolità 2021"\nJornades tècniques mostren les accions a desenvolupar o els estudis paral·lels que s'hi realitzen per tal d'obtenir informació que ajudi a establir les línies d'actuació.\nAccions comunicatives relacionades amb la participació ciutadana.\nPerfils socials difusió de la informació a través de Twitter i Instagram en els perfils: @parcsplatgesamb @parcsplatgesamb i @aprenem_a_la_xarxa_amb pel que fa als programes de participació de la ciutadania.\nAlguns dels projectes participatius han iclòs també accions de comunicació que han portat a terme les persones implicades, convertint-se en portaveus dels continguts del projecte.


Autoconsum - Green Elèctric Energies Renovables -\nL'Autoconsum elèctric consisteix a produir energia mitjançant uns panells solars fotovoltaics per al consum propi de l'electricitat.\nDins de Green Elèctric Energies Renovables implantar les solucions per integrar les energies renovables a la xarxa elèctrica en les aplicacions d'autoconsum, tant instantani com diferit, per a aplicacions industrials, edificis de serveis i complexos residencials.\nEls sistemes poden ser aïllats (sense connexió física a la xarxa), o connectats a la xarxa.\nEn els sistemes aïllats es pot prescindir d'estar connectat a la companyia elèctrica disposant només d'un grup electrogen com a reforç. Podem estalviar així els cànons i rebuts mensuals pels mínims contractats. En masies, granges, bombament d'aigua o llocs aïllats (sense xarxa elèctrica) es pot generar l'electricitat necessària amb subministrament 100% solar o amb un reforç puntual del grup electrogen.\nActualment, les instal·lacions connectades a la xarxa són legals i qualsevol consumidor d'energia elèctrica pot generar la seva pròpia electricitat.\nA nivell domèstic, l'autoconsum es fa principalment mitjançant instal·lacions d'energia solar fotovoltaica de petita potència.\nLa baixada significativa de costos dels panells solars i inversors fa que les instal·lacions d'autoconsum siguin una inversió de ràpida.\nA causa de la gran proporció el terme fix en la factura elèctrica que grava el terme de potència, com més gran sigui la instal·lació més ràpidament amortitzarà, la inversió és més alta, però l'estalvi també és més gran.\nDesafortunadament, avui dia existeixen en la nostra societat falsos mites i desinformació sobre les instal·lacions d'autoconsum que frenen el seu desenvolupament.\nL'autoconsum és una opció legal i viable tant tècnica com econòmicament, neta i responsable.\nIntrodueix una gran novetat: l'eliminació de tots els cànons.\nAra tens l'oportunitat de fer la teva pròpia energia i ser autosuficient. Seràs amo de la teva pròpia instal·lació d'autoconsum.


FAADA | Zoos - Alternatives al zoo\nZoos - Alternatives al zoo\nLa societat ha anat evolucionant i a l’actualitat ja una bona part ha manifestat el rebuig als zoos originant el debat sobre si aquests centres haurien d’existir o no, i quin hauria de ser el model de zoo adequat al segle en què vivim.\nAvui dia hi ha multituds de mètodes alternatius per apropar-se a la naturalesa. Les persones tenen la possibilitat de viatjar, pujar muntanyes, anar al bosc, visitar centres de rescat, navegar o fer submarinisme. Inclús sense desplaçar-se és possible aprendre sobre les diferents espècies animals: amb llibres, documentals i a través d’internet, disponible gairebé sempre des de qualsevol lloc i a qualsevol moment.\nA FAADA, disposem de tota una web amb recursos sobre turisme responsable per a qui vulgui aproximar-se a la naturalesa i en vulgui gaudir de forma sostenible i ètica: www.turismo-responsable.com. A Espanya es poden visitar aquests centres (Guia d'Alternatives al Zoo).\nEls parcs zoològics tenen la possibilitat d’invertir els seus recursos a les noves tecnologies per, d’aquesta manera, recrear hàbitats naturals, ecosistemes, poblats d’animals (en 3D, per exemple) i explicar als seus visitants tot sobre els costums, el comportament, l’alimentació, etc., de qualsevol espècie. No és necessari mantenir animals salvatges en captivitat durant tota una vida per transmetre coneixement.


Què es cou a la cuina?: Pa casolà (recepta bàsica)\nPa casolà (recepta bàsica)\nSegurament que molts de vosaltres sou experts/tes en fer-vos el pa a casa. Per a mi ha estat la primera vegada i ha estat sorprenent. Mai se m'havia passat pel cap fins que llegint alguns blocs, m'han agafat unes ganes irresistibles de provar-ho. I heus aquí el resultat.\n310 grams de farina de força.\n175 grams d'aigua.\n20 grams d'oli d'oliva extra verge.\n15 grams de llevat fresc de forner.\n8 grams de sal.\nPosar la farina dins d'un bol i afegir el llevat esmicolat, afegir 2/3 parts de l'aigua i l'oli. Barrejar amb una espàtula de fusta, acabar d'afegir l'aigua restant i la sal. Seguir mesclant amb l'espàtula i després amassar amb la mà de fora cap endins, formant una bola i treballant-la durant uns minuts fins que es torni elàstica. Aquesta massa no necessita que s'enfarini la taula on es treballa.\nUn cop formada la bola, s'unta amb oli d'oliva un motlle de Pirex d'uns 24 centímetres (ha de ser tipus cassola i amb tapa. No utilitzar paper d'alumini per tapar). Posar la bola dins del recipient.\nEscampar farina per sobre d'un drap de cuina de cotó. Passar la mà per sobre de la farina perquè quedi adherida al drap i tapar el motllo on hi ha la massa, de manera que la farina quedi a la part interior.\nDeixar reposar la massa d'una hora a una hora i mitja, fins que la massa dupliqui el seu volum.\nPrescalfar el forn de dalt i de baix a 220º.\nFer uns talls al pa, amb ajuda d'un ganivet molt esmolat o d'una fulla de cutter.\nTapar la cassola amb la tapa i enfornar de 30 a 35 minuts, fins que la crosta sigui daurada.\nEsperar a que sigui tebi, abans de treure del Pirex.\nQuè es cou a la cuina? / Pa Casolà (recepta bàsica)\nEtiquetes de comentaris: Congelació, Salses i acompanyaments\nAnònim 30 de maig de 2016, a les 10:26\nFa temps que et segueixo, encara que mai t'he posat un comentari, tot i que moltes receptes s'ho valen per la pinta i el resultat tant bo que ha resultat.\nAra és per demanar-te que a l'hora de fer aquest pa i no tinc el Pirex amb tapa, es pot fer d'altre forma? Pilar


Un ple de «reglament» - Diari de Girona\nUn ple de «reglament»\nfèlix pujol 12.09.2017 | 07:05\nEl Parlament va ser, dimecres i dijous passat, escenari d´un espectacle inèdit, el primer acte d´una tragicomèdia que portarà cua: es van aprovar les lleis del Referèndum i de la Transitorietat amb els 72 vots de Junts pel Sí i CUP en una Cambra, patèticament mig buida: havien marxat 63 diputats dels 135 que la conformen. La sortida atropellada de l´hemicicle de gairebé tota l´oposició –la imatge no té preu– els hauria d´avergonyir a tots plegats, els d´aquí i els d´allà. Els d´aquí, per posar en marxa un procés que –ho sabien– no podia tenir èxit. Ningú arreu del món donarà suport a una independència que no té a favor la majoria de la població, no d´escons. Francesc-Marc Àlvaro ho deia a La Vanguardia: a la majoria li faltaven «deu o quinze diputats més». Cert. Els que li haurien donat el 50,01% dels catalans, en lloc del 47,8 que els van votar. La rèplica era lluitar per convèncer més catalans, ni que fos una o dues eleccions després. Els nostres nets pagaran la disbauxa d´una catàstrofe assegurada.\nEls d´allà, però, són més responsables de la situació, dolenta per Catalunya però no millor per Espanya. Han demostrat una nul·la talla política i la seva concepció democràtica: no han volgut obrir un diàleg per buscar solució al problema més greu d´Espanya des de 1976. Han fet tot el necessari per provocar i arribar on som. Era el recurs de Franco: «el tiempo lo arregla todo». I l´últim que apagui el llum.\nUna nota sobre Carme Forcadell: va demostrar que la cadira li va gran. Desgavell a part, la seva partidista actuació va ser de llibre. Només calia veure les seves mirades de gairell als líders de JxSí. La transitorietat, obligadament, només serà permanència.


Quin futur ens espera? - Valors\nMargarita Boladeras| 12/04/2022 18/01/2022 |Opinió|\nEl nostre segle és un temps de canvis importants en les maneres de pensar i de viure aspectes crucials de la vida humana com l’amor, la sexualitat, les relacions familiars, els intercanvis comunicatius, les formes de treball, les possibilitats d’oci, les perspectives de futur… Moltes coses alhora que les generacions més joves fan seves sovint amb molta naturalitat, però que costen d’entendre i espanten a moltes persones més grans. Aquestes es troben davant de relats i d’apel·lacions ètiques i de valors que consideren estranys i que de vegades els desconcerten.\nLes activitats socials que depenen de les institucions no sempre proporcionen totes les eines necessàries perquè les persones puguin orientar-se i desenvolupar-se adequadament en aquest context plural i desigual (injust) en molts sentits. Les famílies i els amics no sempre són el suport que les persones necessiten. Com poden doncs arribar a ser persones madures? I com pot ser madur el conjunt de la societat?\nQuè significa ‘ser madur’?\nSempre ha estat molt difícil delimitar què significa ser madur. El psicòleg nord-americà Gordon Allport (1897-1967), en el llibre La Personalidad. Su configuración y desarrollo, ho va intentar a mitjans del segle XX, indicant que la personalitat madura s’aconsegueix mitjançant l’extensió del Jo, és a dir, quan el Jo es projecta cap al futur i cap a l’entorn social; la qual cosa implica establir relacions afectuoses amb un mateix i amb les altres persones, tenir una percepció realista de la societat i de si mateix, ser perspicaç i tenir sentit de l’humor, responsabilitzar-se de la pròpia vida i de les persones que es troben a càrrec seu, tenir una visió del món coherent que doni sentit a la vida integrant el seu pensament i la seva acció. El desenvolupament d’aquesta capacitat de viure responsablement, de compromís ètic amb un mateix i amb els altres, constitueix el tret essencial de la concepció de la persona madura o equilibrada.\nAltres autors van seguir aquesta estela. Per exemple, la definició de maduresa proposada per Steinberg i Cauffman a Law and Human Behavior (1996) incorpora elements com l’orientació envers el futur (en lloc de la gratificació immediata), la planificació anticipada (en lloc de la presa de decisions impulsiva), la contenció física (en lloc de l’ús de l’agressió frustrada) i la preocupació per les altres persones (en lloc del comportament egocèntric o indiferent).\nLes persones poden desplegar aquestes capacitats amb el seu esforç i amb l’ajuda dels seus entorns socials (família, escola, amics, intercanvis comunicatius diversos), però també poden tenir problemes per aconseguir-ho. Les frustracions emocionals i de diferents tipus que es poden experimentar en els primers anys de vida poden esdevenir barreres infranquejables per a infants i adolescents, i també en èpoques més tardanes poden ser obstacles difícils de superar per qualsevol persona.\nSi això és així en les situacions de la vida normal, pensem en el xoc que representa l’experiència de viure amb les limitacions imposades per la pandèmia, durant un període de més d’un any i mig…\nLa prova de foc de la pandèmia\nLa covid-19 està sent una prova de foc per a tots nosaltres, com a persones individuals i com a societat. Una situació que ha obligat a trastocar de dalt a baix la nostra vida quotidiana, a reorganitzar els nostres treballs (o fins i tot abandonar-los), a suspendre drets fonamentals. Quelcom així era impensable en aquest segle XXI tan orgullós de la seva capacitat de creació tecnocientífica i el seu potencial de producció de riquesa i de protecció humana.\nEls científics havien avisat que això podia passar. Les famílies de coronavirus es van multiplicant i afecten els humans de manera cada vegada més agressiva. Però la societat no s’havia preparat per a aquesta contingència. Tenim molts míssils i antimíssils, però els hospitals no tenen un estoc suficient de vestits de protecció ni el material necessari, ni prou personal, ni protocols adequats per una situació d’aquestes característiques. Tenim avions de combat i carros blindats i es fan maniobres militars periòdicament, però no hi ha cap pla d’actuació institucional conjunta per afrontar situacions excepcionals, per tal que els ciutadans, a més de la pandèmia, no hagin de patir les baralles dels polítics, les discrepàncies dels jutges, el tracte desigual en les diferents zones geogràfiques, juntament amb les mancances econòmiques. Aquestes consideracions no es refereixen només a Espanya sinó a la majoria de països.\nMoltes actuacions polítiques no han tingut la coherència estructural ni la justificació social i ètica, ni la visió de futur de les decisions madures.\nPel que fa a les institucions polítiques, no crec que es pugui dir que les administracions s’hagin mostrat madures. Moltes actuacions polítiques no han tingut ni tenen la coherència estructural ni la justificació social i ètica, ni la visió de futur, característiques de les decisions madures. Això no vol dir que tot s’hagi fet malament. Cada partit polític ha adoptat un paper segons les seves conveniències i han respost de manera més o menys responsable a les necessitats del bé comú. Els governs han hagut de prendre moltes decisions greus sense tenir els coneixements que requeria la situació i han anat aprenent i rectificant sobre la marxa, a partir de la constatació dels errors i les aportacions dels científics; en els primers mesos no es podia fer d’altra manera davant l’absència de saber. Però, després, no sempre han estat conseqüents amb l’experiència adquirida.\nLa reacció ciutadana\nPel que fa als ciutadans, hem de constatar la diversitat de grups i la pluralitat de comportaments que configuren el conjunt social. Moltes persones, jo diria que la majoria, han estat conscients de la responsabilitat que calia en un moment històric de tanta gravetat i de l’obligació de fer pinya per enfrontar els problemes que s’anaven presentant. El confinament ha estat molt dur tant des de la perspectiva física, com psíquica i social, amb resultats ben diferents segons els grups; en molts casos l’aïllament ha contribuït al reforçament dels lligams familiars i a l’estabilitat de les persones, però en altres casos ha agreujat els problemes personals ja existents, donant lloc a situacions de maltractament d’infants, violència de gènere o altres conductes traumàtiques pels convivents d’una mateixa casa.\nSegons informa l’Observatori del Suïcidi a Espanya, d’acord amb les dades del Instituto Nacional de Estadística, l’any 2020 s’han registrat a Espanya 3.941 suïcidis, un 7,4 per cent més que l’any anterior, xifra que significa un augment de 270 defuncions, sent la xifra més alta de totes les registrades des de 1906. Habitualment se suïciden més homes que dones, però el 2020 l’increment de dones va ser del 12,3 per cent i el d’homes un 5,7 per cent. És la primera vegada que se superen les mil morts de dones per suïcidi (1.011), així com també s’han de comptar catorze suïcidis de menors de quinze anys (set nens i set nenes), duplicant els casos de 2019; els suïcidis de majors de vuitanta anys han augmentat un vint per cent. Aquestes dades, sumades a les defuncions per la covid-19, indiquen ben clarament que l’any de pandèmia ha estat un temps terrible i tràgic per a molta gent.\nLa mortalitat que s’ha donat a les residències a causa de la covid-19 i la forma en què s’ha tractat els seus residents són una mostra extrema de la manca de responsabilitat dels serveis que se’n cuiden i de les deficients condicions materials i humanes de molts d’aquests centres. Fa anys que s’ha de regular i supervisar adequadament la formació del personal assistencial i la relació del nombre d’assistents respecte del nombre de residents. Ja abans d’aquesta pandèmia, massa vegades s’havien trobat casos de desatenció i fins i tot de maltractament. No sembla que els principis ètics fonamentals siguin respectats en molts d’aquests llocs. Veurem si a partir d’ara es prendran les mesures urgents que cal implementar per superar aquests problemes.\nMés propaganda que pedagogia\nLa comunicació política ha estat, en aquest període, més propagandística que pedagògica, un fet ben lamentable atesa la gravetat de la situació i la necessitat de donar bona informació a l’abast de tothom i de crear estímuls per promoure la presa de decisions raonables. Els mitjans de comunicació s’han abocat en el tema i s’han escrit articles interessants des del punt de vista científic i social; també s’han fet alguns programes de televisió ben didàctics, però molts mitjans s’han dedicat a reiterar una vegada i una altra les mateixes coses, marejant al personal fins a l’avorriment, i més atents a la pugna política i dels propis mitjans entre ells que a les necessitats reals dels ciutadans.\nEls joves, per exemple, necessitaven espais virtuals pensats per a ells, per alleujar el seu forçat aïllament físic dels companys, amics i familiars, així com també les dificultats de l’ensenyament a distància. Molts joves es van quedar sols amb les seves frustracions, una situació que pot portar cap a la depressió, l’agressivitat o la violència. Per sort, molts nens i nenes van assimilar amb més naturalitat que les persones grans les noves formes de vida obligades pel confinament.\nHi va haver grups de joves que van tenir conductes exemplars; hauríem de deixar de parlar “dels joves” en general com si fossin tots ells protagonistes de botellots i de les disbauxes nocturnes en les quals s’inclou la violència. Hi ha grups de joves que fan això, no “els joves”. També hi ha altres grups de joves que s’han dedicat a ser solidaris de diferents maneres, han ajudat als seus amics a vèncer les dificultats de l’ensenyament a distància, s’han preocupat de fer serveis d’ajuda a persones vulnerables i han dut a terme accions de voluntariat.\nLa valentia dels sanitaris\nDurant tots aquests mesos de pandèmia, el personal sanitari ha passat per una prova de foc molt llarga i plena d’ensurts, que ha viscut amb una entrega i valentia extraordinàries. Els científics han fet un sobreesforç investigador absolutament descomunal i el resultat de les vacunes n’és una bona mostra. Ara hauria de ser ben evident per a tothom que la ciència és necessària per a la supervivència de la humanitat, però el negacionisme segueix distorsionant la realitat i rebutjant el que pot salvar les persones. Hi ha grups molt ben organitzats que propaguen idearis dogmàtics i actituds fanàtiques, que incapaciten a les persones per aprendre de l’observació dels fets i del raonament espontani, fent-les impermeables als ensenyaments de la vida i introduint-les en un món fictici creat per a manipular-les.\nHem de reivindicar els ideals de llibertat, sense oblidar que la llibertat sempre ha d’anar lligada al respecte i a la protecció de les persones.\nEl negacionisme predica que la covid-19 no és tan greu com diuen o que fins i tot és una gran mentida al servei d’interessos ocults, de la mateixa manera que nega teories i fenòmens del món natural que tenen un consens científic molt sòlid, com ara el canvi climàtic, o fets històrics demostrats com ara l’Holocaust. Com es pot esperar una engruna de veritat dels grups polítics i religiosos que propaguen aquestes idees? Si no defensen la veritat, quin és el seu interès?\nQuè en pot sortir d’una experiència tan dura, tan heterogènia i tan premonitòria del possible futur com ha estat i està sent aquesta pandèmia?\nPel que fa a la societat, seria d’esperar una correcció efectiva de tot allò que era necessari i s’ha comprovat que era deficient o inexistent. La llista és llarga i afecta molts sectors, com he intentat mostrar en el meu breu relat, i cal destinar-hi fons públics i privats (la majoria de residències de persones grans pertanyen a empreses privades). Atès que els virus i els bacteris poden ser realment perillosos per a la vida humana en un futur pròxim, s’han de prendre les precaucions adients per combatre eficaçment els fenòmens adversos que puguin presentar-se.\nEls científics han d’abocar-se en tot allò que protegeix la vida en el seu sentit més ampli: vida biològica, psicològica, social i econòmica, i els polítics han de posar a la seva disposició els mitjans que requereixen. Els sistemes sanitaris s’han de reforçar, si no volem caminar cap a una greu desprotecció de la vida humana.\nEls ciutadans hem d’exigir aquests canvis, altrament no tiraran endavant o tot es quedarà a mig fer; i ho hem de demanar per responsabilitat, per tal de promoure el benestar social i el major desenvolupament possible dels éssers humans. Cada professió i cada individu té la seva responsabilitat.\nHem de reivindicar els nostres ideals de llibertat, sense oblidar que la llibertat sempre ha d’anar lligada al respecte i a la protecció de totes les persones. No podem posar en perill l’existència d’altres per satisfer els nostres desitjos. Cada un dels nostres actes té conseqüències, positives, negatives o indiferents per a la pròpia persona o pels altres. Som lliures de decidir sobre les nostres accions (sí, és un dret fonamental que ha d’emparar l’Estat de Dret), però al mateix temps no podem fer mal a la gent que ens envolta.\nResponsabilitzar és tenir cura\nFins i tot, com escriu Hans Jonas a El principio de responsabilidad (2004), hem d’anar més enllà d’aquesta consideració conseqüencialista. No es tracta només de recordar allò que “l’agent ha de respondre del seu acte”, que “haurà de pagar ex post-facto pel que ha fet” i que això té un abast moral i també jurídic, sinó que hem d’arribar al sentit més profund: “Jo em sento responsable primàriament no pel meu comportament i les seves conseqüències sinó per la cosa que exigeix la meva acció. […] Allò primer és l’haver-de-ser de l’objecte; allò segon, l’haver-de-fer del subjecte cridat a cuidar-se de l’objecte”. “Responsabilitat és el tenir cura, reconegut com a deure, per un altre ésser, cura que, atesa l’amenaça de la seva vulnerabilitat, es converteix en preocupació.” D’aquesta manera Jonas considera que el principi de responsabilitat s’imposa a l’ètica del nostre temps com una nova perspectiva fonamental.\nLa humanitat només té futur si aprenem a ser prou responsables, si sabem prendre a temps i amb fermesa les decisions de protecció de la vida planetària i d’estímul del creixement humà del col·lectiu, malgrat els interessos contraposats i les fal·làcies ideològiques.\nEsperem que cada vegada més persones i grups poderosos entenguin que no podem jugar-nos el futur per trenta monedes.\nMargarita Boladeras és catedràtica emèrita de Filosofia moral i política de la Universitat de Barcelona. La seva recerca se centra en el racionalisme crític, l’Escola de Frankfurt, la filosofia i el gènere i la bioètica.\nfutur, maduresa, pandèmia, societat madura, Valors, Valors 200\n→L’oblit dels límits


Els residents a la costa de Canyamel rebran instruccions sobre com actuar en cas d'incendi - Fora Vila\nEls residents a la costa de Canyamel rebran instruccions sobre com actuar en cas d’incendi\nLa costa de Canyamel està catalogada d’alt risc d’incendi i per això, l’Ajuntament de Capdepera conjuntament amb el servei de prevenció d’incendis de la Conselleria de medi ambient i IBANAT estan realitzant actuacions per a la prevenció dels incendis forestals.\nL’Ajuntament va aprovar el pla d’autoprotecció de Costa de Canyamel que contempla les mesures que es van duent a terme.\nPer això s’ha acordat realitzar durant el proper mes de gener sessions de formació de mesures d’autoprotecció per als habitatges de la costa de Canyamel adreçades als seus moradors. A més, l’Ajuntament durà a terme la senyalització per facilitar l’evacuació en cas d’incendi i continuarà amb treballs de neteja de zones verdes municipals i requerint la neteja de solars privats.\nIBANAT, al mateix temps, realitza treballs de neteja i conservació de la franja de defensa d’incendis forestals com activitat contemplada en el pla comarcal.\nAquesta setmana s’han reunit Carmen Corraliza, regidora de medi ambient, els tècnics de l’àrea de medi ambient de l’Ajuntament de Capdepera, la presidenta i vicepresidenta de l’Associació de veïns de Costa de Canyamel amb els tècnics d’IBANAT i del servei forestal de la Conselleria de Medi ambient, per revisar les actuacions que es duen a terme i acordar les actuacions properes a realitzar amb l’objectiu de prevenir els incendis forestals.


Tremosa recorda a ERC que els adversaris són PP i PSOE en pro de la consulta\nPublicat 19/5/2014 14:37:22 +02:00CET\nLA SEU D'URGELL (LLEIDA), 19 maig (EUROPA PRESS) -\nEl candidat de CiU a les europees, Ramon Tremosa, ha recordat aquest dilluns a ERC que els adversaris a batre en aquestes eleccions són PP i PSOE per fer possible la consulta, al marge de la "rivalitat sana".\n"Està molt bé la rivalitat entre CiU i ERC, però no oblidem que els partits espanyols poden bloquejar la consulta a Catalunya gràcies als vots que aconsegueixen a Catalunya", ha advertit en roda de premsa a La Seu d'Urgell al costat de l'alcalde, Albert Batalla.\nPer això ha instat els republicans a no despistar-se, després que el president de la Generalitat, Artur Mas, i el d'ERC, Oriol Junqueras, hagin entrat en un cos a cos en la campanya erigint-se com els que garanteixen que la consulta es tirarà endavant.\nTremosa ha constatat que populars i socialistes van ser el 2004 els més votats a Catalunya, i que no hi ha hagut mai l'oportunitat que partits catalans com CiU i ERC puguin vèncer en unes europees: "No ha passat mai. Fins que no ho vegi no m'ho creuré".\nPer això, ha instat l'electorat d'aquestes dues formacions a mobilitzar-se el 25 de maig i ha recordat que a les eleccions del 25 de maig competeixen partits "que neguen drets bàsics com la consulta", en al·lusió a PP i PSOE.\n"Si PP i PSOE obtenen vots de catalans, faran possible el bloqueig, l'estatus quo, i donaran arguments per dir que no hi ha demanda a Catalunya per la consulta", ha advertit l'eurodiputat, que desitja que totes les formacions partidàries del 'dret a decidir' obtinguin un gran resultat, també ICV-EUiA i la CUP si es presentés, tenint en compte que tots els resultats s'analitzaran en clau de suport al procés sobiranista.\n"Que ens vagi a tots molt bé, però estaria bé que CiU fes un grandíssim resultat amb la participació més alta possible", ha afegit Tremosa, després d'assegurar que no estarà satisfet si guanya però hi ha baixa participació.\nDesprés de preguntar-se-li si una victòria d'ERC li semblaria positiva, ha respost que ja es veurà perquè dependrà de diferents variables, deixant entreveure que el suport que obtinguin una o una altra formació és secundari: "Ens la juguem com a país", ha al·legat.\nTremosa ha defensat que Mas es limita a seguir el full de ruta sobiranista, per la qual cosa no veu "cap debilitat" en ell ni en la seva voluntat, i ha destacat que és precisament des de la fortalesa que ha ofert a ERC anar amb CiU a les eleccions.\nSegons ell, la llista única buscava "blindar" Artur Mas davant d'una possible 'guerra bruta' de l'Estat, i Mas no hauria hagut de participar llavors personalment en mítings, de manera que podria haver-se limitat a exercir el paper de president durant la campanya.\nSOBRE EL TRIPARTIT\nTambé ha assegurat que la 'marca tripartit' és del passat i que els catalans ja es van pronunciar sobre aquesta qüestió a les eleccions catalanes del 2010, apartant-los de la Generalitat.\nTot i això, ha destacat que ell no recorre a les crítiques contra el tripartit durant els mítings que ha realitzat, i ha instat a avançar sense mirar enrere: "El passat ha passat. Ha deixat herències però cal mirar endavant".


Tramuntana i cel ennuvolat en l'equador de novembre - Ràdio Palafrugell\nEscrit per Ràdio Palafrugell a 15 de Novembre de 2021\nAquesta setmana entrant presenta una previsió on predominarà la presència de tramuntana i cel ennuvolat.\nLa previsió no apunta a grans precipitacions a banda de les precipitacions lleus que s’esperen dimarts al vespre.\nComençem la setmana amb la previsió meteorològica que ofereix en Josep Pascual des de l‘Observatori de l’Estartit. Altrament, Pascual oferirà un resum del temps viscut aquest darrer cap de setmana. Tot plegat, aquesta setmana entrant presenta una previsió on predominarà la presència de tramuntana i el cel ennuvolat.\nEn primer terme, en Josep Pascual resumeix el temps viscut aquest darrer cap de setmana. A continuació, el meteoròleg de l’Estartit recorda que aquest cap de setmana hem viscut un temps variable acompanyat de tramuntana. Així com una reducció de les precipitacions respecte la setmana anterior.\nConversant sobre les precipitacions del darrer divendres, Pascual afirma que, de moment, no es tornaran a repetir. No s’esperen canvis dràstics i es viurà una situació amb tramuntana lleu, aire fred en alçada i núvols abundants.\nA partir de dimarts, arribarà una nuvolada més forta acompanyada d’alguna precipitació lleu. S’espera que, a partir de la tarda-vespre del dimarts, la situació millori.\nLa tramuntana seguirà bufant i s’espera amb més força a partir de l’equador de la setmana. Respecte aquests dies, el cel presentará més núvols tot i que les precipitacions ja no hi serán.\nConversant sobre la dinàmica del temps d’aquest mes, Josep recorda que ja fa 10 dies que va començar la tramuntana. Tot i que alguns dies va girar llevant que va provocar mala mar i precipitacions.\nEtiquetes Josep Pascual Meteorologia Observatori de l'Estartit Previsió meteorològica Tramuntana


La banda del paper del vàter\nRoben a punta de ganivet 600 rotllos a Hong Kong enmig del pànic al desabastiment pel Covid-19\n1 min. Barcelona 17/02/2020 13:16\n651x366 Prestatges buits en un supermercat de Hong Kong / JEROME FAVRE / EFE Prestatges buits en un supermercat de Hong Kong / JEROME FAVRE / EFE\nAtracadors armats amb ganivets han robat aquest dilluns 600 rotllos de paper de vàter a un repartidor d'un supermercat a Hong Kong. Aquest producte s'ha convertit en un bé molt preuat a la ciutat, on la por del desabastiment ha provocat llargues cues de consumidors. La gent acapara paper higiènic, productes de neteja i aliments bàsics, i en molts establiments els prestatges s'han buidat. És quasi impossible aconseguir desinfectant per a les mans i mascaretes per protegir-se del virus.\nMalgrat tot, el govern garanteix que no hi haurà afectació dels subministrament, però tot plegat coincideix amb la baixa aprovació dels líders hongkonguesos més propers a Pequín, després de negar-se a cedir a les protestes de l'any passat.\nLa desconfiança a Hong Kong es remunta a l'epidèmia de SARS del 2003, quan 299 ciutadans van morir a la ciutat autònoma. A la Xina també es qüestiona les autoritats per haver encobert el brot de Wuhan a l'inici.\nEn relació a l'abastiment de productes higiènics, a Singapur també hi ha un cert pànic ja que a l'illa hi ha 75 casos confirmats de la malaltia.


L'Ajuntament de Súria instal·la set nous desfibril·ladors al centre urbà i als barris per estendre la protecció davant d'accidents cardiovasculars - Alcaldes\nInici NOTÍCIES L’Ajuntament de Súria instal·la set nous desfibril·ladors al centre urbà i als...\nL’Ajuntament de Súria ha instal·lat set nous desfibril·ladors externs automàtics (DEA) al centre urbà i als barris de la vila per seguir avançant en l’objectiu d’estendre la protecció davant dels accidents cardiovasculars. Properament es portaran a terme sessions formatives obertes sobre el funcionament d’aquests aparells per a entitats i persones de la vila.\nPer aquest motiu, l’Ajuntament ha enviat cartes a les entitats, associacions de veïns i centres d’ensenyament per convidar-los a participar en aquestes sessions formatives, que també s’obriran a altres persones interessades. Les dates de celebració seran anunciades oportunament.\nEn les darreres setmanes, la majoria de la plantilla municipal ha participat voluntàriament en sessions formatives sobre l’ús dels DEA.\nArticle anteriorLa Diputació vol recuperar zones de pastura al Berguedà per prevenir incendis al bosc\nArticle següentEl Consell Comarcal del Priorat presenta a alcaldes i consellers el Pla de reactivació socioeconòmica del Priorat


Introducció de mètodes de tractament d'aigua de rebuig en concentrador - notícies - Zibo Boshan guanyar-guanyar Chemicals Co Ltd\nIntroducció de mètodes de tractament d'aigua de rebuig en concentrador\nZibo Boshan guanyar-guanyar Chemicals Co Ltd | Updated: Oct 10, 2017\nMinerals tractament aigües residuals inclou drenatge de processament de mineral, desbordament de estany runams i mina drenatge. Drenatge de procés de drenatge és transportat en general amb els purins runams a la piscina runams, coneguts col·lectivament com aigua runams; per tant, el tractament d'aigües de rebuig beneficiation és també conegut com Tailàndia de tractament d'aigües.\nLa composició de al drenatge de concentrador està relacionada amb el mètode de composició, grau i selecció de la mena. Producció de drenatge pot excedir l'industrial nacional "tres residus" normes d'emissió del projecte són: pH, sòlids en suspensió, cianur, fluorur, sulfur, consum d'oxigen químics de tractament d'aigües de rebuig i ions metàl·lics pesants.\nSegons les aigües residuals que contenen les aigües residuals de concentrador, es pot dividir en tres tipus: les aigües residuals que contenen suspès sòlids, aigües residuals que contenen cianur i aigües residuals orgànics que contenen química orgànica. No obstant això, pel concentrador, independentment de la pesada, magnètica, aigües residuals planta de flotació conté una gran quantitat de sòlids en suspensió i altres contaminants amb els mètodes de classificació, varietats de mineral, com drenatge de planta de flotació que contenen minerals orgànics processament, plom, zinc, tungstè, el molibdè, cianur que conté la planta d'or i altres substàncies.\nPrimer, les característiques de processament de mineral d'aigües residuals i exempta de riscos\nLes principals substàncies perjudicials en les aigües residuals són ions metàl·lics pesants, flotació mineral amb una varietat d'agents orgànics i inorgànics flotació, incloent cianur altament tòxiques, cyanochrome i així successivament. Aigües residuals també conté una gran varietat de partícules insolubles gruixudes i partícules fines es dispersaren impureses. Purins mineral sovint també conté sodi, magnesi, calci i altres sulfat, clorur o hidròxid. Rebuig tractament d'aigua l'àcid en les aigües residuals beneficiation es compon principalment de sofre que conté minerals barrejats amb aigua per oxidació de l'aire.\nContaminants a les aigües residuals són principalment matèria suspesa, àcid i alcalins, metalls pesants i l'arsènic, fluorur, mineralúrgia productes químics, substàncies químiques oxigenades i altres contaminants com oli, fenol, amoni, fosfines i així successivament. Metalls pesants com el coure, plom, zinc, crom, Mercuri i arsènic ions i els compostos són ben coneguts. Els principals perills d'altres contaminants són les següents:\n(1) matèria suspesa: sòlids en suspensió en l'aigua pot ocórrer com a bloqueig peix brànquies, que afecten la fotosíntesi d'algues per interferir en les condicions de vida biològica d'aigua, si la concentració de sòlids en suspensió és massa alt, també es pot fer la sedimentació de riu , amb el seu reg farà sòl The si l'aigua s'utilitza com una aigua viva, la matèria suspesa és una substància que fa que la gent se sent incòmode i és portadora de bacteris i virus, que és potencialment perjudicial per al cos humà. Fins i tot quan compostos de metalls pesats són presents en la matèria suspesa, s'alliberen a l'aigua en certes condicions (disminució de pH, força iònica, canvi de concentració chelate orgànica de tractament d'aigües de rebuig, etc.).\n(2) xanthate: és a dir, xanthate, pàl·lid pols groga, irritant olor, fàcil de trencar, olfactiu vàlvula 0.005mg / L. gambetes i altre gambeta en l'aigua que està contaminada amb xanthate. La xanthate és soluble en aigua i inestable en aigua, especialment en condicions àcides. La substància en descomposició CS pot ser un contaminant de sofre. Per tant, la concentració màxima admissible de xanthate de butil en sòl d'aigua és 0.005mg/L, mentre que la concentració d'àcid butíric de sodi a l'antiga Unió Soviètica és 0,001 mg/L.\n(3) negre Medicina: fosfat de disulfur dihidroxi com el component principal, incloent-hi impureses, incloent l'àcid fòrmic, àcid fosfòric, cresol de sofre i sulfur d'hidrogen. Mostrant un fosc líquid oliós marró, lleugerament soluble en aigua, amb olor de sulfur d'hidrogen. També és una font de contaminants fenol, fòsfor i altres la contaminació.\n(4) oli de pi: és a dir 2 # flotació oli, tractament d'aigües de rebuig el component principal d'alcohol terpè. Marró greix líquid transparent, insoluble en aigua, és un mineral de tòxics agències de processament, però amb sabor de colofònia, que pot causar canvis en l'actuació de percepció de l'aigua. Perquè Pi ' oli és un agent d'escuma, és fàcil de produir una escuma desagradable.\n(5) cianur: substàncies molt tòxiques, seu en el cos humà, sota l'acció d'àcid gàstric era hidrolitzades amb en Àcid cianhídric i va ser absorbida per l'estómac i després a la sang. L'àcid cianhídric en la sang poden unir als ions de ferro de citocrom oxidasa per produir ferro oxidat alta cèl·lula chromase acidase, perdent així la capacitat de transmetre l'oxigen, causant hipòxia teixit causar enverinament. No obstant això, Cianur poden ser eliminats pels autodepuració de l'aigua, així que si aquesta propietat es pot utilitzar per estendre el temps de residència de les aigües residuals de beneficiation en l'embassament runams, es pot aconseguir l'estàndard de descàrrega.\n(6) sulfur: En circumstàncies normals, S, HS a l'aigua afectarà la salut de l'aigua, àcids condicions per generar sulfit d'hidrogen. Quan el contingut de sulfur d'hidrogen de l'aigua de més de 0,5 mg/L, els peixos tenen efectes tòxics i poden ser conscient de l'olor de les seves emissions; Rebuig tractament d'aigua atmosfèric sulfhídric olfactius vàlvula l0mg / m. A més, les concentracions baixes d'CS, volàtil aigua, a través de la respiració i la pell en el cos humà, l'exposició a llarg termini poden causar intoxicació, condueix a la malaltia neurològica histèria de disulfur de carboni Charcote (diòxid de carboni).\nEn segon lloc, els principis generals de tractament d'aigües de rebuig planta concentrador:\n(1) ha de fer ple ús dels runams de clarificació i depuració natural.\n(2) si la precipitació natural no compleix els requisits d'emissió, s'utilitzen per afegir floculant, químics o altres mètodes.\n(3) si voleu utilitzar el tractament químic, és adequat utilitzar un agent farmacèutic. Si no tenir, segons la situació de la contaminació, l'ús de diverses drogues, tractament d'aigües de rebuig, però el tipus d'indústria farmacèutica no hauria de ser massa.\n(4) hauria de ser l'ús de productes químics tòxics, baixa toxicitat, alta eficiència o contaminació lumínica, preus baixos i fàcil d'obtenir la farmacèutica. Concentrador de la majoria comunament utilitzava agent per al tractament d'aigües de rebuig és calç.\n(5) han de ser analitzats i estudiar la composició de les aigües residuals, l'ús de la seva naturalesa diferent, així que gestió de residus, integral de tractament de residus.\nUn parell de: S'utilitzarà el sulfat d'alumini industrials?\nSegüent: Recobriment en diòxid de titani a la indústria ceràmica ha de tenir un major espai d'aplicació


L'illa energètica es posarà en funcionament durant el mes de setembre donant subministrament a set edificis - Olot TelevisióOlot Televisió\nL’illa energètica es posarà en marxa, segons les previsions de l’Ajuntament, a la tardor. El projecte ha afegit dos edificis més que es beneficiaran del subministrament d’energia renovable, el Casal de la Gent Gran i el futur espai renovat de Can Monsà. En les properes setmanes els tècnics del SIGMA posaran a prova el funcionament de l’estructura i n’autoritzaran l’activació.\nEl projecte de l’illa energètica a Olot serà una realitat aquesta propera tardor. Amb les obres al carrer Fontanella, es donaran per finalitzades les intervencions amb les quals serà possible l’activació d’aquest sistema d’energia renovable, que permetrà donar subministrament a la plaça Mercat, el geriàtric Montsacopa, la residència la Caritat, el Museu Comarcal de la Garrotxa i els equipaments de l’hospital Sant Jaume, a més del Casal de la Gent Gran i al futur espai remodelat de Can Monsà.\nTots els equipaments que s’abasteixin a través de l’illa energètica disposaran d’un subministrament complet, i funcionaran amb energia renovable i sostenible, un projecte innovador i pioner que l’Ajuntament d’Olot vol reforçar i promocionar, per tal que tan la gent de la ciutat com els qui la visitin puguin saber com funcionen aquests espais a través de la biomassa, les plaques solars i els pous geotèrmics. De fet, el consistori té pensat convidar les escoles perquè els estudiants puguin veure que edificis comercials i d’ús públic que funcionen a ple rendiment es poden abastir únicament amb energies renovables i d’una manera conjunta.\nEn les properes setmanes, els tècnics del SIGMA faran les proves pertinents per saber si l’illa energètica ja es pot posar en marxa, encenent les calderes de biomassa, activant els pous geotèrmics i obrint les plaques solars.\n– Es talla el trànsit al carrer Fontanella per obres vinculades al projecte de l’illa energètica\n–Olot guanya el premi a la ‘Ciutat de l’any en bombes de calor geotèrmiques’ pel projecte de l”Illa energètica’


Taller de xapes, a càrrec de Cia. La Sal d’Olot.- Divendres 1 de juliol, de 18.00 a 19.30 h – El Blog sense nom\nTaller de xapes, a càrrec de Cia. La Sal d’Olot.- Divendres 1 de juliol, de 18.00 a 19.30 h\n15 Juny 2016 30 Juny 2016\nJugarem dibuixant. Farem una sèrie de dibuixos amb diferents materials i colors.\nCrearem un objecte on la il·lustració sigui la protagonista, en aquest cas realitzarem\nuna xapa o un imant que es podran endur a casa.\nTaller pensat per a nens/es a partir de 3 anys, les places són limitades i podeu fer les inscripcions aquí:\nA càrrec de: Cia. La Sal d’Olot


Grasses trans: tipus, la seva relació amb la salut i com evitar les perjudicials | Consumer\nEl consum de grasses trans s'associa amb mortalitat i malalties coronàries, però no sempre. Coneix quins són les nocives per a la salut i què es pot fer per evitar-les\nSi l’ésser humà incrementa el seu consum de grasses trans industrials en un 2 % de la seva aportació energètica diari, el risc de patir una malaltia cardiovascular s’estima en un 23 %. Aquestes i altres evidències sobre el dany que aquest tipus de grasses poden provocar en la salut dels consumidors van posar en alerta a la fi dels anys 90 a les autoritats sanitàries, que van animar a la indústria a millorar les seves pràctiques per disminuir el contingut d’aquesta substància en els aliments. Després de més de 15 anys d’estudis, la Unió Europea (UE) ha implementat una llei que limita el contingut d’aquest tipus de greixos en els aliments a 2 g per cada 100 g de greixos totals. Però, què són les grasses trans? En les següents línies t’expliquem els tipus que existeixen, la seva relació amb la salut, les alternatives de la indústria alimentària per reduir el seu ús i les opcions que tenim per a això els consumidors.\nTots coneixem el que són els greixos, però no tots sabríem distingir els diferents tipus que contenen els aliments. Els greixos estan formats en la seva major part per triglicèrids, que són diferents àcids grassos units per una molècula de glicerina. Entre ells trobem àcids grassos saturats i àcids grassos insaturats. Els primers no contenen cap doble enllaç entre els seus àtoms de carboni, mentre que els segons contenen un (monoinsaturados) o més (poliinsaturados) dobleguis enllaços. D’aquesta distinció obtenim les conegudes com:\n➡ greixos saturats: carn vermella rica en matèria grassa (vedella, be i porc), productes làctics sense desgreixar (com a mantega, formatge, gelat, llet i crema), oli de palmell, oli de coco i llard de porc.\n➡ grasses monoinsaturadas: oli de colza, d’oliva, llavors de girasol, llavors de sèsam, alvocats, ametlles, cacauets, avellanes i els seus olis.\n➡ grasses poliinsaturadas:\nomega 3: peix blau (com el salmó, el verat, l’areng i la truita), l’oli de colza, matèries grasses toves per untar, nous, soia, linaza i els seus olis.\nomega 6: matèries grasses toves per untar, llavors de girasol, germen de blat, llavors de sèsam, nous, soia, blat de moro i els seus olis.\nL’explicació, alguna cosa tècnica, és decisiva, perquè dins d’aquests àcids grassos amb dobles enllaços és on se situen les grasses trans: olis vegetals que han estat sotmesos a un procés d’hidrogenació parcial i els presents de forma natural en la llet, la vedella i el be.\nTipus de grasses trans\nEntre els greixos trans podem distingir dos tipus ben diferenciats:\nGrasses trans de remugants. Són aquelles que existeixen en alguns aliments (carns i productes làctics de boví, oví i caprí) que provenen d’animals remugants, ja que aquest tipus de greixos es formen en el rumen (primera cavitat del seu estómac), s’absorbeixen en el seu sistema gàstric i passen als músculs i a la llet produïda per aquests remugants. Aquest tipus de greix suposa fins a un 6 % del greix total dels remugants, per la qual cosa, excepte en aliments molt grassos, el seu contingut en els productes finals és baix. Per exemple, la mantega pot arribar a contenir uns 2,5 g/100 g de greix, mentre que les carns de remugants no superen els 0,25 g/100 g de greix. Aquest tipus de greixos trans són naturals i no són perjudicials per a la salut.\nGrasses trans industrials. Es generen en la indústria alimentària durant el processament d’olis vegetals amb àcids grassos insaturats per aconseguir textures adequades, així com per millorar les seves propietats sensorials i augmentar la vida útil i resistència al cuinat. Les grasses trans industrials es relacionen amb l’augment de risc de diverses malalties coronàries. Aquest tipus de greixos va arribar a suposar fins a un 60 % del greix total de certs aliments, però gràcies als esforços de la indústria al nostre país aquests nivells han baixat de forma considerable fins a valors inferiors al 5 %.\nCom es formen les grasses trans industrials?\nFonamentalment, els tres processaments que més contribueixen a la generació de les grasses trans industrials són la hidrogenació parcial, el refinat i el cuinat a altes temperatures (com la fritada).\nLa hidrogenació és el procés que transforma àcids grassos insaturats en saturats, per així augmentar els punts de fusió dels olis (es tornen líquids a temperatures més elevades) i aconseguir textures adequades en productes com a xocolates, que es fonen en la boca, però no a la mà. La hidrogenació total transforma tots els àcids grassos insaturats i no genera grasses trans, mentre que la hidrogenació parcial solament modifica alguns àcids grassos insaturats i forma una important quantitat de greixos trans (fonamentalment de greixos monoinsaturadas). La hidrogenació parcial era potser el procés que més grasses trans generava i el que més s’ha pogut controlar per part de la indústria.\nDurant el refinat d’olis, igual que durant el seu cuinat, s’empren altes temperatures que generen grasses trans, però en menor quantitat que durant la hidrogenació parcial. En aquest cas, són els greixos poliinsaturadas les que més grasses trans produeixen i, com més gran sigui la temperatura i el temps que romanen exposades a aquests graus, major serà la generació d’aquests greixos. Amb el temps s’ha aconseguit optimitzar aquests processos i en l’actualitat, el contingut d’àcids grassos trans que es genera amb aquests procediments és baix.\nCom afecten les grasses trans a la salut\nFa algun temps, després de la invenció de la hidrogenació parcial i l’aparició dels greixos trans, es creia que la substitució dels greixos saturats per qualsevol insaturada reduiria la incidència de les malalties cardiovasculars. Avui l’evidència que els greixos trans són menys saludables que les saturades és molt àmplia. S’ha comprovat que el consum de grasses trans industrials s’associa amb mortalitat i malalties coronàries. No així les grasses trans de remugants, per les quals no s’ha trobat aquesta associació.\nAlternatives de la indústria per reduir les grasses trans\nGràcies a l’avanç tecnològic han sorgit diferents alternatives per controlar la quantitat de grasses trans per part de la indústria alimentària.\nEn el cas de la hidrogenació parcial, una evident és l’ús d’hidrogenació total, ja que aquesta última no genera grasses trans. No obstant això, no produeix greixos tan versàtils com les parcialment hidrogenades. Per això, les dues alternatives més importants que s’estan utilitzant són la interesterificación –canviar la posició dels àcids grassos generant diferents grasses– i el fraccionament de les grasses –separar les part sòlides (estearinas) i les líquides (oleínas) de, per exemple, l’oli de palmell o coco–. Amb la interesterificación s’ha aconseguit substituir oli de palmell parcialment hidrogenat per un greix vegetal interesterificada amb les mateixes propietats, però amb una quantitat de grasses trans més de 10 vegades inferior. A més dels greixos interesterificadas i les fraccions de greixos, han augmentat la importància l’ús dels denominats shortenings o llards vegetals, que són barreges d’olis líquids i olis tropicals (generalment sòlids a temperatura ambienti) o greixos totalment hidrogenats.\nEn el cas dels processos de refinat i fritada, les alternatives són el control del temps i temperatura, així com l’ús d’olis més resistents a la calor com l’oli de girasol o de colza alt oleic, així com el de cártamo.\nEn definitiva, qualsevol d’aquestes alternatives o una combinació de les mateixes facilitarà a la indústria l’objectiu de no sobrepassar el límit imposat a les grasses trans.\nCom evitar les grasses trans industrials\nDes del punt de vista del consumidor, a més d’evitar les grasses trans per la seva relació amb el desenvolupament de malalties cardiovasculars, cal ressaltar que moltes d’aquestes alternatives posseeixen un contingut en greixos saturats molt superior a les recomanacions de les autoritats sanitàries. Com en general el tipus de productes que fan ús d’aquests greixos són aliments ultraprocesados d’alta densitat calòrica i baixa aportació nutricional, la recomanació hauria de ser evitar o limitar el seu consum, continguin o no una quantitat rellevant de grasses trans.\nA més, el consumidor no pot conèixer quanta quantitat de grasses trans industrials hi ha en els productes, ja que no apareix en l’etiquetatge. L’única pista que podem trobar és el terme “grassa parcialment hidrogenada” en la llista d’ingredients, que no es pot confondre amb greixos totalment hidrogenats, sobre les quals no hi ha evidència que siguin perjudicials per a la salut.\nQuin tipus de greix s’usa en la brioixeria industrial?


Blog del Laboratorio de Vehículos\nAssaig de pneumàtics\nInformes (Verificació d’identitad digital de l’informe)\nEl Laboratori de Vehicles de la Universitat Miguel Hernández es va crear l’any 2003 en l’àrea d’Enginyeria Mecànica de la UMH, i des de llavors ha anat dotant-se dels mitjans necessaris per a oferir un servici cada vegada més complet en l’àmbit de la inspecció i assaig de vehicles i components.\nEn l’actualitat el Laboratori de Vehicles compta amb les següents designacions oficials:\nEstà designat pel Ministeri d’Indústria com a Servici Tècnic Oficial per a l’emissió d’informes tècnics relatius a Reformes de Vehicles de carretera, i per a l’Homologació Individual de Vehicles Nous Completats, amb validesa per a tot el territori nacional.\nEstà acreditat com a Laboratori Oficial per a la catalogació de Vehicles Històrics a la Comunitat Valenciana, la Comunitat Autònoma de la Regió de Múrcia i la Comunitat de Castella la Manxa.\nD’altra banda, es troba acreditat per l’Entitat Nacional d’Acreditació (ENAC) segons la Norma UNE-EN ISO/IEC 17020 com a entitat d’inspecció tipus A per a Inspecció de Reformes de Vehicles i Homologació Individual de Vehicles Completats, que inclou la realització d’assajos en suport a estes inspeccions. També compta amb l’acreditació ENAC segons Norma UNE-EN ISO/IEC 17025:2005 per a la realització d’assajos de pneumàtics.\nSeccions dins del laboratori\n– Reformes de vehicles.\n– Homologacions individuals.\n– Vehicles històrics.\n– Assaig de pneumàtics.\nLa UMH consigue la acreditación para la catalogación de vehículos históricos en Castilla-La Mancha\nTeléfono: 96 665 88 56


El narco d'Argentona va ser assassinat per la seva exparella i el seu amant\nEl narco d'Argentona va ser assassinat per la seva exparella i l'amant d'ella\nEls Mossos van vincular els tres detinguts pel crim amb una banda de narcos però desvinculen el crim de l'activitat de l'organització criminal i apunten a un crim passional | La policia va trobar el cadàver gràcies al georadar\nper Guillem RS dijous, 4 d’octubre 2018 - 08:00h | Actualitzat a 04/10/2018 10:06h\nEls Mossos d'Esquadra han donat més detalls de l'operació que la setmana passada va permetre detenir a dotze persones que formaven part, presumptament, d'una banda criminal dedicada al tràfic de marihuana i al blanqueig de capital. Durant la investigació d'aquest cas els investigadors de la Divisió d'Investigació Criminal de Sabadell van poder resoldre també l'assassinat d'un home l'any 2017. Dels dotze detinguts, de nacionalitats espanyola, moldava i albanesa, tres d'ells estan imputats per l'homicidi d'aquesta persona, que també formava part de la banda criminal.\nTot i que l'home mort, desaparegut abans de l'estiu de 2017, també formava part de la banda criminal, els Mossos situen el mòbil del crim en l'àmbit passional i no per l'activitat criminal de l'organització. Un dels detinguts, una dona, és l'exparella de l'home mort, de nacionalitat moldava, i ara mantenia una relació sentimental amb el cap de la banda i també vinculat amb el crim. Els Mossos van fer diversos escorcolls i van trobar el cos de l'home, tal com va avançar CatalunyaDiari.cat, enterrat en un magatzem d'Argentona, al Maresme.\nEls Mossos sospiten de la dona des del primer moment\nLa investigació es remunta al mes de juny de 2017 quan una dona amb nacionalitat moldava va presentar una denúncia de desaparició d'un home albanès a comissaria. Segons explica aquesta dona, ara detinguda, el coneixia des de feia poques setmanes i li havia llogat una habitació del seu pis. En el seu relat detalla que l'home ha marxat del domicili tot i que hi ha deixat els seus efectes personals. Evidentment, no va dir res que sabia que l'havien matat.\nUn dels detinguts, sortint del cotxe patrulla, davant de la nau on van amagar el cos del narco. | Guillem RS\nPassat un mes el pare del desaparegut, que va arribar a Catalunya expressament des d'Albània, va presentar una altra denúncia per desaparició a la comissaria de Granollers amb la mateixa identitat que en el cas de la primera denúncia. Quan els agents van detectar que el sistema alerta d'aquesta coincidència el pare del desaparegut els explica que la dona que ha posat la primera denúncia és la parella del seu fill, amb qui conviu des de fa anys a Catalunya, i no la dona que havia dit ser. De seguida sospiten que estan davant d'una desaparició amb components de criminalitat i traspassen el cas a la Unitat Central de Persones Desaparegudes perquè se'n facin càrrec, que des d'un primer moment enfilen la parella del desaparegut.\nEls especialistes van centrar les primeres indagacions a resseguir l'entorn de l'home i en la reconstrucció de la seva activitat en les darreres hores de les quals se'n tenia notícia. És durant aquestes gestions d'investigació que els policies van detectar que es troben davant d'una organització criminal que es dedica al cultiu intensiu de marihuana en interiors i al blanqueig de capitals. I és llavors quan van comprovar que un dels caps de la banda manté una relació amb l'exparella de l'home albanes que ha desaparegut.\nUna banda dedicada al tràfic de drogues que tenia un cadàver a l'armari\nLa policia va confirmar que la banda, a més de conrear marihuana en naus industrials de municipis com Argentona, la Roca, Vallirana, Premià o Barcelona, també havien dissenyat una enginyosa estructura empresarial legal que donava cobertura a les seves activitats il·lícites, i és llavors quan a Unitat Central d'Estupefaents se suma a les investigacions.\nA banda de les plantacions, sempre dins de naus industrials repartides per diversos punts del territori català, els agents constaten que els integrants del grup han dissenyat una enginyosa estructura empresarial legal que dóna cobertura a les seves activitats il·lícites. De manera paral·lela, la Unitat Central de Desapareguts se centren en la desaparició de l'home.\nEscoltes telefòniques van delatar als autors del crim\nDesprés de poder avançar en la investigació i confirmar que la banda disposava de diversos punts de conreu i que es dedicaven a la comercialització de la marihuana, que també van confirmar que el desaparegut havia estat assassinat per integrants de la banda i que el van ocultar en una nau industrial, a Argentona. Quan els Mossos van saber, amb escoltes telefòniques, que els autors del crim s'havien organitzat per canviar de lloc el cadàver, ja que havien de deixar el local, que els hi vencia el lloguer, van decidir actuar i fer explotar la investigació.\nL'escorcoll a la nau va durar hores i l'endemà es va poder retirar el cos del narco assassinat. | Guillem RS\nEl passat divendres 28 de setembre els Mossos van accelerar les investigacions per detenir a les tres persones que creien que tenien relació amb el crim. L'exparella de l'home, el cap de la banda i actual parella de la dona i una tercera persona, que havia ajudat la parella en l'assassinat de l'home. Quan van estar detinguts, els van traslladar a la nau del carrer del Molí d'Argentona on tenien la certesa de trobar el cadàver.\nEl cadàver, trobat gràcies al georadar\nUn dels detinguts va acceptar als Mossos on havien matat al narco, fins llavors company de la banda, i amb l'ajuda d'un georadar de l'empresa Falcon Hight Tech es va poder delimitar la zona on s'havia cavat la fosa on estava enterrat el cadàver, sepultat sota una capa de formigó. Després d'hores de feina, la policia va poder aconseguir trobar el cadàver i ja va ser dissabte al matí quan es van reprendre les tasques per treure el cos, que vora les 12 del migdia va ser retirat de la nau industrial, sempre sota la supervisió de dos antropòlegs forenses.\nImatge del georadar, a l'interior de la nau d'Argentona, on es va trobar el cadàver del narco. | CatalunyaDiari.cat\nLa Unitat Central d'Estupefaents aprofitant que s'havia explotat l'operació, també es va fer nou entrades i escorcolls a Terrassa, Cerdanyola del Vallès, Argentona, Vallirana, la Roca, Barcelona i Premià de Dalt, tant en domicilis com a les naus industrials on hi havia els cultius de marihuana. Els agents van desmantellar set plantacions i van comissar 2.950 plantes i van intervenir 28 quilos de marihuana i van detenir nou persones més, a més dels tres relacionats amb el crim.\nEls tres autors del crim, a presó\nEls dos homes i la dona detinguts relacionats amb el crim han ingressat a presó. Dos detinguts més, dels dotze totals de la investigació, també han estat enviats a la presó pel jutge de Granollers que porta el cas per delictes contra la salut pública. Els altres arrestats queden amb llibertat amb càrrecs i retirada del passaport.\nTràgica mort en un accident de tractor a Catalunya\nBarcelona Mossos d'Esquadra Droga Maresme Vallès Occidental Vallès Oriental


Aquest dissabte 19 de gener de 2019, a l'Espai Cultural Sant Domènech de Xàtiva, es celebrarà la primera assemblea ordinària de la Federació Coordinadora de Muixerangues, a la que també pertany la Muixeranga la Socarrà.\nAquesta Federació va néixer aquest any passat a conseqüència del creixement muixeranguer a tot arreu del País Valencià, i és un orgull que la primera de les seues assemblees se celebre a la ciutat de Xàtiva.\nA aquesta assemblea, hi podrà assistir qualsevol membre de les 21 muixerangues que hi són associades.\nDes d'ací fem una crida a tot el món muixeranguer que vulga compartir aquesta experiència en un lloc tan emblemàtic com Espai Cultural Sant Domènech.\nPublicado por Muixeranga de Xątiva en 19:27 Cap comentari:\nEtiquetas: actes, coordinadora, federacio coordinadora muixerangues, FEDERACIO MUIXERANGUES, la costera, muixeranga, Muixeranga de Xativa, socarra, socarrada, xativa, xàtiva\nASSAIG EL DIVENDRES 18 DE GENER DE 2019\nEl 13 de gener a la cavalcada de les Magues de gener, tornarem a alçar una alta de cinc, però aquesta vegada, davant l'Ajuntament de València i del nombrós públic que va assistir a l'esdeveniment. Seguim volent créixer i arribar més alt. Volem que la muixeranga siga coneguda per tot arreu i seguir gaudint d'aquestes meravelloses figures. Seguim necessitant de la calor del nostre poble i de la nostra terra.\nAra ens espera el repte de seguir creixent i consolidant el que hem fet fins ara. Estem ben contents per el que hem fet, però volem més i per a aconseguir-ho necessitem moltes mans, unes mans com les teues, no ho dubtes, vine a provar, t'estem esperant.\nAquest divendres 18 de gener, estarem al gimnàs del CEIP Gonzàlbes Vera de Xàtiva, a partir de les 19.00 hores.\nCONFERÈNCIA A LA UV: "La Muixeranga, una tradició viva"\nDemà dimecres, 16 de gener de 2019, a les 19:00 tindrà lloc la conferència "La Muixeranga, una tradició viva" que organitza la Federació Coordinadora de Muixerangues i el Vicerectorat de Cultura de la Universitat de València.\nComptarem a la taula amb Joan Bofarull, Pau Pertegaz i Antonio Ariño. L'entrada és gratuïta i l'aforament és limitat.\nCentre Cultural La Nau -\nCarrer de la Universitat, 2 València\nPublicado por Muixeranga de Xątiva en 18:18 Cap comentari:


Els romans, amb la seua progressiva romanització, van anar estenent com una gota d’oli, mai millor dit, el cultiu de l’olivera, també la vinya, les figueres, les pomeres, els albercocs, les síndries, les magranes, els préssecs, les carabasses, els melons, els embotits, els formatges i salses. Un patrimoni que ha perdurat fins als nostres dies; alguns dels seus productes, d’una forma inalterable.\nEntre diverses i incomptables receptes, van ser els que van enginyar els primers dolços, elaborats amb fruites, farina, aigua i llet, i amanits amb pebre i mel. També van preparar vi dolç amb mel, el que era l’hidromel. Empraven la mel a causa que el sucre que arribava d’Egipte era un producte, econòmicament parlant, molt car.\nDurant l’Imperi romà, el vi era emprat, exclusivament, per a ritus religiosos, encara que més tard va passar a formar part dels costums populars; estava prohibit per a les dones i per als homes menors de 30 anys. A causa que eren molt religiosos, abans de la celebració del menjar, duien a terme ritus de gratitud durant els quals s’oferia menjar i vi als lars, protectores de la casa i divinitats.\nEn els seus inicis, el poble romà restringeix l’elaboració del pa; triaven alimentar-se de farinetes, ja que aquest es considerava com una cosa aliena, que tan sols es presentava a la taula dels benestants.\nRoma va arribar a comptar amb més de 300 fleques que dirigien professionals grecs. Sobre l’any 100 dC, durant l’època de Trajà, es constitueix el Col·legi Oficial de Forners amb caràcter privat, exempt d’impostos. Llavors, els magistrats regulaven el seu preu. Els romans van millorar els molins, les màquines de pastar, i els forns fins al punt que avui en dia s’anomena “forn romà” al forn d’escalfament directe.\nL’oli d’oliva venia a ser un regal dels déus; or líquid de la força, la saviesa, la pau... La victòria. Distingien, els romans, 21 varietats d’olives destinades a l’obtenció de l’oli i les receptes per a la preparació de les olives amb vinagre o oli, sal i aromatitzades amb herbes. Recepta, aquesta, que ha perdurat fins a l’actualitat. Encara en la nostra generació actual es continua preparant la conservació de les olives en gerres de vidre seguint aquesta recepta.


¿I això com es llava? - Entrenosotros | Consum\n¿I això com es llava?\nArriba el moment de separar la roba per a ferla bugada i aleshores apareixen els dubtes: s’encollirà siho llave amb este programa?, Puc ficar la meua camiseta preferida al’eixugadora sense por?, ¿Comho planxe?\nTotes les peces inclouen en l’etiquetatge lesindicacions necessàries per a saber com les hem de “tractar” per a conservar-les en bon estat, el seu llibreparticular d’instruccions. Val la pena detindre’s encada símbol per a mantindre les cures idònies i disfrutar de lanostra roba durant més temps.\nLa safa amb aigua: Indica el tipus de llavadarecomanat: a màquina (apareixerà latemperatura aconsellable en graus), a mà(apareixerà un dibuix d’una mà a la safa) o sinecessita una neteja en sec (la safa apareixeràratllada).\nEl triangle: Indica si la peça admet lleixiu oblanquejadors o no n’admet. Si el triangle apareixratllat vol dir que no has d’utilitzar lleixiu.\n¿ Y esto cómo se lava?\nEl quadrat: Esta icona indica com s’ha d’eixugarla peça: penjada (3 ratlles verticals), en horitzontal sobre una post (ratlla horitzontal)i fins i tot si s’ha de fer a l’ombra (cantóombrejat).\nEl quadrat amb un cercle a dins: Indica sila peça admet eixugadora o no (apareixeràratllat). Té indicacions sobre la temperaturaidònia representada amb fins a 3 punts (unpunt, temperatura baixa; dos, mitjana; tres,temperatura alta).\nLa planxa: Indica la temperatura a què s’ha deplanxar (amb punts xicotets, de menys a més).Si està ratllada, esta peça no es podrà planxar;si la creu apareix a baix, voldrà dir que no podràsutilitzar vapor.\nI si eres dels que sempre tallenl’etiqueta abans d’estrenar unapeça de roba, seguix estos consellspràctics per a llavar-la en funció decada teixit.\nCotó: El programa a 30º és perfecte,però no oblides que, en elsprimers, les peces fosques o decolor destinyen. Llava-les ensolitari per a evitar problemes outilitzar tovalletes per a capturarels colors. Si fas servir aiguacalenta, obtindràs a canvi una peçad’unes quantes talles menys.\nSintètics: El polièster, la licra i altresmaterials similars es llavensempre en aigua freda.No destinyen i s’adaptenperfectament a les peces del’apartat anterior, amb la qual cosales pots llavar juntes i estalviarllum i aigua amb facilitat.\nLlana: Exigix aigua freda. El programadels 30°C és idoni, així que podriescombinar cotó, acrílic i llana en unasola llavada.\nSeda: És un material tan boniccom complicat de manipular,especialment si està mesclatamb algun altre. La llavada depeces delicades pot ser idòniasempre que siga amb aigua freda.Això sí, eixuga la peça penjant-laen un penjador a l’ombra i evitaescórrer-la a mà, n’allargaràs lavida útil.\nI per a mantindre la suavitat il’elasticitat de la teua roba, recorda’td’afegir en l’última rentada un poc desuavitzant.\nCom pelar fruites complicades\nQuè és l'acrilamida? Trucs per a cuinar sense cremar


Sempre la música...\nEl Marc va tenir una molt bona idea. Va portar el seu violoncel i ens va tocar 4 o 5 peces que vam sentir amb molta atenció. Gràcies Marc per posar música al comiat del curs.\nÚltim dia del curs 2008-09\nAquí teniu les imatges de l'últim dia de curs...la classe convertida en espai de jocs... el curs ha passat força ràpid va comentar el Dani... potser ens ho hem passat prou bé... potser massa treball... potser noves vivències... quasibé segur tot plegat . Ara el descans merescut... molt bones vacances a tothom!\nPodeu anar mirant de tant en tant el bloc... queden alguns videos per penjar i a estonetes us els faré arribar. També podeu anar deixant missatges i així estarem tots en contacte.\nAcabem la portada de l'album\nSi no has pogut acabar a classe la portada de l'album aquí la tens per avançar feina...vinga que ens queden quatre dies per aprofitar!!!\nAl mes d'abril ens varem entrenar a les pistes d'atletisme de La Universitat de Barcelona UB. Després, el passat 7 de maig vam competir a l'Estadi Olímpic Lluís Companys, seu dels Jocs Olímpics Europeus del 2010.\nHem descobert moments en que sembla que els nostres atletes volin cap al cel...aquí en teniu una selecció de les més destacades, la resta les trobareu als àlbums de l'escola.\nJa hem tornat...\nDesprés d'uns dies de convivència en plena muntanya i de passar-ho molt bé...ja hi som a Barcelona.\nSi teniu el Google Earth podreu veure la ruta que vam fer des de la casa de colònies al poble de Saldes.\nVam trigar 1h i 1 minut en fer 3,5 km... no som uns senderistes professionals però vam arribar ..que al cap i a la fi és el que compte.\nFiiiiuuuuuu...marxem al Pedraforca de colònies\nSi t'agrada ésser un ciberexplorador aquí tens un parell de webs força entretingudes on podràs fer un cop d'ull als indrets pels quals ens mourem aquests dies i si fas una bona recerca per elles seràs capaç de trobar:\n-Can Serra d'Abaix, la masia on passarem els dies.\n-A quina comarca anem.\n- Estarem al Prepirineu però...quines serralades importants tenim al voltant.\n- Com es diu el Parc natural en el qual estarem.\n- El Castell de Saldes, on anirem d'excursió. A quin segle el van acabar. A quin baró li va regalar el comte de Cerdanya.\n- On està situat un dolmen prehistòric de l'edat dels metalls. Com s'anomena?\n- Quin monestir medieval està aprop de la nostra casa.\n- Entre quines poblacions estarem.\n- Quins animals estan amagats pels boscos i les muntanyes?\n- Quin instrument musical agrada molt de tocar al poble de Maçaners.\nFes la descoberta i envia-m'ho a : fabrese@gmail.com\nWebs de l'Hostal Pedraforca (ep! que aquest no és la nostra casa de colònies) i web de la diputació provincial.Tots dos xulíssims!!!!\nAucalaxia de Sant Jordi\nJa tenim la nostra Auca de Sant Jordi per la nostra galaxia, la via làctia, que vam fer a l'area de castellà. Hem treballat molt però hem aconseguit un bon resutat.


Altbau-Garconniere Schulgasse Viena Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nAltbau-Garconniere SchulgasseApartamentSchulgasse 72/13, 18. Währing, Viena, Àustria, 1180 - Veure al mapaExcepcional9,1Basada en 14 comentarisAltbau-Garconniere SchulgasseVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nSituat en el cor de 18. Währing, Altbau-Garconniere Schulgasse és un lloc ideal des d'on descobrir Viena. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Altbau-Garconniere Schulgasse, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, ascensor. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD, cuina americana a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Altbau-Garconniere Schulgasse és una selecció idònia per a la vostra estada a Viena.


La Diputació de Lleida compra 500 llibres a Pagès Editors i l'Editorial Fonoll pel Sant Jordi d'estiu\nActualitzada 21/07/2020 a les 11:57\nLa idea és fer un regal per exemplificar l'agraïment de Presidència al personal que ha mantingut activa la Diputació malgrat les dificultats del confinament i el teletreball\n© Imatge d'arxiu de la façana de la Diputació, abans de la declaració de l'estat d'alarma.\nLa Diputació de Lleida ha comprat 250 llibres a Pagès Editors i 250 més a l'Editorial Fonoll per regalar entre el personal de la corporació al Sant Jordi d'estiu, previst per aquest dijous 23 de juliol. La idea és fer un regal per exemplificar l'agraïment de Presidència al personal que ha mantingut activa la Diputació malgrat les dificultats del confinament i el teletreball.\nAixí mateix, també es vol donar un missatge de suport explícit al sector llibreter i els autors lleidatans. Les llibres encomanats són de títols propis i variats d'autors de les comarques de Lleida que han editat aquest 2020.\nEn paral·lel, i com cada any fan la Diputació i l'IEI, aquest suport al Dia del Llibre s'expressa també en la col·laboració amb l'edició dels llibres que tradicionalment publiquen els diaris locals, 'La Mañana' i 'Segre', i que regalen als seus lectors. El llibre de 'Segre' d'enguany, 'Camp de Mart', és una crònica de la vida militar del jove Josep Vallverdú. El de 'La Mañana', 'La premsa a la demarcació de Lleida 1898-1939', és l'obra guanyadora del 30è Premi Josep Lladonosa d'Història Local dels Països Catalans.


Fregant l’excel.lència (Crònica del cap de setmana) - Proyecto FER\nFregant l’excel.lència (Crònica del cap de setmana)\nUn total de 7 esports integraven l’agenda FER d’este primer cap de setmana de juny. Una entrega densa i plena de reclams. El balanç ha resultat molt positiu. Quasi totes les disciplines, competicions i escenaris han deparat bons resultats. A l’hora de seleccionar el contingut prevalent, les arts marcials lliuren un interessant cos a cos. Però s’imposa el taekwondo. El responsable és Raúl Martínez. El il·licità, amb l’orgull ferit després de la lleugera decepció soferta fa 3 setmanes a l’Europeu de Kazan, on va ser cinquè i no va tindre opció de pujar al podi, es redimia ahir amb una espectacular medalla de plata en un prestigiós esdeveniment, el Grand Prix de Roma. Raúl va guanyar quatre combats. Només va cedir a la final davant un rival rus. L’alacantí va ratificar la seua qualitat. La seua presència a la classe mitjana alta del taekwondo internacional. Ascendirà places en el rànquing olímpic. També en el tapís italià competien altres dos components del FER. Daniel Ros acabava cinquè (després de guanyar dos combats, perdia en els quarts de final davant el rus Larin, el seu botxí a la final del Campionat d’Europa), mentre que Blanca Palmer queia en la primera ronda.\nMentrestant, el judo ha brillat amb una trilogia d’èxits en un mateix torneig internacional. Tres bronzes a la Copa del Món absoluta de Madrid, una cita de menor rang que un Grand Prix o un Grand Slam, però de cert nivell. Les tres medalles han correspost a Ana Pérez Box, Isabel Puche i Salvador Cases. Ana va confirmar el seu excel·lent moment de forma. Curiosament, va perdre en semifinals contra la judoka romanesa que va superar a Laura Gómez a Rio 2016. Isabel necessitava una injecció d’optimisme per a rellançar la seua temporada. Mentrestant, Salvador Cases segueix amb la seua meteòrica progressió. Tot i ser encara júnior, va ascendir al podi en una competició de categoria absoluta. Significatiu.\nMentrestant, la ciutat de Guadalajara ha concitat moltes mirades durant este cap de setmana per acollir el Campionat d’Europa de gimnàstica rítmica. En el torneig individual, integrat per 24 participants, la representant espanyola era Polina Berezina. L’esportista FER ocupar el vintè lloc. Brillant en cèrcol i pilota, va cometre errors en els exercicis de cinta i maces. El resultat final ha estat similar als obtinguts en les Copes del Món d’abril i maig. Polina té molt bones condicions, creix a ritme sostingut, però segueix lluny de les grans estrelles de la disciplina. Tindrà una nova oportunitat de recurtar distàncies amb les millors al Campionat del Món, previst a Bulgària per setembre. Encara lluny de les nostres fronteres, Roberto Sánchez Mantecón va finalitzar quinzè a la Copa del Món de triatló distància sprint de Cagliari, Itàlia, certamen que reunia a 60 competidors. El valencià es va veure perjudicat per una caiguda en el segment de ciclisme. Si no hi ha este contratemps, haguera estat més endavant.\nEn plena acceleració està l’atletisme. De moment, el rei dels esports ha oferit este cap de setmana diferents notícies. Per a començar, divendres, Pablo Torrijos, amb un salt de 16,61m en el triple salt, s’assegurava la seva presència a l’Europeu de Berlín d’agost. A la capital alemanya també aspira a viatjar Daniel Andújar. Tot i la duríssima competència en la seva prova, els 800m, l’alacantí no és dels que es rendeix fàcilment. També divendres, a la Reunió Internacional d’Andújar, Jaén, l’atleta de Sant Vicent del Raspeig aconseguia una victòria de prestigi. Mentrestant, el dissabte, en un control federatiu, Luis Salort establia el rècord d’Espanya sub’20 dels 110m tanques i el fixava en 13 segons i 47 centenes.\nUna altra fita per al gandià. Finalment, s’ha celebrat una Trobada de proves combinades a Arona, Tenerife. En l’heptatló, hi havia 14 participants. Carmen Ramos va ser quarta (va sumar 5.630 punts i es va quedar a només 11 del rècord d’Espanya sub’23) i Claudia Conte (encara sub’20) va acabar sisena amb bona marca, per sobre dels 5.400 punts. Mentrestant, al decatló sub’18, eren 6 els participants. Hèctor Gasulla va ocupar la segona plaça, però no va aconseguir la mínima per a l’Europeu d’este estiu. S’ho jugarà a una carta\nPrevious Post Agenda FER del cap de setmana (del 1 al 3 de juny)\nNext Post Sergio Alamar, el benjamín de la selección española de fútbol 5 para ciegos