José Luis Rodríguez Zapatero, que a hores d'ara deu esser ja el nou president del Govern, demostrà en el discurs d'investidura un nou tarannà que, per contrast amb l'anterior en el càrrec, ens arribà potser amb una notable càrrega d'esperança. Pel que fa als continguts, desenvolupà les prioritats de cinc àmbits del seu programa: renovació de la vida pública, europeisme, modernització de l'economia, polítiques socials i ampliació dels drets civils i polítics. Durant l'exposició inicial, com sol esser habitual en les investidures, va fer una declaració d'intencions que, posteriorment, durant el debat, aprofundí amb bon estil parlamentari, dialogant, obert, molt receptiu a les crítiques i preguntes dels oponents. Es podia percebre en les seves paraules un veritable tarannà democràtic que tenia present el benestar de la ciutadania, assolint aquell punt en el qual política i humanisme, units, poden esser entesos com una actitud de servei a homes i dones damunt un territori. Ho feia ben palès en el final del discurs, quan rematava parlant d'unes «utopies que mereixen esser somniades», o recordant les paraules del seu avi abans d'esser afusellat, i fent-ne la seva divisa: «una ànsia infinita de pau, un amor al bé i el millorament dels humils». Potser el seu gran valor consisteix a portar al món sòrdid de la política una llum d'idealisme i d'esperança que, sens dubte, acreix la seva imatge davant la col·lectivitat que haurà de governar. «El Xoco», com jo mateix, es mostra sensible al to, a l'estil, al tarannà, que el president ha demostrat, encara més, durant el diàleg amb els oponents. Però manifesta un dubte:\n-De la mateixa forma que André Gide afirmava que amb els bons sentiments es fan males novel·les, em fa sentir una mica de por, aquest home de bé dins un món de taurons i piranyes.\n-No se'l menjaran. La seva fortalesa resideix en la gran capacitat de diàleg i consens, una qualitat que s'ha fet més notòria quan tenia al davant representants de formacions polítiques diferents a les seves. Sobretot quan contestava als portaveus nacionalistes: Josep Antoni Duran i Lleida, Joan Puigcercós i Josu Erkoreka.\n-Això s'ha vist. És un digníssim representant d'aquesta Espanya que propugna: laica, tolerant, culta i desenvolupada. Però bé, posats a fer d'advocat del diable, et record que Mariano Rajoy, cap de l'oposició, amb duresa i correcció alhora, ha definit el seu govern com a «dèbil i inestable». Fins i tot s'ha referit a pactes ocults amb els socis que han propiciat la seva investidura.\n-Potser Rajoy es contradiu. Si els pactes en qüestió estan tancats, el govern ja no és ni dèbil ni inestable. I si, com jo crec, Zapatero cerca la fortalesa en el diàleg i en el consens, dóna una gran lliçó al seu predecessor en el càrrec, que brillà exactament per tot el contrari.\n-Estic d'acord que el valor de Zapatero s'ha demostrat en una particular manera d'evitar la crispació sense furtar la duresa del debat. I això és un gran mèrit. Aznar no ha va saber fer mai.\n-Una majoria absoluta és un gran perill per a qualsevol autoritari. Ara Aznar pot prendre nota d'un missatge subliminal que el successor li envia: proposa integrar els quatre expresidents del Govern en el Consell d'Estat, amb l'encàrrec d'elaborar el primer informe sobre la reforma de la Constitució. Una bona oportunitat per al consens.


Són els llums de Nadal de Sant Antoni els més lletjos de #Barcelona? - guillemcarbonell.cat\nJo crec que sí, però si teniu exemples de llums més lletjos i impersonals envieu-me’ls i compararem. Els llums que cada any posen al barri de Sant Antoni són lletjos, depriments, impersonals i gens, gens nadalencs. Per exemple, aquests del carrer Urgell. Però és que podríem mostrar els de la Ronda Sant Antoni o Sant Pau, els dels voltants del mercat, els del carrer Sepúlveda i tots són igual de neutres, per ser suaus. I consti que vistos en foto guanyen, en viu són pitjors. Ei, i Sant Antoni és un barri amb un comerç molt viu i que inverteix en la seva promoció, per això és curiósa aquesta despreocupació.\nPreviousLa bicicletada #MassaCrítica, dels primers divendres de mes, ha aplegat uns 200 ciclistes\nNextArmand de Fluvià a la @llibreriaClaret: “Molts llinatges barcelonins provenen de masies”\nPer comentar, respon: * 4 − 3 =


Caminants sense camí - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCaminants sense camí\nCada dia hi ha menys humans que van a peu més enllà d'un nucli urbà. Esportistes a part, els que ho fan és per circumstàncies incidentals\nxavier gual 29.01.2019 | 23:40\nEl mes passat una persona va morir atropellada de matinada a l'autovia al seu pas per Sant Fruitós. Fa poc els Mossos n'han multat una altra que hi caminava. Aquests fets no són puntuals ni casuals. Hi ha desenes d'humans que sovint apareixen pels vorals d'aquestes vies ràpides. És il·legal fer-ho i, si et veu l'autoritat, seràs multat. També es registren freqüentment accidents greus de persones que havien aturat el vehicle al marge per una avaria o ves a saber. Un altre cotxe llançat els enganxa i tot s'acaba. Són les conseqüències de l'hostilitat viària sobre els que de forma puntual o regularment s'hi mouen pedestrement. Són perills dels temps presents per als que no segueixen la tendència: anar en cotxe a tot arreu. Cada dia hi ha menys humans que van a peu més enllà d'un nucli urbà. Esportistes a part, els que ho fan és per circumstàncies incidentals: un cotxe avariat, una emergència o una discussió d'aquelles que acaben amb un «paraelcotxequebaixo».\nLes vies de més de dos carrils han anat arribant al nostre entorn i es segueixen escampant pertot arreu. Són una delícia per moure's amb vehicles de motor però un suplici per a qui vol o ha de desplaçar-se amb mitjans més modestos com una bicicleta o un parell d'espardenyes. Hem dit que a les de quatre o més no es pot fer però sembla que ningú ha pensat en l'opció de travessar-les per anar d'un lloc a un altre sense haver de fer una volta tremenda. I en les tradicionals el risc és equivalent a jugar-se la vida. Espurnegen accidents de ciclistes, els quals juntament amb els vianants són les víctimes d'aquesta modernitat asfaltada que ens envolta. Abans totes les víctimes eren els passatgers que ocupaven els seients dels vehicles. Alguna cosa està canviant. Si han hagut de passar-hi amb el trànsit fregant saben a què em refereixo.\nEn ciutats dels Estats Units com Los Angeles, hi ha barris sencers on no hi ha voreres. No les conceben com a necessàries perquè tot es fa a motor. Curiosament convergeixen amb el tercer món, on les voreres, si existeixen, són impracticables. El sobrevalorat Camí de Santiago és un suplici. Més que per les llargues caminades, ho és per intransitable i perillós quan arriba a les ciutats. Tot i que procuren posar-hi guals per passar, quan el trànsit l'engoleix com tot, l'experiència mística esdevé una lluita per no deixar-hi la pell intentant-ho. Passa el mateix amb el de Sant Ignasi. D'Azpeitia fins a Manresa, travessa zones molt urbanes i cabdells de comunicacions que li fan perdre tota l'espiritualitat que va experimentar el primer dels jesuïtes. Ara que es van implementant millores a l'eix del Llobregat més amunt d'Abrera, em pregunto per on passaran els pelegrins que volen arribar a peu a Montserrat des de Barcelona. Crec que si em deixessin al mig de l'Eixample amb aquest objectiu, no podria arribar-hi sense prendre mal o cometre una falta tot travessant carrils d'autopistes a Martorell, fent unes voltes impossibles pel Penedès o arribant ves a saber per on.\nEls que hem nascut terra endins, tenim algun decenni i voluntat d'observació, podem veure com els temps empenyen en la direcció de la rapidesa tendent a la immediatesa, tot i que em fa dubtar si ens porten al progrés real. Els urbanites ho tenen tot molt més interioritzat, nosaltres no som ni carn ni peix. Volem carreteres i més carreteres, volem estar comunicats amb la gran ciutat però a voltes em repel·leix tanta connexió sense fonament. Potser és un missatge vital: has de seguir els altres. En cas contrari ets penalitzat o envestit. Però a més a més, si segueixes gregàriament sempre et trobes amb un gran embús (social).


Sectors de l’advocacia plantegen plantar-se pels reiterats intents d’abaixar el preu de les guàrdies – CATzona\nSectors de l’advocacia plantegen plantar-se pels reiterats intents d’abaixar el preu de les guàrdies\nUna part molt important del col·lectiu dels advocats està fart dels intents del Govern de reduir -“més encara”, matisen- la retribució que perceben per les guàrdies que fan, i que comporta que han de fer el seguiment del cas que els toca des que intervé la policia i fins al final del procés. Fins al punt que la junta del Col·legi d’Advocats, facultada pels col·legiats, ha tallat qualsevol negociació amb el Govern que comporti que, ni que sigui de manera col·lateral, la qüestió de les minutes es posi sobre la taula.\nLa tibantor ve de lluny però les darreres setmanes, i més en plena repercussió econòmica de la pandèmia, el soroll de sabres hauria tornat a aparèixer. Els responsables de l’administració, a més, van posar sobre la taula el fet que Govern ofereix de forma gratuïta per als interessats, per a la ciutadania, un servei de mediació que cada vegada té una cua d’espera més llarga. Parelles que es volen separar, antigues parelles amb problemes en relació amb la custòdia dels fills… Ciutadans que en no poques ocasions acudeixen al despatx d’un advocat i acaben apuntant-se a la mediació familiar gratuïta.\nSobre la taula hi ha la reactivació del reglament que ha de garantir una assistència lletrada per a casos de violència de gènere, alhora que també en relació a tràfic d’éssers humans. La qüestió ve lluny, d’abans de l’esclat de la crisi sanitària, però ara el Govern ja no la vol demorar gaire més\nLa qüestió va ser debatuda en la darrera assemblea del Col·legi d’Advocats amb no poca tensió i malestar per part dels col·legiats. La junta ha parat hores d’ara qualssevol conversa en aquest sentit amb el Govern. Però són els lletrats, sobretot aquells que tenen més activitat -hores d’ara està al torn de guàrdies i oficis és voluntari-, els que treuen foc pels queixals. Des del 2014 que no veuen incrementar ni cinc cèntims d’euro les tarifes. Cobren, asseguren fonts jurídiques, 300 euros per cas. Duri el que duri. Si és molt complexe el cas i l’administració ho reconeix, s’abonen 300 euros extra.\nSobre la taula hi ha la reactivació del reglament que ha de garantir una assistència lletrada per a casos de violència de gènere, alhora que també en relació a tràfic d’éssers humans. La qüestió ve lluny, d’abans de l’esclat de la crisi sanitària, però ara el Govern ja no la vol demorar més. Quan al seu dia es va plantejar al Col·legi d’Advocats, l’executiu va venir a assegurar als lletrats que podrien augmentar el nombre d’actuacions a fer, és a dir, que tindrien més feina. Com a contrapartida, però, se’ls demanava una rebaixa dels emoluments que cobren.\nNi llavors ni ara no hi estan d’acord. Els advocats s’hi oposen. I malgrat que el ministeri de Justícia i Interior continua treballant en la regulació que es pretén, els lletrats tenen clar que no entraran en cap conversa negociadora si la premissa és que cal rebaixar les minutes. D’aquí que fins i tot alguns sectors de l’advocacia s’hagin plantejat dur a terme alguna acció de protesta. No obstant, també ho han reconegut les mateixes fonts, és difícil que qualsevol iniciativa acabi quallant, per molt que l’enuig és força generalitzat i, sobretot, molt evident.\nEnganxades encampadanes pel sobrecost de les avingudes\nCommoció per la mort del tallista Àngel Pla\nUna festa d’aniversari va ser l’origen del brot al restaurant del Tarter\nObligats a reaccionar


L'Ajuntament de Castelló i El Consell incorporen una nova oficina d'atenció turística en l'Estació de Castelló\nPer a ampliar la xarxa d'oficines de turisme de la capital de la Plana es destinarà un màxim de 4.000 euros\nEl Consell ha autoritzat la subscripció del conveni de col·laboració entre Turisme Comunitat Valenciana i l'Ajuntament de Castelló de la Plana per al desenvolupament del programa de la Xarxa Tourist Info, a través del manteniment i actualització en aquesta xarxa de les oficines d'informació turística del municipi. Mitjançant aquest acord s'incorpora una nova oficina d'atenció turística de la ciutat de Castelló a la Xarxa Tourist Info que es denomina Tourist Info Estació de Castelló. Aquesta nova oficina se situa en una infraestructura estratègica com és l'estació de l'AVE de Castelló de la Plana.\nTurisme Comunitat Valenciana col·laborarà amb l'Ajuntament amb la quantitat màxima de 4.000 euros per a l'adequació i millora de la xarxa d'oficines Tourist Info de Castelló. Així, Turisme Comunitat Valenciana i l'Ajuntament es comprometen a prestar-se col·laboració mútua en el desenvolupament del programa de la Xarxa Tourist Info, cooperant en la incorporació, el funcionament i l'operativitat plena de les oficines d'informació turística situades en el municipi (Tourist Info Castelló, Tourist Info Estació de Castelló i Tourist Info Castelló-Gurugú), que quedaran integrades en la Xarxa Tourist Info de la Generalitat.\nEl programa Tourist Info té per finalitat oferir un ampli servei d'informació de l'oferta turística de la ciutat de Castelló de la Plana, a més del conjunt de productes turístics de la Comunitat Valenciana. Per part seua, l'Ajuntament de Castelló de la Plana es compromet a sostindre econòmicament i materialment les oficines Tourist Info de la localitat i afrontar la totalitat de les despeses corrents i del personal necessari per al funcionament.\nCastelló Tourist Info Turisme


Podeu finalitzar el tràmit per internet: emplenar el formulari per generar l'autoliquidació calculada de l'impost, pagar-la per internet i adjuntar-hi la documentació necessària.\nSi ho preferiu, un cop emplenada i calculada l'autoliquidació, podeu imprimir-la i continuar el tràmit de manera presencial o per correu postal.\nEstimació de plusvàlua: us permetrà saber l'import que hauríeu de pagar en el moment de tramitar l'impost.\nTramitació de la plusvàlua: us permetrà tramitar l'impost.\nFeu el pagament de l'impost per internet.\nSi ho preferiu, podeu imprimir l'autoliquidació per fer el pagament a una entitat bancària i continuar el tràmit de manera presencial o per correu postal.\nAdjunteu els arxius o fitxers de la documentació necessària per al tràmit. Aquesta opció només estarà disponible si feu el pagament de l'impost per internet.\nSi ho preferiu, després de fer el pagament per internet, podeu enviar la documentació per correu postal a l'Institut Municipal d'Hisenda.\nSegons l'opció que trieu, haureu de continuar el tràmit d'alguna de les maneres següents:\nSi pagueu per internet i adjunteu al formulari la documentació necessària, haureu finalitzat el tràmit.\nSi pagueu per internet però no adjunteu al formulari la documentació necessària, per finalitzar el tràmit, haureu d'enviar un justificant de pagament i la documentació necessària per correu postal a l' Institut Municipal d'Hisenda.\nSi preferiu anar a pagar a una entitat bancària, per finalitzar el tràmit haureu d'enviar el justificant de pagament i la documentació necessària pel tràmit per correu postal a l' Institut Municipal d'Hisenda.\nÉs un codi de 20 dígits que identifica el bé immoble. El trobareu al rebut de l'IBI o a l'escriptura. També el podeu consultar al web del cadastre (www.catastro.meh.es). Si no apareix aquesta referència o és incorrecte caldrà que us adreceu a una oficina d'atenció ciutadana o a l'Institut Municipal d'Hisenda\nAnnex d'arxius al formulari\nEn un moment de la tramitació us demanarem que annexeu al formulari l'arxiu o fitxer de la documentació necessària pel tràmit. Heu de tenir preparat aquest arxiu en format digital guardat amb extensió JPG, GIF o PDF.\nLa persona obligada al pagament de l'impost de la plusvàlua.\nEn cas d'herències o donacions, és la persona que adquireix la propietat qui està obligada a fer el pagament de la plusvàlua.\nEn cas de compravenda, és la persona que ven la propietat qui està obligada a fer el pagament de la plusvàlua.\nEn cas de transmissions o constitucions de dret que no siguin herències, llegats i donacions, si el transmissor o venedor és una persona que no resideix a Espanya, és la persona que compra la propietat qui està obligada a fer el pagament de la plusvàlua. En aquest supòsit al formulari s'haurà de fer constar com domicili del transmissor l'adreça de l'immoble transmès.\nEn el cas de transmissions o constitucions de dret (excepte herències, llegats i donacions), si el transmissor o venedor i l’adquirent o comprador són ambdues persones físiques no residents a Espanya, l'obligat al pagament serà el comprador. En aquest supòsit al formulari s'haurà de fer constar com domicili del transmissor l'adreça de l'immoble transmès.\nPer fer el pagament a una de les entitats bancàries col·laboradores, cal aportar aquesta documentació:\nEls fulls d'autoliquidació.\nFotocòpia del DNI de la persona obligada al pagament de l'impost.\nPer finalitzar el tràmit, cal aportar aquesta documentació:\nJustificant del pagament fet a una entitat bancària.\nCòpia simple de l'escriptura notarial, on consti la transmissió de la propietat.\nRecordeu que, si feu el pagament per internet, podeu adjuntar al formulari els arxius o fitxers de la documentació necessària pel tràmit.


4. Història Medieval- Sapiens.cat\nArxiu de la categoria ‘4. Història Medieval’\nEuropa als inicis de l’edat mitjana\nL’edat mitjana o medieval, en la història d’Europa, és el període intermedi entre l’època antiga o clàssica i l’edat moderna. Per tant, tradicionalment, comença en el segle V amb la caiguda de l’Imperi Romà, l’any 476, i finalitzaria en el segle XV amb la caiguda de Constantinoble, el 1453, o bé amb el descobriment d’Amèrica l’any 1492. El nom va ser posat pels humanistes del Renaixement com a terme despectiu, ja que la consideraven una l’època fosca compresa entre dos moments d’esplendor cultural.\nActualment, els historiadors prefereixen matisar aquesta ruptura entre l’edat antiga i l’edat mitjana de forma que entre els segles III i VIII se sol parlar de l’antiguitat tardana, que hauria estat una gran etapa de transició en tots els àmbits.\nAixí, en l’àmbit econòmic, estaria marcada per la substitució del sistema esclavista romà pel feudalisme; en el camp social, per la desaparició del concepte de ciutadania romana i la consolidació dels estaments medievals; en l’àmbit polític per la descomposició de les estructures centralitzades de l’Imperi que donà pas a una dispersió del poder; i en el camp ideològic i cultural per l’absorció i substitució de la cultura clàssica per les teocèntriques cultures cristianes o islàmica.\nDurant els darrers segles de l’Imperi Romà, l’economia de mercat havia anat decaient progressivament i s’havia iniciat un procés de ruralització. La interdependència econòmica de les diverses províncies de l’Imperi va anar sent substituïda per l’autoabastament dels nuclis agraris, en els quals el treball esclau començava a ser substituït pel treball dels colons. A més, al mateix temps, la centralització política es va debilitar fins a desaparèixer.\nAls segles posteriors, que coincideixen amb els primers anys de l’edat mitjana (o amb la denominada antiguitat tardana), aquestes tendències van anar accentuant-se encara més.\nEl factor primordial per obtenir riqueses va esdevenir el control de la terra i dels homes i dones que la treballaven. Per tant, el poder polític i militar també va passar a dependre de la quantitat de territori i persones dels quals es podien obtenir rendes. Durant els següents segles, els grups socials que van poder comptar amb la suficient força militar van guerrejar entre si pel control de la terra.\nEn aquest context, va donar-se un altre factor que va complir un paper fonamental en la fragmentació del Món Antic: l’arribada de diversos pobles invasors que es van establir tant als territoris densament poblats de l’antic Imperi d’Occident com a les zones menys poblades de la resta d’Europa.\nD’aquesta manera, en el transcurs de l’edat mitjana no hi va haver a l’Occident europeu cap Estat centralitzat que disposés de la suficient força com per a reconstruir o crear un nou Imperi Romà. Per tant, es va produir una fragmentació del poder polític.\nNo obstant això, sí que va sobreviure una institució que va constituir un element important de cohesió, si més no el principal, a l’Occident europeu: el cristianisme i l’Església que exercirien una gran influència en tots els àmbits (polític, econòmic i social, a més de religiós).\nEl sistema d’organització social, econòmic, polític i ideològic que va anar consolidant-se a poc a poc per tota Europa i que va permetre que uns grups socials visquessin de les rendes de la terra produïdes per les famílies camperoles va ser el feudalisme.\nA la part oriental de la Mediterrània, però, en paral·lel a aquest procés donat a la zona occidental, va subsistir l’Imperi Bizantí, malgrat que, amb el pas dels segles, va anar perdent territoris, i a on també s’acabaria produint un procés de feudalització.\nFinalment, les costes de la Mediterrània meridional i de la Península Ibèrica van ser absorbides pel puixant Imperi Islàmic, l’expansió del qual s’iniciaria en el segle VII i es perllongaria, en el cas peninsular, fins a finals del segle XV.\nEtiquetes: Antiguitat Tardana, Història Medieval\nPublicat a 4.1 La fragmentació del Món Antic | Deixa-hi un comentari »\nBarchinona, un passeig per la Barcelona medieval\nDurant l’època medieval, la ciutat de Barcelona (anomenada Barchinona) va créixer de manera constant, tant en nombre d’habitants com en extensió. La Barcelona de l’alta edat mitjana s’agrupava al voltant del barri episcopal i del palau comtal, dins de l’antiga muralla romana, però a mida que va augmentar la població van ocupar-se els camins i van crear-se nous barris extramurs, les viles noves.\nAquest creixement fora muralles va fer necessària la construcció d’una nova línia defensiva que definiria els nous límits de la ciutat. Així, la nova muralla va construir-se entre finals del segle XIII i principis del XIV.\nLa ciutat de Barcelona cap a finals de l'edat mitjana\nAproximadament en dos-cents anys, la ciutat de Barchinona havia multiplicat per quatre la seva extensió i el seu nombre d’habitants. Aquest perímetre delimitat en la baixa edat mitjana va configurar la fesomia de Barcelona al llarg dels segles i no seria derrocat fins a mitjans del segle XIX.\nQuan pensem en una ciutat medieval emmurallada, hem de tenir present la importància que tenia el fet de ser-ne a dins o a fora d’aquesta. D’aquesta manera, fins al segle XIII, els habitants de les viles noves restaven fora del recinte de la ciutat en espai oberts i mal urbanitzats, separats de l’urbs per rieres i malesa. En canvi, amb la nova muralla del segle XIV, quedarien dins els murs que protegien i tancaven a la vegada, que definien el ciutadà amb els seus privilegis i establien un sistema d’impostos.\nMuralla endins, els carrers de la ciutat eren estrets i encara es van anar empetitint més amb pedrissos, taules i taulells que complicaven el pas dels vianants. L’ambient general era d’una gran activitat. Arreu es podia observar el tragí de les pedres que venien de Montjuïc.\nLa febre constructora a Barcelona no va aturar-se durant els darrers segles de l’edat mitjana: edificis religiosos i civils van vestir-se segons el nou estil gòtic, cada vegada hi havia més cases i palaus de pedra que donaven un aspecte a la vegada elegant i sobri a la ciutat.\nSanta Maria del Mar, l'Església del Mar, símbol de l'art gòtic barceloní\nAl segle XII, els comtes van arribar a Barcelona amb un patrimoni molt debilitat, fet que provocaria que al llarg del segle es creessin iniciatives per a augmentar i fiscalitzar el seu patrimoni. Això es realitzaria a través dels monopolis senyorials, sobre el sacrifici i la venda de bestiar, sobre els forns, els molins i les peixateries. Aquesta nova fiscalitat afectava l’activitat comercial dels forasters i els habitants de la ciutat, que pagaven impostos en funció de la seva riquesa.\nEl comte-rei es recolzaria en les noves elits urbanes que l’ajudaven donant suport econòmic a la seva política d’expansió per la Mediterrània, i això va comportar la creació d’unes noves institucions de poder, vinculades al poder municipal encarnat en la institució del Consell de Cent.\nEl Palau Reial, residència i centre de poder dels comtes-reis d'Aragó a la Barcelona medieval\nAl segle XIII, la ciutat va canviar la seva fesomia: en el camp urbanístic i arquitectònic. Barcelona s’havia convertit en el principal port de la Corona d’Aragó i en un dels més importants de la Península. A la ciutat arribaven mercaders i mercaderies de tot arreu: productes de luxe vinguts d’Orient (espècies, sucres, colorants); teles de Flandes i marfil i esclaus d’Àfrica. Des de la ciutat aquests productes es redistribuirien per tota la Península.\nL’exportació dels productes locals també va iniciar-se en aquest segle, però va consolidar-se a inicis del segle XIV, quan va créixer la quantitat i qualitat de productes manufacturats que s’introduirien en les rutes comercials internacionals. Això va donar lloc a la creació dels consolats de mar, institucions creades per a vetllar pels interessos dels mercaders de la Corona.\nUna de les característiques de les ciutats medievals era la barreja de gent que hi hauríem trobat. Tot i que sempre eren una minoria, hi hauríem pogut trobar menestrals de nacions diverses, com molts occitans i alguns castellans, francesos, anglesos, italians, etc. Aquesta barreja de gent diversa encara era molt més gran en ciutats portuàries i mercantils com Barcelona.\nA Barchinona, la majoria de la població era cristiana, però existia una important comunitat jueva que s’agrupava al Call, i una petita comunitat musulmana que es va quedar a viure-hi després de la conquesta franca. Les tres comunitats mantenien una bona convivència, i fins i tot freqüentaven els mateixos banys, encara que en horaris diferents, i tenien negocis en comú.\nPerò, quan el IV Concili Laterà de l’any 1215 va imposar un seguit de disposicions que comportarien l’aïllament de les comunitats jueves a tota Europa el Call jueu barceloní va restar aïllat.\nPlànol del call jueu de la Barcelona medieval\nA Barcelona hi havia un dels barris jueus més grans de tota Catalunya on es calcula que, en el segle XIV, hi vivien unes 4.000 persones. Finalment, el Call jueu barceloní va ser assaltat l’any 1391, fet que va provocar la conversió forçosa d’uns, la fugida d’altres i la total desaparició del barri com a entitat diferenciada dins de la ciutat.\nEtiquetes: Barcelona, Catalunya medieval, Ciutats medievals, Feudalisme, Història de Catalunya, Història Medieval\nPublicat a 4.6 Història Medieval de Catalunya | 2 comentaris »


L'exconseller Jané nega que Puig tingués competències per donar ordres als Mossos | NacióDigital\nEl titular d'Interior abans de l'1-O va demanar al secretari general del Departament que continués en el càrrec per la seva vàlua tècnica\nper Bernat Surroca , 9 de març de 2020 a les 11:40 |\nEls Mossos, contra el referèndum\nCarles Anfruns, comissari en cap de la regió metropolitana sud l'any 2017, ha explicat que en compliment de la instrucció 2/2017 de Fiscalia van fer una vintena de diligències i es van requisar cartells de publicitat del referèndum. Aquestes actuacions es van vehicular fins a la Fiscalia a través de la unitat territorial d'Informació. "Era el mecanisme habitual", ha detallat a preguntes de Tubau. El testimoni també ha confirmat el correu de Ferran López en referència al compliment de la instrucció 2, que especificava com s'havien de fer aquestes diligències i reclamava "proactivitat" als comandaments policials. "Trapero no hi va fer cap modificació", ha deixat clar.\nPel que fa a la instrucció 5/2017, que demanava advertir els responsables dels centres de votació, Anfruns ha explicat que es van fer 274 actuacions policials. Pel que fa a la instrucció 6/2017, el testimoni ha explicat que es van reunir els responsables de la seva regió per veure com aplicar-la. "Vam fer una llarga reunió sobre què representava fer aquesta actuació. Va haver una gran preocupació sobre el compliment d'aquesta instrucció", ha explicat.\nPreguntat per l'ordre del TSJC per impedir el referèndum, el comandament policial va ser present a les dues reunions que van detallar com s'havia de complir. Trapero va contextualitzar la situació i va explicar com havien anat les reunions de coordinació. "Trapero va explicar que Pérez de los Cobos era el responsable de coordinació del dispositiu", ha explicat el testimoni, que ha dit també que la coordinació feia referència només a l'1-O i els dies previs havien d'actuar els tres cossos policials.\nEl testimoni ha explicat que els Mossos van preparar una sala per treballar conjuntament amb la resta de cossos el dia de la votació, però finalment no es va optar per aquesta via. Anfruns també ha deixat clar que no hi va haver cap ordre contrària a l'ordre del TSJC, i també ha dit que la manera d'activar ordre públic l'1-O era la mateixa que s'havia fet anteriorment i que s'ha fet en el futur. Durant el dia del referèndum es van tancar onze centres i en cap cas es van ordenar seguiments a agents d'altres cossos policials.\nEls Mossos obeirien la Generalitat?\nDavid Boneta, cap dels Mossos a Tarragona, que va fer unes polèmiques declaracions dient que la policia catalana obeiria la Generalitat, ha justificat les seves paraules. "Com a cos responem al que digui la Generalitat, vaig entendre que se'm preguntava sobre la dependència governativa", ha especificat. A preguntes de Tubau, Boneta ha deixat clar que els Mossos no tenien dubtes sobre qui s'havia d'obeir: "Teníem clar que obeiríem les ordres judicials". I durant el 155? El testimoni ha dit que, en aquest cas, els Mossos van obeir el que deia Madrid. Després d'aparèixer aquesta notícia, Trapero va trucar--lo per demanar-li explicacions.\nEl testimoni ha confirmat també que tot allò relacionat amb el procés es tramitava via unitat territorial d'informació, que s'encarregava d'enviar-ho a la Fiscalia. El comandament ha repassat les instruccions del ministeri fiscal i ha detallat què van fer els Mossos sota les seves ordres. Com en el cas dels altres testimonis, també ha assegurat que van complir les ordres encaminades a impedir el referèndum.\nSobre l'ordre del TSJC d'impedir l'1-O, el testimoni va participar de les reunions en què es van transmetre els detalls i ha explicat que els màxims responsables dels Mossos tenien clar que l'operatiu era conjunt el dia de la votació i que l'ordre de la magistrada interpel·lava els tres cossos per impedir el referèndum els dies previs a la votació. Els dies previs a l'1-O, Boneta ha explicat que es va passar pels centres de votació per advertir els responsables que els havien de desallotjar, però ha negat que hi haguessin "elements objectius" per pensar que s'estaven fent actes preparatoris del referèndum.\nEl testimoni ha dit que el dia 1 29 centres no van arribar a obrir i 16 centres més es van tancar durant el dia. Boneta ha negat cap ordre de seguiments a altres agents policials i tampoc cap ordre de facilitar la votació o no impedir-la.\nPolítica, Mossos d'Esquadra, sentència de l'1-O, judici de l'1-O, Audiència Nacional, procés català, Josep Lluís Trapero, judici als Mossos


La necessària recuperació de la confiança\nEls bons registres del mercat de treball de juny (reducció de la desocupació en uns 100.000 aturats a tot Espanya i al voltant dels 15.000 a Catalunya) han donat la primera alegria important des de fa gairebé un any.\nAquestes dades em generen dues reflexions. La primera, que el nostre sector exterior continua amb un ritme que ja voldríem per a la resta de la demanda interna. L'any turístic sembla que serà excel·lent, continuant la molt bona trajectòria del 2010 i 2011 i reflectint els ajustos (davallades de costos i preus) efectuats pel sector des de l'inici de la crisi.\nEstem en el bon camí. I cal continuar en aquesta direcció: la demanda externa és el present i serà el futur. Cal entendre-ho, i que aquesta comprensió es tradueixi en mesures polítiques efectives. No sembla que Madrid ho entengui així: els pressupostos de l'Estat per al 2012 indiquen una fortíssima davallada de les inversions en l'eix mediterrani alhora que un augment en els AVE d'Extremadura i Galícia.\nLa segona consideració fa referència al canvi de tendència en el mercat de treball que es va operar a partir del juliol del 2011. Aleshores, entre abril i juny, també vam reduir l'atur i augmentar l'ocupació.\nMalauradament, a partir del juliol de l'any passat va començar una altra recessió: entre aquest mes del 2011 i el març del 2012 s'han perdut a Espanya vora 900.000 llocs de treball, a raó de mil diaris.\nQuè ha passat? Doncs que la confiança sobre el futur de l'euro i el context de discussió, baralles i malentesos de la política espanyola i catalana van provocar un ensorrament de la confiança sobre el futur, que es va traduir en aquesta nova recessió. Recuperar la confiança és bàsic per encetar la millora econòmica els propers trimestres.\nEn l'àmbit europeu, els acords de la cimera del 27 i 28 de juny apunten a la unió bancària. I tot i que el procés serà lent, i no es pot accelerar, aquest horitzó hauria de reforçar la seguretat sobre la irreversibilitat de l'euro.\nTant a Catalunya com, sobretot, a Madrid, caldrien amplis acords polítics i socials per donar l'adequada perspectiva al país. El futur que ens espera és tan difícil que només amb consensos molt transversals podrem reduir el patiment.\nTenim la pilota a la nostra teulada. Per restaurar la malmesa confiança, imprescindible per recuperar el creixement i l'ocupació, cal un gran pacte de país. Si no ho fem, la responsabilitat serà només nostra.


La Unitat de Cures Intensives d'Adults de l'Hospital Universitari Son Espases ha publicat un estudi sobre el maneig de les tècniques de depuració extracorpòria en el pacient COVID-19.\nEl Servei de Cirurgia General de l'Aparell Digestiu, el Departament de Cirurgia Cardiovascular i la Unitat de Reconstrucció 3D i Centre de Simulació de l'Hospital Universitari Son Espases han publicat un vídeo fòrum sobre l'ús d'un mètode matemàtic de 3D aplicat al MRI per avaluar la infiltració prostàtica en càncer rectal avançat. També hi han participat l'Hospital Vall D'Hebron, la Università Degli Studi Della Campania "Luigi Vanvitelli", i l'Hospital Universitari i Politècnic la Fe.\nEl Departament de Pediatria de l'Hospital Universitari Son Espases, el Grup d'Investigació Multidisciplinari en Pediatria de l'IdISBa i el Grup d'Investigació de la Síndrome d'Apnea i Hipopnea de la Son (SAHS), també de l'IdISBa, han participat en la publicació d'un estudi per avaluar si l'ús de la teràpia de cànula nasal d'alt flux en infants sotmesos a broncoscòpia de fibra òptica redueix la incidència d'hipoxèmia en comparació amb l'administració d'oxigen estàndard.\nL'Institut d'Investigació Sanitària de les Illes Balears (IdISBa), ha participat en la publicació d'un estudi de cohorts sobre les associacions entre la ingesta de sucres simples i la incidència de càncer, la mortalitat per càncer i la mortalitat total.\nEl Departament d'Oncologia Radioteràpica de l'Hospital Universitari Son Espases ha participat en la publicació d'un article sobre l'impacte de la radioteràpia en la qualitat de vida de pacients amb càncer de pròstata, i la validació de l'EPIC-16. També hi han participat diversos centres espanyols.\nEl Servei de Dermatologia de l'Hospital Universitari Son Llàtzer ha participat en la publicació d'una carta sobre alopècia frontal fibrosant en homes. També hi han participat diferents centres espanyols.\nEl Servei de Cirurgia General de l'Aparell Digestiu de l'Hospital Universitari Son Espases ha participat en una reflexió postconfinament sobre l'impacte psicosocial de la pandèmia per la COVID-19 en pacients amb malaltia inflamatòria intestinal a Espanya. També hi han participat diferents centres espanyols.\nEl Grup d'Investigació de Neurociència Cognitiu-Afectiva i Psicologia Clínica (CANCLIP) amb membre del IUNICS, l'Institut d'Investigació Sanitària Illes Balears (IdISBa) i la Universitat de les Illes Balears han publicat un article sobre com l'estimulació transcraneal de corrent directa anodal modul·la la sincronització somatosensorial.\nPàgina 9 de 290


El cafè de la cultura de Mataró compleix cinc anys d’èxit\nParlem amb Andreu Beneit l’endemà de l’aniversari d’Arcàdia\nDivendres, 26 Novembre 2004 01:00\nPocs podien imaginar quan fa cinc anys tres joves locals obrien un “cafè cultural” a l’antic local d’Iniciativa al Carrer d’en Pujol, que avui en dia podríem parlar d’un projecte tan consolidat i ferm com el que qualsevol pot copsar sols d’entrar-hi i fer-hi vida uns minuts. L’efemèride mana i vam parlar amb un dels socis d’Arcàdia, l’Andreu Beneit que com el bar en si es va mostrar cofoi i radiant en plena celebració d’aniversari. Als responsables d’Arcàdia se’ls endevina una combinació de responsabilitat i satisfacció certament interessant.\n“Els cinc anys de cafè-biblioteca han estat vertiginosos” comença Beneit. Ens explica com l’ampliació del local, feta el tercer any d’existència de l’establiment, va ser com una catapulta que el va fer millorar en quantitat i qualitat: “Quan vam ampliar, la cosa va començar a anar definitivament sobre rodes. Les instal·lacions actuals permeten una programació estable i de qualitat, a la que la gent ha respost i que ha consolidat el projecte”. Però Arcàdia no sols és un bar on s’hi llegeix, s’hi xerra i s’hi va a espectacles. La cooperativa també treballa en la gestió cultural des de fa tres anys per la qual cosa els seus responsables “fan cultura” per partida doble. “El tema de la gestió cultural sorgeix quan tenim ganes de fer coses que aquí no hi caben. Vam anar fora del local a fer festes i revetlles i a partir d’aquí vam començar a treballar per diferents empreses i administracions” explica l’Andreu.\nUna empresa institucional?\nAlgunes de les crítiques que des de posicions tirant a rancies s’ha fet a l’Arcàdia és que té relacions massa estretes amb l’Ajuntament de Mataró. Aquí Beneit es posa més seriós: “Tothom és lliure de dir i fer el que vulgui però cal tenir present que nosaltres som professionals de la cultura. Hi ha gent que confón cultura popular amb cultura gratuïta. En aquest “mundillo” sempre ha estat mal vist això de ser professional però el fet és que nosaltres teballem per qui ens contracti, sigui qui sigui. L’amor a l’art és genial i necessari però no és el nostre cas; nosaltres vivim del que fem i oferim als nostres clients” ens diu com resignat a seguir sota aquestes crítiques que des d’algun sector shan vertit ells. Ens constata per rematar el tema que les crítiques son minoritàries i exagerades.\nLi preguntem a Beneit sobre què els va inspirar a l’hora d’impulsar tal com és el cafè cultural. “No ens vam fixar amb cap model concret sinó que vam agafar idees de diferents llocs i ens vam plantejar fer el bar on nosaltres hauríem volgut anar. Entre les ganes, la casualitat i la intuïció, hem acabat trobant un model que sempre hem definit a través del diàleg amb el nostre públic, veient què és el que la gent vol. Ha estat un procés ràpid, perquè cinc anys no són res, que ha deparat l’actual model, força consolidat” comenta el nostre interlocutor. Podem constatar, pel continu degoteig de gent mentres fem l’entrevista que el podríem etiquetar com “rotllo Arcàdia” agrada perquè és acollidor i pròxim. De fet, a jutjar per segons quina presència continuada podríem dir que aquest bar arriba a enganxar.\nMataró, ciutat adormida?\nAmb peus de plom camina Beneit quan s’acosta l’hora de mullar-se per opinar sobre la ciutat que els dóna el menjar, i és lògic “Mataró és, com diuen una ciutat culturalment adormida?”; la pregunta del milió que poca gent vol contestar. “Mataró és una ciutat difícil, quan comences tothom és pessimista i et diu que no tiraràs endavant i té un ambient poc propici a fer cultura. Però per altra banda s’ha de dir que a Mataró s’hi fan moltíssimes coses interessants i aquesta aparent contraposició es converteix en paradoxa. Potser la clau és que falta un referent com pot ser la Fira de Teatre per Tàrrega o el Mercat de Música per Vic. Es fan coses però falta un referent, perquè Les Santes són una Festa Major. Exceptuant aquesta falta. Crec que Mataró ofereix força coses a pesar d’aquest ambient poc propici que et comentava” reflexiona aquest professional, i podríem afegir professionalista cultural.\nQuan veiem que apart de cultura, que en saben força, els resposables d’Arcàdia se n’ensurten amb la diplomàcia, els busquem les pessigolles demanat-els-hi que ens diguin en què critiquen la gestió cultural de la ciutat. I el gestor cultural ens respon: “nosaltres no som ningú per dir res, no som cap lobby per pressionar ningú. Podem demanar moltes coses però la nostra no és una posició de força sinó de consulta. Podem presentar projectes que creiem que estan molt bé i que no els acceptin. Mataró ha desaprofitat grans oportunitats. Seria demandable a l’Ajuntament de Mataró, com a tots els altres, més atreviment amb la cultura, valentia i o més diners o millor gestió dels que hi han. Ho demanem com a gestors culturals i com a mataronins”. Deixem l’Andreu Beneit veient com els responsables del Cafè Cultural pioner de la nostra ciutat saben interpretar el seu paper. I que per molts anys gaudeixin amb la seva feina i facin gaudir els que entren al seu local.


Nous grafits perjudiquen la imatge del castell de Petrer – Museo Dámaso Navarro\nAquest matí, en la part posterior del castell, s’ha realitzat una roda de premsa en la qual estaven els regidors de Cultura i Patrimoni, Fernando D. Portillo, i de Policia Local, Pablo Lizán, juntament amb l’intendent de la Policia Local, Fermín Bonet, per a denunciar nous atacs al patrimoni històric local en forma de grafitis.\nCal recordar que aquest tipus d’actes sobrepassen la simple gamberrada i estan atemptant contra béns del nostre patrimoni històric, la qual cosa comporta penes d’elevades multes i fins i tot la presó. Aquest tipus d’actes vandàlics fa que l’Ajuntament es gaste uns 50.000 € anuals a reposar, netejar i reparar el mobiliari urbà deteriorat per aquestes accions, entre les quals s’inclouen la neteja dels grafitis.\nL’únic element positiu davant aquest fet és que els operaris de Fobesa han intervingut sobre els mateixos i ja estan nets, confiant que no es tornen a repetir ni en els monuments ni en les façanes dels edificis particulars.\nTags: Castell, neteja, vandalisme\nL’equip del Museu Dámaso Navarro ha començat els tallers didàctics del curs 2020-21


L'Horta d'en Fina s'enllestirà a finals de mes - Ràdio Palafrugell\nEl regidor d’Obra Pública, Lluís Ros ho avança a Ràdio Palafrugell\nEls carrers Cervantes i Progrés no s’acabaran fins a finals de setembre\nDes del mes d’abril els carrers Cervantes, Progrés i Horta d’en Fina estan en obres. Fet que ha provocat diversos canvis de sentit de circulació, provocant més d’un maldecap als conductors. Tot i que, tot apunta a que en les properes setmanes se solucionarà algun d’aquests problemes. En aquest sentit, l’Horta d’en Fina s’enllestirà a finals de mes, segons avança Lluís Ros, regidor d’Obra Pública de l’Ajuntament de Palafrugell.\nPrimer de tot, Lluís Ros ha comentat l’estat en que es troben els carrers Cervantes i Progrés. Al voltant del Cervantes, Ros ha remarcat que ja es troba en un estat avançat, en la que s’està col·locant el paviment.\nMalgrat l’estat avançat del primer tram del carrer Cervantes (entre Botines i Progrés), encara falta per fer el tall que hi ha davant de l’entrada de l’Ajuntament. Per això, Lluís Ros ha remarcat que per acabar les obres d’aquests dos carrers s’haurà d’esperar passat l’estiu.\nEn el primer tram del carrer Cervantes ja s’hi està col·locant el paviment\nD’altra banda, enmig d’aquests dos carrers hi ha l’espai de Can Genís, un equipament que s’ha reforçat del tot. En aquest sentit, el regidor d’Obra Pública ha detallat que ja s’ha fet entrega de les claus a l’àrea de Joventut perquè s’hi tornin a instal·lar.\nL’Horta d’en Fina a punt\nPer últim, uns dels carrers que ha donat més maldecaps, en temes de circulació ha estat l’Horta d’en Fina. La remodelació d’aquest carrer ha fet canviar el sentit d’altres carrers adjacents per accedir al centre de Palafrugell. No obstant això, Ros ha avançat que l’Horta d’en Fina s’enllestirà a finals de mes.\nAixí doncs, a finals del mes de juliol s’obrirà el carrer Horta d’en Fina. Un carrer que, com els Cervantes i Progrés, milloraran l’accessibilitat dels vianants al centre de Palafrugell.\nAsfalten part dels carrers Cervantes i Progrés - Ràdio Palafrugell\nRecta final de les obres del carrer Horta d'en Fina - Ràdio Palafrugell\nCan Genís renova l'oferta de cursos i tallers - Ràdio Palafrugell


Des de Compromís pensem que el dret de fiscalització dels poders públics és un dret fonamental de la ciutadania en qualsevol sistema democràtic. La transparència és, per a nosaltres, una senya d'identitat. Creiem en els valors del govern obert.\nÉs per això que des de Compromís ens posem al teu servei per a servir-te de ferramenta perquè pugues exercir el teu dret cívic i, així, en la mesura de les nostres possibilitats, ajudar a suplir esta mancança institucional. Obrim una oficina de transparència i alliberament de dades i posem els nostres grups institucionals al servei de la demanda ciutadana de transparència.\nL'àmbit d'actuació de les peticions se circumscriu a totes les institucions públiques de tot el territori de l'Estat espanyol on Compromís tinga presència.\nEt plantgem un projecte de Llei de Transparència que presentarem a les Corts Valencianes. Volem que siga el més participatiu possible, amb la màxima quantitat de debat i aportacions que puguem aconseguir. És per això que et convidem a enviar les teues esmenes per a poder millorar entre tots el text.\nEns posem al teu servei perquè pugues fer totes les preguntes que vulgues i així aconseguir fer públiques i sotmeses a l'escrutini popular tots els aspectes que ho han de ser. Obrim una Oficina de Transparència i Alliberament de Dades.\nEnvia'ns la teua petició a través del formulari que et presentem. No és necessari que ens digues el teu nom ni el teu e-mail. Tanmateix, és recomanable que almenys sí que ens proporciones l'e-mail i així puguem mantindre't informat de l'estat de la teua petició. Així mateix, tampoc no és necessari que ens proporciones una descripció, però sí que és també recomanable per tal que puguem formalitzar millor la proposta.\nUna vegada enviada, la teua petició passarà a l'estat de pendent de revisió. Es crearà un enllaç que podràs compartir i difondre a través de les xarxes socials. Tanmateix, la teua petició encara no estarà incorporada a la llista d'arxiu mentre mantinga aquest estat per tal d'evitar usos incorrectes de l'Oficina. Rebràs una notificiació informant-te que la teua petició ha estat rebuda correctament.\nEn el moment de ser aprovada, la teua petició s'incoporarà a la llista de peticions en curs i formulades i des de l'Oficina de Transparència i Alliberament de Dades de Compromís ens comprometem a proporcionar forma a la teua petició i tramitar-la pels canals corresponents (Congrés, Corts, Diputacions, Ajuntaments, etc.). Rebràs una notificació avisant-te del canvi d'estat.\nTanmateix, des de l'Oficina de Transparència ens reservem el dret de rebutjar el tràmit d'aquelles peticions que considerem que no siguen adequades per no tindre rellevància o interés públics. Els motius de rebuig es faran igualment públics i rebràs una notificiació igualment amb l'explicació.\nTambé ens reservem el dret des de l'Oficina d'esborrar els missatges insultants o que usen el fòrum públic de l'Oficina per a qualsevol cosa que no siga proposar una petició d'informació.\nQuan la petició estiga presentada en la institució corresponent, pujarem el document en PDF, amb la data de presentació i una referència. Així mateix, rebràs una notificació. Ens comprometem a realitzar el tràmit amb la màxima celeritat possible i dins d'un termini màxim de dos mesos hàbils per a Congrés, Diputacions, Corts i Ajuntaments valencians de més de 20.000 habitants.\nQuan la teua petició estiga resposta per l'organisme corresponent, pujarem igualment en PDF el document, amb la data i la referència. Així mateix, rebràs una notificació. Tanmateix, des de l'Oficina de Transparència de Compromís no ens podem fer responsables que la petició quede sense respondre -un fet desgraciadament massa habitual- o dels terminis de resposta de les institucions corresponents (més enllà, és clar, d'aquelles en què Compromís tinga una responsabilitat de govern).\nLes peticions tramitades estaran a disposició de consulta en l'Arxiu, sent ordenades per temàtica. Així mateix, vos convidem a compartir-les i difondres a través de les xarxes socials.


La música com a recurs educatiu i pedagògic\nLa FIREPEMU consolida el seu format amb la incorporació d’una segona jornada i la creació de dos espais diferenciats però complementaris, FIREPEMU PRO i FIREPEMU FAMILY\nLa Fira de Recursos Pedagògics Musicals (FIREPEMU) arriba enguany a la cinquena edició, i ho fa carregada de novetats i eixamplant més que mai els seus horitzons. D’entrada, cal destacar el canvi d’emplaçament: la fira tindrà lloc els dies 1 i 2 d’octubre al nou Teatre Auditori de Llinars del Vallès. Un entorn des del qual la FIREPEMU enceta una nova etapa i consolida el seu format, amb la incorporació d’una segona jornada i la creació de dos espais diferenciats però complementaris: FIREPEMU PRO i FIREPEMU FAMILY.\nFIREPEMU PRO s’adreça a mestres, professors i estudiants d’educació infantil, primària i secundària, així com a empreses i institucions de l’àmbit musical, musicoterapeutes, educadors socials i tots aquells professionals i estudiants interessats en les propietats pedagògiques de la música.\nFIREPEMU FAMILY és la gran novetat d’enguany: una segona jornada adreçada a les famílies, durant la qual petits i grans podran gaudir i conèixer de primera mà les eines, els materials i els recursos presentats a la fira. Un espai pensat per estimular i potenciar la curiositat, la sensibilitat i la creativitat dels infants a través de la música i d’altres disciplines artístiques, tot passant una estona agradable i aprenent a comunicar-se amb llenguatges que van més enllà de les paraules..\nLa Fira de Recursos Pedagògics Musicals canvia d’emplaçament i tindrà lloc al Teatre Auditori de Llinars del Vallès\nAl programa d’enguany hi figuren un total de vint tallers, deu presentacions, quatre espectacles, tres 'show cases' i una exposició. Destaca en aquest sentit la presència del Centre d’Estudis Musicals Maria Grever, que presentarà un taller de musicoteràpia per a nens amb trastorn d’espectre autista, a més del Concert Circular, una experiència sonora aural dissenyada des de la musicoteràpia i les músiques intel·ligents. També cal destacar la presència de Perkimba, companyia de referència en els camps de la dansa i la música aplicades als àmbits pedagògic i social. I un any més cal citar Basket Beat, sens dubte una de les grans revelacions de les passades edicions. Un projecte que facilita l’accés a la música a partir de l’esport, impulsat pel musicoterapeuta Josep Maria Aragay.\nQuè és la FIREPEMU?


Pilar Eyre torna a fer saltar pels aires la Casa Reial\nBarcelona. Dissabte, 10 de Febrer 2018. 14:21\nPilar Eyre, Pilar Rahola o Júlia Otero. Què veure la nit de dissabte: Deluxe, FAQ's o La Sexta Noche? Eyre porta unes quantes setmanes, i uns quants anys, traient de l'armari tots els cadàvers dels Borbons. L'últim ha estat revelar que la infanta Cristina està enganxada al seu marit per l'atracció sexual i el tamany del seu penis. Frivolitats a banda, la periodista catalana és a punt de publicar Carmen, la rebelde, l'última aportació a la documentada addicció al sexe de la família reial espanyola. Un vici privat que afecta la vessant pública com va demostrar Corinna. A Telecinco serà una de les convidades del Deluxe, amb Carlos Lozano o Olvido Hormigos. Jorge Javier ja posa l'esquer de Pilar Eyre amb una revelació que "farà tremolar la Família Reial". En Blau ha estirat de la llengua a la cronista dels Borbons i ens ha revelat en exclusiva que donarà una notícia sobre els fills. "Quins fills, els de Joan Carles?" Ens respon "Hijos reales, hasta aquí puedo leer".\nA l'altre programa en directe de les TV espanyoles, La Sexta noche, rebran per primer cop una periodista catalana del mateix grup mediàtic, Atresmedia. La locutora d'Onda Cero Júlia Otero s'ha mullat repetidament sobre l'independentisme i avui s'envoltarà de dos periodistes catalans amb els que té complicitat: Xavier Sardà i Ferran Monegal. Per aigualir tanta veu moderada, catalana i progressista La Sexta convidarà a Eduardo Inda, Paco Marhuenda i l'exministre socialista José Luis Corcuera. La classe contra la caspa. Un bonic duel per fer que La Sexta tregui el cap amb el seu debat espectacle.\nI pels qui prefereixen el programa líder dels dissabtes ja vam avançar que Preguntes freqüents tenia Comín i Anguita gravats, però han afegit un cara a cara d'última hora a plató: Neus Munté vs. Eva Granados. PDeCat contra PSC, en un duel entre dos partits que sumats tenen poc més d'una vintena de diputats. Els espectadors gaudiran més amb la passió de Pilar Rahola, en la primera setmana que ja ha sortit a TV3 cada dia al Tot es mou. Se'n ressentirà el FAQ's de no tenir-la en exclusiva?\nTres dones catalanes, poderoses, intel·ligents, rosses i roges. Vestides de vermell a la mateixa festa dels premis Planeta 2017. Del bracet del fill, el marit o la filla. Una tria difícil per la nit de dissabte. Què mirarà vostè?\nAudiències Risto i Escanes, junts per primer cop en un plató, ploren i lideren Marc Villanueva


El programa de detecció precoç de càncer de còlon i recte s'amplia a tota la regió sanitària de Girona - Empordà\nACN 28.08.2015 | 11:04\nPrograma de Detecció Precoç de Càncer de Còlon i Recte GENCAT,CAT\nEl Programa de Detecció Precoç de Càncer de Còlon i Recte (PDPCCR) s'amplia a partir d'aquest setembre a tota la Regió Sanitària de Girona. El cribratge, que es va introduir el 2013 al Baix Empordà, ja s'ha estès aquest any a la Garrotxa i el Ripollès i a patir del proper mes començarà a implantar-se al Gironès, el Pla de l'Estany, la Selva, l'Alt Empordà i l'Alt Maresme on fins ara no s'havia aplicat. D'aquí a pocs dies començaran a enviar-se les primeres cartes invitant a tots els homes i dones d'entre 50 i 69 anys - el col·lectiu amb més probabilitats de patir aquest tipus de càncer- a participar-hi. Cada any a Catalunya es diagnostiquen més de 4.000 nous casos de càncer de còlon i recte.\nSegons informa el Departament de Salut, el càncer de còlon i recte s'ha convertit en la segona causa de mort per càncer a Catalunya, tant en homes com en dones arribant a causar 1.900 defuncions anuals. La supervivència als cinc anys es situa al voltant del 50% i la tendència recent indica una clara estabilització de la mortalitat en homes i un descens en dones.\nLa majoria dels càncers de còlon i recte es desenvolupen a partir de pòlips adenomatosos. La presència de pòlips als intestins és freqüent però només un petit percentatge progressa i acaba convertint-se en càncer. Es tracta d'un procés llarg que pot durar uns 10 o més anys; un fet que permet prevenir o detectar precoçment el càncer o millorar-ne el pronòstic.\nEls ciutadans que pateixen aquest càncer no acostumen a adonar-se de la malaltia fins que es troba molt avançada. Per això, des del Departament de Salut assenyalen que és clau participar en programes com aquest, el Programa de detecció precoç del càncer de còlon i recte (PDPCCR) que permet mitjançant les femtes detectar si hi ha sang oculta i, a patir de llavors, investigar l'origen de la sang mitjançant una colonoscòpia.\nEl programa va començar a introduir-se l'any 2013 a la comarca del Baix Empordà on s'ha s'ha iniciat una segona ronda i aquest 2015 s'ha estès a la Garrotxa i el Ripollès. Està pensat per a homes i dones d'entre 50 i 69 anys i s'ha de realitzar cada dos anys. D'aquí a pocs dies començaran a enviar-se les primers cartes invitant a tots els homes i dones dins d'aquesta franja d'edat a les primeres ABS on s'estendrà que són Girona 4 de Girona, Santa Coloma de Farners, Blanes, l'Escala i Canet.\nD'aquesta manera, en aquest darrer trimestre del 2015, un total de 14.161 veïns d'aquestes àrees rebran aquesta carta on s'explica què és el programa i què cal fer per participar-hi. Aquells veïns que hi estiguin interessats s'hauran de dirigir a una farmàcia adherida al programa i lliurar la carta que han rebut, on hi haurà un codi d'identificació personal.\nA la farmàcia li entregaran un 'kit' per dipositar una mostra de femta i les instruccions de com cal conservar-la fins que la porti de nou a l'establiment. A partir d'aquí, els professionals analitzaran si hi ha sang oculta a les femtes i rebran una carta informant dels resultats.\nEn cas que sigui negatiu, els participants rebran un document on se'ls invita a tornar a participar en el programa al cap de dos anys. En els casos positius (on s'hagi detectat sang a les femtes), seran citats per a una visita a la unitat d'endoscòpies del centre hospitalari respectiu on se'ls informarà del resultat i del procés a seguir que arrenca amb una colonoscòpia. Segons els resultats d'aquest estudi, els professionals indicaran què cal fer: participar de nou en el programa al cap de dos anys si el risc és baix, realitzar una segona exploració al cap d'un o tres anys o ésser derivat a un centre de tractament en cas que el pacient tingui càncer.\nEl procés d'implantació del programa és el mateix a totes les comarques i s'espera que en dos anys ja estigui cobert tot el territori gironí arribant a un total de 144.206 habitants. Des del Departament de Salut estimen que s'hi adheriran el 50% de la població i que s'hauran de fer unes 3.800 colonoscòpies. La unitat d'endoscòpies de l'Hospital Santa Caterina de Salt serà la unitat de referència a la qual es derivaran els habitants del Gironès, el Pla de l'Estany i la Selva interior, els de l'Alt Empordà hauran de dirigir-se a l'Hospital de Figueres i els de la zona de l'Alt Maresme i la Selva Marítima a l'hospital de la Corporació de Salut del Maresme i la Selva, és a dir, el Sant Jaume de Calella i l'hospital comarcal de Blanes.\nAquest programa, situat en el marc del Pla de Salut de Catalunya 2011-2015 de potenciar els aspectes preventius, està adreçat a la població que té més possibilitats de patir aquest tipus de tumors. L'organització ha implicat la coordinació dels col·legis de farmacèutics de Girona i Barcelona -per les ABS de l'Alt Maresme-, l'atenció primària, les unitats d'endoscòpies dels hospitals comarcals i l'Oficina Tècnica de Cribratge, gestionada per l'Institut d'Assistència Sanitària (IAS), tot plegat amb el suport de la Regió Sanitària del CatSalut.\nPer tal de poder estendre el programa a tota la Regió, aquest mes de setembre es duran a terme els últims preparatius previs. Es formarà a farmacèutics i a professionals de l'atenció primària, s'habilitaran els sistemes d'informació per garantir la connectivitat entre l'Oficina Tècnica, el laboratori, i les unitats d'endoscòpies dels hospitals, i es farà la primera tramesa de cartes.


Un xoc entre tribus es resol amb 25 morts al centre del Sudan del Sud\nNacions Unides ha obert una investigació per analitzar uns enfrontaments entre faccions\nNacions Unides ha obert una investigació per analitzar uns enfrontaments entre faccions tribals que han tingut lloc al centre del Sudan del Sud, a l’estat de Gok, i que s’haurien resolt amb uns 25 morts.\nUna font de les oficines de l’ONU a Juba ha assegurat que el dissabte van rebre informacions de suposats xocs entre les faccions waat i ayiel, tots dos membres de l’ètnia dinka a la qual també pertany el president sud-sudanès, Salva Kiir. En total, el xoc s’hauria resolt amb 25 morts i 27 ferits. La font de l’organització internacional, que no ha aclarit l’origen d’aquests xocs, ha explicat que van tenir lloc al comtat de Cueibet i que fins a la zona també s’ha desplaçat l’Exèrcit del Sudan del Sud. L’ONU tenia previst enviar aquest dilluns una patrulla per ‘avaluar la situació’.\nUn legislador de l’estat de Gok, Baipath Majuec Riel Puop, ha explicat a una ràdio local de l’ONU, Miraya, que els enfrontaments van començar arran de l’assassinat del membre d’un dels dos grups, encara que no ha aclarit quin dels dos bàndols va desencadenar la violència. Sí que ha criticat, no obstant això, la incapacitat de les autoritats per detenir els responsables. ‘El paper de l’Estat és protegir la gent quan succeeix alguna cosa, és detenir’, ha lamentat.\nMilers de persones han mort al Sudan del Sud en el marc de la guerra civil, desencadenada fa més de quatre anys i que ha enfrontat les forces lleials a Kiir amb altres aliades a Riek Machar, antic vicepresident. Una quarta part dels 12 milions d’habitants del país ha hagut d’abandonar les seves llars.


Inauguració de les dues primeres fases d'obres del parc de les Aigües, al barri de Can Llong | Ràdio Sabadell\nInauguració de les dues primeres fases d'obres del parc de les Aigües, al barri…\nEl parc de les Aigües després de les primeres fases d'obres | Helena Molist\n21.09.2018 20:36 Helena Molist\nInauguració de les dues primeres fases d'obres del parc de les Aigües, al barri de Can Llong\nAvui s'ha presentat els resultats de les dues primeres fases al parc de les Aigües, al barri de Can Llong, el que ha de ser un dels grans parcs de la ciutat. En aquestes primeres fases el que s'ha reformat és, primerament, la urbanització del carrer, i també la millora de l'entorn dels habitatges propers, Ja dins del parc pròpiament dit, s'ha ficat la base pel que serà la tercera fase d'obres. Aquesta primera construcció ha costat 259.091 euros.\nPel que fa a la tercera fase, el regidor d'urbanisme Juli Fernández ha avançat que, començarà a partir del febrer o març del 2019 i tindrà una durada d'un any. En aquesta tercera fase el que es farà és tota la construcció del parc en si. Es pavimentarà els camins d'aquest i, dalt de tot del turó es construirà una plataforma des d'on, tal com assegura Maties Serracant, alcalde de la ciutat, "es podran veure una de les millors vistes de la ciutat". Aquesta tercera fase costarà al voltant de 4 milions d'euros.\nEn aquest acte d'inauguració hi han participat diferents regidors i el mateix alcalde de la ciutat. Per la seva banda, Juli Fernández, regidor d'urbanisme, explica, referint-se a la construcció d'aquesta zona verda de la ciutat, que "des que hem tingut la responsabilitat, per nosaltres ha sigut una prioritat". Miquel Soler, regidor de cicles de vida, també ha volgut assistir a la inauguració i ha tret pit d'un govern que assegura "no és un govern que fa maquetes, és un govern que fica terminis a les coses".\nSerracant ha assegurat que, des del consistori, es continuarà treballant per millorar el barri: "aquest barri que té molts deutes pendents per complir, però que aquest govern, amb la generalitat, espera haver fet un pas definitiu perquè aquest barri tingui un cap, un parc i un institut i escoles que es mereix", comenta. En l'acte també hi ha participat el regidor d'espai públic Xavier Guerrero.\nEn aquest acte però també s'han viscut moments de tensió quan un seguit de veïns han envoltat als regidors i l'alcalde i els hi han reclamat la construcció de l'Institut Can Llong, que actualment encara estar esperant licitació. Des de l'alcaldia, Maties Serracant treu ferro a l'assumpte i explica gràcies a aquesta trobada amb els veïns, "hem pogut aclarir algunes manques d'informació que segurament molta gent desconeixia".\nMiquel Soler afegeix que "totes aquestes actuacions són les que ens ha tocat fer com a govern, que no s'han generat ara, però sí que ens ha tocat donar resposta, i que òbviament són temes que feia temps que s'esperaven en general." Juli Fernández, seguint la línia de les declaracions de Miquel Soler, ha afegit: "hem tingut l'oportunitat d'explicar que aquelles reivindicacions que fa 10, 12 anys, no tenien resposta, avui en dia no només tenen resposta sinó que estan en procés de."\nSerracant ha assegura que "des del govern de la generalitat s'està tirant endavant amb els ritmes que es pot, aquests compromisos".\nCaldrà esperar 12 mesos per veure una de les grans zones verdes de la ciutat.\nSabadell ha rebut la distinció Sóc Smart, juntament amb deu municipis catalans més\nLa participació ciutadana com a assignatura pendent, tema del primer Fòrum de Democràcia Local


Una manera sorprenent de baixar de pes per a tu i per al teu home - Benestar\nNo seria agradable unir forces amb l'altra meitat quan vulgueu intentar aprimar-vos i heu decidit afrontar-vos una dieta?\nLes noies no som les úniques que volem semblar un tallador i sentir-se més primes, els homes de la nostra vida estan tan preocupats amb el que mengen i l’exercici que fan; per què no fer un règim de pèrdua de pes junts?\nD’acord, per tant pot ser que la seva parella no vulgui admetre “estar fent dieta” (sobretot davant dels seus companys al pub), però hi ha moltes coses que podeu provar junts sense adonar-vos que esteu fent un pla d’alimentació saludable. A més, es demostra que aprimar-se amb el suport d’un amic o d’un grup per ajudar a la pèrdua de pes, de manera que, què pot dir que l’aprimament amb ell a casa no podria tenir el mateix efecte?\nÉs fàcil caure en els mals hàbits quan conviuen, però si creieu que és el moment de sacsejar les coses i introduir un estil de vida més saludable, només tenim consells i trucs per a vosaltres i per al vostre home!\n1. Els homes i les dones se senten diferent de fer dieta. Prefereixen “posar-se en forma” més que perdre pes\n2. En general, els homes prefereixen “regles” clares - no mengeu això, mengeu això, així que potser podeu presentar una llista de regles a les quals voleu complir-les (amagar la llauna de galetes és un bon lloc per començar! )\n3. Es diu que els homes tenen un temps més fàcil a resistir els desitjos, així que, per què no tractar de dir-li quan tingui la probabilitat de caçar (davant del televisor, en un llarg viatge amb cotxe), així que pot estar en alerta. per traure de la mà aquell refrigeri!\n4. Si el vostre marid acostuma a menjar un àpat gran a l’hora de sopar, prova de barrejar la mida de la porció que publiquis. En comptes d'una gran pila de pastes amb una petita porció de pollastre i verdura, canvieu les mides de la porció i la verdura. Farà una gran diferència!\nDóna-li menjar als homes a l’home\nHi ha una manera d’assegurar-se que l’altra meitat encara aconsegueixi els seus aliments preferits sense adonar-se que menja substituts més saludables (al cap i a la fi, no estem segurs que s’adherirà a un pla que només implica fulles d’enciam!).\nNomés cal que feu clic a una de les imatges que hi ha a continuació per trobar productes saludables per als seus àpats preferits.\nIntercanvi: fregir greixós Per: esmorzar cuinat més flaix\nIntercanvi: menjar per emportar xinès Per: mein vegetal xinès\nla meva filla adolescent està embarassada\nIntercanvi: El trucat Per: peixos i patates fregides\nIntercanvi: Pastissos cremats Per: brownies baixes en greixos\nIntercanvi: emportable per emportar pizza per: Pizza casolana\nMètodes de cuina per perdre pes\nNomés un simple canvi en la forma de cuinar pot reduir molt la ingesta de calories. Seguiu la nostra guia següent per veure on podeu fer un canvi\n1. Unteu la sal, la mantega i l’oli: utilitzeu herbes i espècies al seu lloc,\ncom el comí, el pebre vermell, la cúrcuma i el pols de pebrot, o herbes com l’alfàbrega, el julivert, l’estragó i el cebollí\n2. Utilitzeu lactis baixos en greix en lloc de llet i crema neta de greix per fer salses. Proveu el iogurt baix en greixos, la llet semidesnatada, el formatge baix en greixos, els fruits frescos en greixos i el creme fraiche baix en greixos\n3. Intercanyeu salses cremoses per a base de tomàquet. Sempre que no faci malbé el plat, una salsa a base de tomàquet sol baixar en greixos\ncom decorar una esponja de victòria\n4. Vigileu! Els aliments baixos en sucre o sense sucre solen contenir més greix que la versió normal, de manera que reviseu l’etiqueta amb cura.\nMètodes fàcils de cuinar en greixos fàcils\nBraising Carnes es cuina lentament en un plat poc profund d'aigua, brou o vi. El plat està cobert i el forn a foc fort per fer que la carn estigui molt tendra.\nA la planxa Sempre és una manera fantàstica de reduir el greix i també és ràpid\nMarinar Bàsicament es tracta de remullar la carn, el peix o les verdures en un líquid durant un llarg temps. És una bona manera de fer que els aliments poc saborosos siguin molt saborosos i, sempre que no afegiu un munt d’oli a l’adob, pot ser una manera molt curta de greix. Després d’adobar-lo, cuinar-lo, coure-ho o torrar el menjar.\nMicroones Es pot cuinar gairebé qualsevol cosa en un microones i sempre es necessita menys greix, l’únic que cal tenir en compte és que no el sobreeixiu, ja que podeu perdre molts nutrients alimentaris d’aquesta manera.\nCaça furtiva No només per als ous, el pollastre i el peix són fantàstics i es pot utilitzar brou per afegir sabor\nRetalleu la quantitat d’oli que utilitzeu i proveu espècies i herbes fresques per aportar sabor i, si trobeu aquest mètode una mica sec, cobriu l’aliment amb paper foliat i ruixeu amb una mica d’aigua.\nEl vapor és bo per a les verdures, ja que és ràpid i manté les verdures cruixents i plenes de vitamines\nFregit lleuger Està bé fregir menjar de tant en tant sempre quan utilitzeu oli polvoritzador i garanteix que la paella estigui ben calenta\nJa teniu la cuina cuita, feu que es mogui, no cal que el feu literalment, sinó que seguiu els nostres hàbils consells.\n13 maneres fàcils d’exercitar cada dia!\nPer què no provar alguns exercicis senzills amb el teu mariscal? No parlem de membres junts al gimnàs aquí, hi ha moltes idees de fitness que podríeu provar sense que ni tan sols s'adonés que està cremant calories.\nObteniu 30 minuts d’exercici al dia de la manera més senzilla, parlant el gos a passejar, jugant amb els nens o fins i tot implicant-vos en la jardineria.\nAquí teniu uns quants trucs per intentar que els dos us moveu:\nrecepta de salsa de pa fàcil\nQue tingueu més sexe! Sabíeu que podeu cremar al voltant de 150 calories durant només mitja hora de relacions sexuals?\nCompra un gos: et convidarà a tots dos almenys una vegada al dia durant una llarga caminada, de manera que hauràs de aixecar-te, moure't i obtenir una mica de fresc\nDeixeu les claus del cotxe per a viatges curts i camineu, ben aviat us acostumareu a deixar el cotxe a casa i a construir més activitat al vostre dia\nBaixeu al parc el cap de setmana amb els nens! El futbol, els rotundistes, qualsevol cosa que us agradi que us faci moure us faran meravelles\nFeu un llarg passeig romàntic\nFeu algunes d'aquestes tasques que heu estat preparant des de feia anys: netejar les finestres, tallar la gespa, arrebossar-hi. Hi ha moltes tasques domèstiques que cremen greus calories.\nTamara Wall de Hollyoaks anuncia que està compromesa amb el xicot Gareth Jones\nfent una caixa de cereals\nels jutges britànics foren\nquè es pot menjar a la dieta Atkins


Clansaias - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n44° 22′ 16″ N, 4° 48′ 27″ E / 44.3711°N,4.8075°E / 44.3711; 4.8075Coord.: 44° 22′ 16″ N, 4° 48′ 27″ E / 44.3711°N,4.8075°E / 44.3711; 4.8075\nClansayes és un municipi francès situat al departament de la Droma i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 523 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Clansayes era de 523 persones. Hi havia 192 famílies de les quals 28 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 16 dones vivint soles), 72 parelles sense fills, 76 parelles amb fills i 16 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 238 habitatges, 192 eren l'habitatge principal de la família, 34 eren segones residències i 12 estaven desocupats. 229 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 192 habitatges principals, 169 estaven ocupats pels seus propietaris, 17 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 6 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien una cambra, 3 en tenien dues, 9 en tenien tres, 37 en tenien quatre i 140 en tenien cinc o més. 151 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 57 habitatges hi havia un automòbil i a 131 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Clansayes el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 368 persones, 270 eren actives i 98 eren inactives. De les 270 persones actives 246 estaven ocupades (141 homes i 105 dones) i 24 estaven aturades (10 homes i 14 dones). De les 98 persones inactives 32 estaven jubilades, 37 estaven estudiant i 29 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Clansayes hi havia 194 unitats fiscals que integraven 533 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 20.581 €.\nDels 22 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 6 d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 3 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa financera, 7 d'empreses de serveis, 1 d'una entitat de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».\nDels 7 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 3 eren paletes, 1 guixaire pintor, 1 electricista, 1 restaurant i 1 saló de bellesa.\nL'any 2000 a Clansayes hi havia 36 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 576 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Clansaias\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Clansayes a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Clansayes a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Clansaias&oldid=29474084»


Ajuntament de Cassà - Igualtat de gènere\nL’àrea de ciutadania treballa seguint les directrius del Pla Local de Polítiques de Dones. Es tracta d’un punt de partida per treballar en la promoció d’actuacions a llarg termini que facilitin la igualtat d’oportunitats entre homes i dones del municipi.\nXerrades i cursos\nLa principal acció que es desenvolupa des del Pla Local de Polítiques de Dones són diferents xerrades i cursos que es convoquen periòdicament. Alguns dels serveis que s’ofereixen des de l’àrea de Ciutadania són els següents:\nItineraris personalitzats d’inserció laboral.\nCursos d’aprenentatge de noves tecnologies.\nCursos de català i castellà adreçat a dones nouvingudes.\nCampanyes contra el fracàs escolar.\nTalles informatius sobre recursos i serveis formatius i ocupacionals al municipi i a la comarca.\nPromoure la creació d’una xarxa de col·laboració i ajuda entre dones.\nTallers sobre coresponsabilitat de dones a adults.\nTallers d’apoderament i lideratge femení.\nPer estar al dia d'aquestes xerrades i cursos consulteu les notícies de ciutadania i l'agenda del poble.\nEls principals dies de celebració de les dones són el 8 de març i el 25 de novembre.\nEl consistori implica als ciutadans i el teixit associatiu del municipi en la commemoració d’aquesta jornada.\nÉs per això que es convoquen diferents tallers de sensibilització, s’amplien els esforços d’informar a la població mitjançant material divulgatiu i a través dels mitjans de comunicació. També es fan xerrades sobre les tipologies de la violència de gènere i les eines existents per combatre-la.\n8 MARÇ: DIA INTERNACIONAL DE LA DONA\nÉs una data que celebren els grups femenins a tot el món. La idea d’un dia internacional de la dona va sorgir a final del segle XIX al món industrialitzat.\nA Cassà de la Selva aquest dia se celebra amb diferents xerrades i ampliant els esforços de divulgació d’informació sobre la importància de la dona en la societat actual. És per això que serveix com una jornada per recordar els esforços que es fan des del consistori per reduir les diferències d’igualtat d’oportunitats encara vigents. Es posa un èmfasi especial a aspectes com la conciliació laboral i es remarca la importància del paper de la dona en l’àmbit professional.\nProgrames de serveis socials adreçats a dones\nServei d’informació i assessorament a les dones ofert pel Consorci de Benestar Social Gironès – Salt. Ofereix els següents serveis:\n- Assessorament legal sobre separacions, custòdia de fills i filles, maltractaments, estrangeria, baixes laborals, entre d’altres.\n- Informació general sobre recursos, serveis, ajuts i activitats que s’organitzen des del mateix SIAD i des de les diferents entitats, institucions i associacions.\n- Espais de trobada per potenciar la participació de la dona, organització de tallers, xerrades, jornades o grups de suport.\n- Activitats de sensibilització social.\n- Assessorament i suport psicològic respecte tot el que està relacionat amb el malestar emocional de les dones.\nS’adreça a totes les dones que necessiten suport i orientació legal, que volen formar-se o que busquen recursos. També s’adreça a la ciutadania i a les entitats i professionals que treballen en temes de gènere i creació d’igualtat d’oportunitats.\nObteniu més informació aquí.\nSERVEI INTEGRAL D'ATENCIÓ A LA VIOLÈNCIA (SIAV)\nServei especialitzat que ofereix informació, atenció psicosocial i un espai de recuperació a les dones que es trobin o s'hagin trobat en una situació de violència masclista. A banda d'això, el servei també ofereix atenció i acompanyament social, psicològic i emocional a les dones i els seus fills i filles. S'ofereixen accions de sensibilització i prevenció de la violència contra les dones. També es fa formació i assessorament a professionals.\nOteniu més informació aquí.


Ferris a Turquia - Compara rutes i preus de ferri\nTurquia es troba entre el sud-est d’Europa i l’oest de l’Àsia i fa frontera amb el mar negre al nord i amb el mar Mediterrani al sud.\nCom que és un país molt variat quant a cultura i geografia, és una destinació ideal per a qualsevol tipus de vacances. A més a més, ostenta muntanyes increïbles, bazars molt antics i, és clar, menjar exquisit.\nIstanbul, la ciutat més gran, té sorpreses culturals a cada racó i la mesquita blava ressalta a l’horitzó. Si passeges pels carrers sinuosos és molt probable que acabis ensopegant amb el laberint de carrers que formen el Gran Bazar, on pots passar hores bevent te, negociant preus o simplement observant l’estil de vida turc.\nLluny dels bazars meraveillosament caòtics es troba el palau Topkapi, on et pots fer una bona idea de la història del país. Antigament era la cort de l’Imperi otomà, però actualment és on s’exposen una sèrie d’artefactes, tresors, patis i habitacions fascinants.\nQuan hagis tingut prou d’història, pots dirigir-te al museu Istanbul Modern i admirar la col·lecció impressionant de quadres del segle XX i d’exposicions sobre els mitjans de comunicació.\nAl llarg de la costa sud-oest es troba un dels millors senders del món, la ruta Licia, formada per uns cinc-cents quaranta quilòmetres de camins muntanyosos, vistes precioses de la costa, boscos de pins i antigües ruïnes licies.\nMenjar junts és una part fonamental del patrimoni turc i la cuina és principalment d’influència otomana, mediterrània i de l’Orient Mitjà. L’esmorzar típic és formatge, ous i salsitxes picants i per al dinar i el sopar els locals normalment prenen un “mezze” de verdures mediterrànies i kebabs de xai amb un vas calent de çay, un te popular.\nHi ha moltes rutes de ferri fins a Turquia des de les illes gregues més properes, com ara les travessies freqüents i d’alta velocitat des de Quios fins a Çesme, des de Kos fins a Bodrum i des de Rodes fins a Fethiye.\nTambé s’operen un parell de travessies a la setmana des de Kirenia, a Xipre, fins a Tasucu, al sud de Turquia, tot i que aquestes triguen una mica més.\nRutes i ports a Turquia\nIlles del Dodecanès a Turquia\nFerri Kos a Bodrum\nFerri Rodes a Fethiye\nFerri Simi a Bodrum\nXipre a Turquia\nFerri Famagusta a Mersin\nFerri Kirenia a Taşucu\nPer a més informació, visita la nostra pàgina de Ferris de Xipre a Turquia.


Dissabte, Platja d'Aro celebra la 17a Fira Retro Motor - Vicolot\nAquest dissabte des de les 9 del matí fins les 7 de la tarda, l’aparcament municipal de la Masia Bas de Platja d’Aro, acull el 17è Retro Motor Platja d’Aro (www.retromotor.cat), un conjunt d’activitats de “motor clàssiques”, que converteix la fira en un important punt de trobada de tots els afeccionats i amants dels vehicles d’època.\nL'esdeveniment, organitzat pel Clàssic Motor Club Vall d’Aro amb la col·laboració de la regidoria de Turisme de l’Ajuntament de Castell–Platja d’Aro, comptarà amb un espai de 10.000m2 on s'hi instal·laran un centenar d’estands on comprar, vendre i intercanviar cotxes, motos, bicicletes, recanvis, accessoris, literatura especialitzada, miniatures, maquetes, etc.\nEn el decurs d’aquesta edició de la Descarregada del Vehicle d’Època, es premiarà amb un aperitiu a tots els afeccionats que visiten el recinte amb un vehicle de fabricació anterior a l’any 1981 (també disposaran d’un espai tancat i vigilat dins el recinte per estacionar-lo).\nAquesta fira és una de les diverses propostes al municipi durant el cap de setmana. El mateix dia es pot gaudir, en el marc de les Jornades Europees del Patrimoni a Catalunya 2014, d’una visita guiada al Camí de Ronda de S’Agaró (11 h) –cal reserva prèvia a l’Oficina de Turisme fins al 26 de setembre-, o participar a la jornada formativa Sóc Teactiu al l’Institut Ridaura de Castell d’Aro.\nL’endemà, diumenge 28 de setembre (9-20 h), hi ha programada una nova edició de la Fira de Brocanters a la Plaça dels Estanys de Platja d’Aro; i el Torneig de Bàsquet de Castell-Platja d’Aro (12.30 h) al Palau d’Esports i Congressos de Platja d’Aro entre dos equips ACB: FIATC Joventut de Badalona i Hierbalife Gran Canària. Alhora, també es celebra la 27a Festa de la Cervesa de Platja d’Aro a la Plaça del Mil·lenari (del 26 al 28 de setembre i del 3 al 5 d’octubre).


(S'ha redirigit des de: Cisma Est-Oest)\nLa divisió de l'Imperi romà va ser el primer ingredient a contribuir a la separació de l'Església. Altres factors van ser-ne la qüestió de la llengua de la litúrgia, ja que la llengua dominant d'Orient des del temps de Jesucrist era el grec i a Occident el llatí. A més de la desunió lingüística, les dues meitats del cristianisme començaven a distanciar-se en ritus i interpretacions de les doctrines cristianes, com l'ús de pa amb llevat a per a l'eucaristia, i el sorgiment de la iconoclàstia a Orient.\nDiversos conflictes van ocasionar l'excomunicació mútua dels patriarques, però aviat es reconciliarien en el concili de Calcedònia. El concili els va unificar en teoria, però, de facto, les esglésies continuaven separant-se. Els conflictes d'autoritat i supremacia, a més de conflictes doctrinals, el més important, una petita modificació del credo de Nicea que va fer el papa en violació del concili d'Efes, que establia que qualsevol modificació del credo hauria de ser aprovada per un concili ecumènic. Aquest conflicte va provocar l'excomunió mútua del representant del papa Lleó IX i el patriarca de Constantinoble, Miquel Cerularius, el 1054, i la separació de d'esglésies catòlica romana i l'ortodoxa oriental. Ambdues esglésies consideren ser «l'Església única, santa, catòlica i apostòlica». Cal esmentar que el terme catòlic originalment significava 'universal', encara que avui dia es relaciona amb l'Església romana.\nEl 27 de novembre del 2004, en un intent de «promoure la unitat cristiana», el papa Joan Pau II va retornar les relíquies dels patriarques Joan Crisòstom i Gregori Nazianzé a Istanbul. Es creu que les relíquies van ser preses pels croats el 1204. El patriarca ecumènic Bartomeu I amb altres caps de les esglésies autònomes orientals van assistir al funeral del papa Joan Pau II el 8 d'abril del 2005, per primera vegada després de molts segles, la qual cosa és considerada com un signe seriós que la reconciliació ha començat.\n↑ The Oxford dictionary of the Christian Church. 3a edició, revisada. Oxford: Oxford University Press, 2005. ISBN 0192802909.\n↑ «Gran Cisma d'Orient». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gran_Cisma_d%27Orient&oldid=24768593»\nDarrera modificació: 3 set 2020 a les 02:04\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 set 2020 a les 02:04.


Contacta – El Tot Granollers i Vallès Oriental\nTel. 93 879 59 10\nTel. 93 879 59 03\nC. Roger de Flor, 71 – 2n pis – 08401 – Granollers – Barcelona\n12 pensaments sobre “Contacta”\nMai 19, 2009 a les 10:24 am\nvoldria saber si disposeu d’espai per anuncis gratuïts per els vostres lectors\ntinc pis nou a granollers i el posso a lloguer.\nsi no hi ha apartat d’anunciats gratuïts,\npasseu -me amb el dept de la revista de paper.\neltotgranollers ha dit:\nMai 21, 2009 a les 9:40 am\nHola Núria! Ja t’hem respost via mail. Merci!\nOctubre 3, 2009 a les 10:30 pm\nCom ho faig perquè publicar un anunci de venda cotxe ?\nm’interessaria fer-ho via e-mail.\nQuines són les vostres condicions?\nOctubre 16, 2009 a les 11:46 am\nEl anuncis per paraules tenen un preu de 42 cèntims per cada paraula i el número de telèfon et compta com a 1 paraula. El preu final s’ha de multiplicar pel número de setmanes que desitgis que es posi l’anunci a la revista, o si només el vols per una, doncs una.\nSi vols, ens pots passar el text que voldries posar-hi i, sense cap compromís, et comptem què et sortiria.\nEl nostre mail és: granollers@eltotgranollers.cat\nMarç 18, 2010 a les 5:03 pm\nBona tarda, m’agradaria saber com he de fer per col·locar un anunci i tanmateix si disposeu d’spai gratuit per col·locarlo. Donc classes particulars de guitarra aqui a Granollers a partir d’els 11 anys. Gracies i espero la vostra resposta.\nMarç 18, 2010 a les 6:51 pm\nEl anuncis més assequibles que tenim són els que anomenem ‘econòmics’ i tenen un preu de 42 cèntims per cada paraula. El preu final s’ha de multiplicar pel número de setmanes que desitgis que es posi l’anunci a la revista, o si només el vols per una, doncs una. Més o menys el text que vols posar és de 9 paraules (0,42 x 9). No disposem d’espais gratuïts per anuncis.\nSi vols, ens pots passar el text concret que voldries posar-hi i, sense cap compromís, et comptem què et sortiria.\nMerci per contactar amb nosaltres!\nMai 26, 2010 a les 4:18 pm\nHola, estamos interesados en la publicidad con vuestra revista, somos una empresa de aluminio y reforma, podrian enviarnos por mail tarifas, forma de pago y funcionamiento en general, Gracias\nMai 27, 2010 a les 6:13 pm\nYa te hemos contestado via mail. Saludos.\nImma Casamartina Blasco ha dit:\nMai 20, 2011 a les 3:33 pm\nreferent al Tot d’aquesta setmana i referent al dimecres dia 25 de maig hi ha un taller de country a les 17 hores a La caixa. Podeu dir-me quin grup fa el taller?\nMai 20, 2011 a les 6:22 pm\nAquest taller de què parles està inclòs en les Jornades Culturals de la Gent Gran i es realitza a l’Esplai de la gent gran de la Caixa (c. Joan Camps, 1), amb el telèfon 93 870 40 93. En el programa oficial no s’especifica qui fa el taller.\ngener 14, 2014 a les 11:49 am\nBon dia estic interesada en la vostra publicitat, ja que si tot va com ha d´anar, obrire una botiga a granollers, necesitaria saber que val la publicitat a la vostra revista;\ngener 15, 2014 a les 10:43 am\nGràcies per posar-te en contacte amb nosaltres. Et responem per correu electrònic. Gràcies i salutacions.


Ruta RACC: Castelló d'Empúries i Empuriabrava | RACC Bloc\nRuta RACC: Castelló d’Empúries i Empuriabrava amb cotxe familiar\nPer Núria Sales a Cotxe Viatges i oci\nEn aquesta escapada, posem a prova el nou Peugeot 508 SW, una bona opció per a famílies viatgeres i amb ganes d’aventura.\nEns situem a la comarca de l’Alt Empordà (Girona), un dels punts de la costa catalana més concorreguts a l’estiu. Per a aquesta sortida, hem escollit un cotxe familiar, ampli i confortable, que ens permeti viatjar junts de forma còmoda i segura. El Peugeot 508 SW és un shooting brake, de gamma alta, amb un disseny esportiu que ofereix unes prestacions tecnològiques d’alt nivell amb motors dièsel, gasolina i híbrid endollable.\nComencem la ruta a Castelló d’Empúries, que es divideix en tres zones: la vila, la zona costanera d’Empuriabrava i el Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà. Al nucli antic de la vila podreu gaudir de la cultura que ofereix, la seva història i el ric patrimoni arquitectònic d’origen medieval.\nÉs un dels exemples més interessants de l’arquitectura religiosa gòtica a Catalunya. Es va construir al segle XIII i a principis del XV es va acabar la façana amb el portal de marbre. El campanar, amb decoració gòtica, segueix encara la composició arquitectònica dels campanars romànics d’influència llombarda.\nLa Torre Carlina\nAquesta torre està situada a l’entrada de Castelló, pel costat del riu, i va ser construïda durant la segona meitat de segle XIX. El novembre de 1874 va tenir lloc el Foc de Castelló, una cruenta batalla a favor de les forces carlines del general Savalls. El final de la batalla va deixar la població arruïnada i mitja localitat cremada.\nEl barri jueu del segle XIII\nDocumentada des de mitjans de segle XIII, la comunitat jueva de Castelló d’Empúries va arribar a comptar amb uns tres-cents habitants. Amb el decret d’expulsió dels reis catòlics del 1492 es va extingir pràcticament tota. L’antic call comprenia la zona dels carrers de la Muralla, dels Jueus, del Call, Calabró, Peixateries Velles i plaça de la Llana. Si passegeu pel barri, podreu contemplar la trama irregular d’època medieval que encara conserva.\nSeguim la nostra ruta i ens dirigim al Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà.\nAquest parc natural està situat a les desembocadures dels rius Fluvià i Muga. Els Aiguamolls de l’Empordà són un dels espais naturals de Catalunya on s’observa més varietat d’espècies animals. Les aus s’hi refugien i descansen en aquest lloc, que reuneix més de 300 espècies diferents, moltes de protegides. Actualment, s’han comptabilitzat 82 espècies d’aus que hi nien regularment.\nPodreu dedicar un dia sencer al Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà, que ofereix visites guiades i activitats tot l’any sobre fauna i flora, rutes amb BTT, els arrossars i camins fluvials, etc. Estan adaptades per fer-les amb nens i són un pla perfecte per gaudir en família.\nEl Peugeot 508 SW ens ha donat una conducció còmoda i estable. Disposa d’un volant compacte amb pantalla i-Cockpit, que fa que el nostre viatge sigui molt més fàcil. La seva elegància és evident, tant a l’exterior com a l’interior de vehicle.\nL’endemà ens dirigim a Sant Martí d’Empúries, per visitar el conjunt arqueològic d’Empúries, porta d’entrada de grecs i romans a la península Ibèrica. Aquest és l’únic jaciment d’Espanya on conviuen les restes arqueològiques d’una ciutat grega (segle VI aC) i una de romana (segle I aC). Podeu visitar-lo durant tot l’any, però durant els mesos d’estiu podreu gaudir d’activitats complementàries, com visites teatralitzades, concerts al fòrum, tallers familiars, etc. Recomanem la visita guiada amb ulleres virtuals en 3D, una experiència única!\nLes ruïnes són a tocar de la platja, així que, si hi aneu a l’estiu, fàcilment podreu banyar-vos i refrescar-vos. Si us agrada evitar aglomeracions, aneu a buscar la platja de Can Comes, una platja verge entre dunes i llacunes. Forma part del Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà, per la qual cosa no hi trobareu serveis de cap mena, només sorra i mar. Si hi voleu passar unes quantes hores, porteu beguda i menjar.\nSi preferiu un pla d’aventura, obriu les ales, perquè sortireu volant. A Empuriabrava podeu saltar amb paracaigudes des de 4.000 metres d’altura. Aquesta és una de les zones on es practica el paracaigudisme per la bona climatologia i el paisatge. Des de dalt, podreu veure el golf de Roses i els tres parcs naturals: Aiguamolls, Cap de Creus i Illes Medes. En aquest cas, deixeu els nens a terra 😉\nLa Venècia de la Costa Brava\nAbans de finalitzar aquesta escapada, fem una passejada per la Marina d’Empuriabrava, anomenada la Venècia de la Costa Brava pels més de 30 km de canals navegables que té, amb 5.000 amarratges. Podeu llogar una barca per navegar-hi o que us portin a passejar amb barca. És un lloc curiós que val la pena visitar.\nSortida Castelló d’Empúries (Alt Empordà)\nDistància 42,2 km\nTemps 1 h 15 min. (sense parar)\nDespesa en combustible 6 € (cost estimat)\nDades tècniques Peugeot 508\nDamià Sánchez González\nDigueu: “L’endemà ens dirigim a Empuriabrava, per visitar el conjunt arqueològic d’Empúries, porta d’entrada de grecs i romans a la península Ibèrica.”\nDisculpin, pero les ruines de’Empúries, no son a Empuriabrava, sino a Sant Martí d’Empúries, a tocar de L’Escala.\nGràcies pel teu comentari i per llegir-nos, Damià. Hem corregit la població, tal i com indiques.


La fira Temps de Vi engega motors | Gastrotalkers.cat\nRedacció | 08/05/2018 a les 22:55h\nPresentació del cartell de la 7a edició de Temps de Vi a Vilanova i la Geltrú Foto: Cedida.\nTemps de Vi arriba a aquesta setena edició consolidada com a punt de trobada imprescindible per al públic professional i pels amants del món del vi, i apostant no només per la cultura del vi, sinó per la seva indiscutible vinculació amb la gastronomia i la cultura en general. A l’edició d’enguany es mantenen els elements diferencials de la fira com ara els tastos i maridatges a diferents restaurants i espais culturals del poble, així com els concerts de música en viu, amb un cartell que enguany comptarà amb més de 12 grups de música, i els imprescindibles tastos en vaixell, l’element diferenciador d’aquesta fira vora al mar.\nCartell Temps de Vi 2018\nTanmateix, per anar obrint boca, com ja s'ha fet en edicions anteriors, també es duran a terme diferents activitats prèvies:\n- 19 de maig (19h): la DO Penedès celebrà un acte al Xalet del Nin (Passeig de Salvador Espriu, 1) on participaran, entre altres, els castellers de Vilafranca del Penedès, a més dels vins de la DO.\n- 24 de maig (20h): Can Ràfols dels Caus maridarà els seus vins amb la cuina del restaurant 1918 Cuina de Mar.\n- 25 de maig (20:30h): tast de vins i caves a la Biblioteca Armand Cardona (20:30).\n- 31 de maig (19:30h): la DO Catalunya oferirà un cine fòrum en una de les sales del Museu Víctor Balaguer on es projectarà el curt Bohèmia, on es dóna vida a un dels Vinòmics, el projecte digital que la DO Catalunya va posar en marxa l’any 2016 per maridar vi i còmic. Posteriormernt hi haurà un tast dirigit als jardins del museu.\nLa fira se celebra al centre neuràlgic de la ciutat, la Rambla Principal, amb representació de prop de 40 cellers de les diferents Denominacions d’Origen catalanes. A més dels estands vinícoles, la fira compta també amb espais gastronòmics, actuacions musicals i una zona infantil amb activitats relacionades amb el món del vi. Enguany també estrena nova web, més intuïtiva per als usuaris i el lloc des d'on es podrà accedir a les diferents activitats que es realitzaran tant durant la fira com els dies previs. D’aquesta manera se centralitza i agilitza la venda de tiquets, mentre que es facilita a l’usuari l’accés a tota la informació d’agenda de la fira.