Catalunya ocupa la sisena posició en participacions en assaigs clínics actius a Europa\nEls centres catalans són entre els deu primers a escala mundial en les principals especialitats\nActualització: 18.05.2022 - 23:15\nL’aeroport del Prat el més afectat per la vaga de tripulants de Ryanair\nCatalunya ocupa el sisè lloc d’Europa en participacions en assaigs clínics actius amb més de mil dos-cents estudis, per darrere de l’estat francès (1.896), el Regne Unit (1.633), l’estat espanyol (1.595), Alemanya (1.583) i Itàlia (1.460), segons dades de l’organització Biocat. En l’àmbit mundial, Catalunya ocupa la vuitena posició, amb els Estats Units (9.532) i el Canadà (1.905) al capdavant. Els centres catalans participen en el 75% dels assaigs actius que es fan al conjunt de l’estat espanyol. Pel que fa a les especialitats, l’oncologia representa el 65,5% dels assaigs clínics amb participació catalana, seguida per les malalties cardiovasculars (15,7%), dermatologia (13,4%), malalties del sistema nerviós central (7,8%) i oftalmologia (7,8%).\nUna altra dada que aporta Biocat, entitat impulsada el 2006 per la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona, és que els centres catalans se situen entre els deu primers a escala mundial en les principals especialitats. En oncologia són a la cinquena posició a Europa i a la setena al món.El 48% dels assaigsclínics en què participen els centres catalans estan en fase I (15%) o fase II (33%), i el 52% en fases III (49%) i IV (3%), les més properes a la comercialització del fàrmac. L’Hospital Universitari Vall d’Hebron, l’Hospital Clínic de Barcelona, l’Hospital Universitari de Bellvitge, l’Hospital de la Santa Creu i Sant Pau, l’Hospital Universitari Parc Taulí i el Parc de Salut Mar són els centres de la BioRegió amb més participacions en assaigs clínics.\nEl director general de Biocat, Robert Fabregat, ha subratllat que, a parer de l’entitat, organització que maximitza l’impacte econòmic i social de l’ecosistema de ciències de la vida i la innovació en salut a Catalunya, el país “s’ha convertit en els darrers anys en un dels principals motors d’assajos clínics a escala mundial”.\nSegons Fabregat, un sistema sanitari de primer nivell, uns hospitals de primera categoria, uns professionals sanitaris de renom internacional i un cost més competitiu que a d’altres països d’Europa i els Estats Units, són els responsables que Catalunya s’hagi situat en aquesta posició. Empreses farmacèutiques com Novartis, Roche, MSD, AstraZeneca, Janssen o Bayern, entre d’altres, duen a terme els seus assaigs a Catalunya.\nBiocat ha donat a conèixer aquestes dades la vigília del Dia Internacional de l’Assaig Clínic, que se celebra el 20 de maig de cada any per commemorar el dia que James Lind va començar el primer estudi d’aquest tipus, l’any 1747.


A JOAN SAURA, MÚSIC | PENJAMENTS ESCRITS\nA JOAN SAURA, MÚSIC\nFa un munt d’anys coincidíem cada dos per tres en concerts de músiques contemporànies i experimentals. I de tant coincidir ens saludàvem i xerràvem una estona i sempre em sorprenia aquell somriure franc que mantenia serenament durant tota la conversa. Com ho feia? I la seva inusual humilitat venint de qui venia… Insisteixo, venint de qui venia: un músic inquiet, despert com pocs i referent imprescindible de l’experimentació electrònica i el sampler més imaginatiu.\nL’any 1998, en motiu del seu primer cd en solitari (en solitari és una manera de parlar perquè hi col•laboraven un grapat de músics amics) vaig tenir l’oportunitat d’entrevistar-lo al Rock’n Clàssic (suplement de música del diari Avui).\nLa trajectòria de Joan Saura, aleshores, ja era llarga i brillant, així que varem parlar dels primers setanta i això volia dir del grup Rambla, on tocava els teclats i improvisava sota la influència de Soft Machine, Miles Davis o Weather Report. I com no, de la formació posterior, els Blay Tritono. “Era l’època del rock progressiu amb arrels, el que es va nomenar ona laietana. Va ser un temps d’aprenentatge, varem aprendre a tocar, a tocar en públic, a enregistrar…”, em comentava. Apagat el foc laietà va tocar amb Rambliolia, una banda afí a la música contemporània “molt a contracorrent”. I afegia: “els grups sempre els he entès com a tallers per provar coses noves i veure’n els resultats”. I després, als noranta, va formar part d’una banda cabdal de la improvisació més inesperada i desinhibida que va durar més d’una dècada: Koniec. En aquesta època també va col.laborar en el compacte “Els quatre camins”, amb la Big Enseble Taller de Músics, i més tard va consolidar projectes com el magnífic Trio Local amb Agustí Fernández i Liba Villavecchia, així com el duet (Jakob) Braminsky-Saura.\nI varem parlar, també, de les col•laboracions, perquè Saura era un músic intrèpid absolutament abocat a la suma de talents i gèneres. “Un grup de rock et pot enriquir tant com un de música contemporània. Com més diferents siguin els llocs on has estat, més s’amplia el teu bagatge. Aleshores saps què vol dir la potència del funky, i també el plaer de raonar una obra ben estructurada, i el feeling de la improvisació, i el lirisme d’un quartet de corda…”. Per això els músics i les formacions amb les que va col.laborar Joan Saura son moltes i diverses: Nuno Rebelo, John Zorn, Evan Parker, Wolfgang Reisinger, Carlos Zingaro, Aixònoéspànic…\nI també varem parlar, òbviament, de seu primer disc en solitari: Àlbum, recull de pindoles sonores.\nEl vaig seguir veient i escoltant amb altres formacions i col.laboracions com l’Orquestra del Caos, Pole Pole, Araki o Les Anciens. I amb el temps varem coincidir de nou en concerts, ja no tant com abans, i em seguia sorprenent que un músic com ell, amb la seva carrera i coneixements tingués el do de l’amabilitat ben temperada i l’espontaneïtat més generosa. I aquell somriure franc… Com ho feia?\nNo sé si m’acabo de creure que no coincidirem més.\non octubre 22, 2012 at 10:59 pm Dejar un comentario\nThe URI to TrackBack this entry is: https://penjaments.wordpress.com/2012/10/22/a-joan-saura-musica/trackback/


Una garantia juvenil amb poques garanties\nLa Comissió Europea ha anunciat que proposarà normes perquè la Garantia Juvenil esdevingui una realitat i es pugui posar en pràctica. Des d'Acció Jove - Joves de CCOO de Catalunya, demanem que, a part de normes, s'imposin mecanismes de control per garantir que tal iniciativa no acabi anant en detriment de la qualitat del treball i dels drets laborals.\nLa Garantia Juvenil va néixer a principis de febrer a proposta del Consell Europeu amb un pressupost de 6.000 milions d'euros per al període 2014-2020. Suposadament, hauria de permetre a molts joves a sortir de la situació de desocupació en la qual es troben, ja que força als Estats membres a adoptar mesures per garantir que els joves de menys de 25 anys rebin una oferta de feina, educació contínua, formació d'aprenents o pràctiques en un termini de quatre mesos després d'acabar els estudis o quedar en situació d'atur.\nA Catalunya i a la resta de l'Estat això tindria un gran efecte, ja que amb més d'un 50% d'atur entre els menors de 25 anys, els potencials beneficiaris són moltíssims.\nAra bé, calen GARANTIES. Primer, com dèiem, reclamem mecanismes de control. A Catalunya, el nombre d'Inspectors de Treball és irrisori, i cal un control seriós de la mateixa perquè no acabi esdevenint un projecte precaritzador.\nDemanem també que es desenvolupi d'una vegada per totes el marc europeu de qualitat per als períodes de pràctiques de forma immediata. Actualment es troba en una segona fase de consulta, i tenint en compte la quantitat de beques que acaben substituint contractes normals (amb drets), resulta quelcom urgent.\nAlguns creuen que pel fet de ser joves ens serveix qualsevol cosa, qualsevol tipus de contracte, qualsevol tipus de salari. Seria bo que, els qui ho proposen, es fessin una pregunta: si els hi apliquessin a ells, acceptarien com a dignes les propostes que fan en matèria de joventut? Si la resposta és no, perquè creuen que per als menors de 25 anys sí ho són?\nDimarts fèiem una nota amb la nostra valoració, negativa, de la "Estrategia de empleo joven y emprendimiento", i un dels punts que ens desperta desconfiança és el repartiment del pressupost que la Comissió Europea atorgarà.\nPer aquest motiu, des d'Acció Jove demanem al govern central que obri una taula de seguiment conjunta amb els agent socials on poder decidir quines han de ser les partides i la priorització de les mateixes. I, més enllà del finançament europeu, calen pressupostos per a polítiques d'ocupació per part del govern central.\nDes d'Acció Jove - Joves de CCOO de Catalunya tenim poca confiança en aquest Govern, després de la reforma laboral i del maltracte permanent cap als serveis públics que duen a terme; entenem que són molts els indicis per desconfiar de qualsevol aplicació que puguin fer d'un projecte relacionat amb la joventut.\nRemarquem també la necessitat de tenir sistemes d'informació i orientació laboral i formativa/educativa de caràcter integral i de qualitat. L'orientació és bàsica per a millorar les oportunitats de treball de les persones joves. Denunciem que els serveis públics d'ocupació proposin l'externalització dels serveis d'intermediació laboral, donat que es posa en risc la igualtat d'oportunitats de totes les persones que busquen feina, fet que pot perjudicar especialment als i les joves.\nDes d'Acció Jove defensem una vegada més que la millor política de joventut que podrien aplicar és la retirada de la reforma laboral. La creació d'ocupació es donarà quan l'activitat econòmica es recuperi i amb les polítiques econòmiques i socials dels governs català i espanyol aquesta recuperació està molt lluny.


Noves possibilitat per al teu negoci, amb les guies Idigital | Xarxa Punt TIC\nNoves possibilitat per al teu negoci, amb les guies Idigital\nDurant les darreres setmanes hem fet difusió de les guies d'empresa d'Idigital. Ara us oferim un recull de totes les guies organitzades per temàtiques.\nIdigital és l'estratègia del Govern de la Generalitat de Catalunya que té com a objectiu generar un pol d'innovació digital per fomentar el creixement econòmic, la competitivitat empresarial i l'ocupació de qualitat. A la seva plana web compta amb un espai dedicat a guies d'empresa, amb les quals els emprenedors/ores i empresaris/àries podran descobrir noves possibilitats per al seu negoci en els àmbits dels processos de producció i organització, màrqueting i vendes, compres i logística, seguretat de les dades o la interconnexió del maquinari, entre d'altres.\nAquí teniu el llistat de les guies per temàtiques:\nMobilitat a l'empresa:\nMobilitat. Si no ets a l'empresa...\nMillora, estalvi i eficàcia en l'empresa amb mobilitat\nGuia del comerç electrònic\nComunicació i màrqueting electrònic:\nWeb. Dóna a conèixer la teva empresa\nExtranet: Millora la relació entre clients i proveïdors\nImplantació de les TIC:\nGestiona les TIC sense ésser informàtic. Millora la gestió de la tecnologia digital a l’empresa


s01e03 - Com muntar llum a la foscor, amb Carles Porta - Mortensen\ns01e03 – Com muntar llum a la foscor, amb Carles Porta\nTercer episodi de la primera temporada de “Com muntar un søfä” edició confinament. Dijous vindrà al sofà el conegut periodista, escriptor i realitzador (me’n dec oblidar alguna) Carles Porta. El Carles, a banda de ser de Lleida, és un dels periodistes d’investigació més reputats al nostre país i probablement el que en més mitjans i tecnologies de difusió de la informació ha treballat: llibres, periòdics, tele lineal, sota demanda, ràdio en directe, podcast i, darrerament i degut al confinament, Youtube.\nLa seva feina d’investigació sobre els crims de Tor, —documental, llibre, podcast i sèrie en una gran plataforma(?)— el seu podcast de Crims a Catalunya Ràdio o el recent èxit del programa homònim a TV3 són alguns dels exemples de la seva feina d’investigació.\nCom posar llum a la foscor\nSeva és la signatura de “Posar llum a la foscor”, cinc paraules per a resumir el complex procés de triar el gra de la palla, de destriar el que és informació del que és rumor, de documentar-se, de verificar les fonts i de saber quina pista s’ha seguir una fins al final.\nEl Carles excel·leix en tots els mitjans on l’he vist, llegit i sentit comunicar, però és en la curta distància que brilla especialment; al cap i a la fi ell es defineix com un contador d’històries, d’aquelles de la vora del foc d’abans que fan estar tothom atent.\nHem canviat la llum del foc per la de les pantalles, les històries del padrí per les dels youtubers, però el que no ha canviat és el plaer d’escoltar una bona història.\nAnterior s01e04 – Cartellisme, vectorisme, activisme, amb...\nSiguiente s01e02 – Com muntar un ecosistema...


1. Els plans d’ordenació urbanística municipal, en aplicació del que estableix l’article 57:\nc) Desenvolupen per a cada classe de sòl l’estructura general i el model del territori, que s’ha d’adequar a les determinacions dels articles 3 i 9.\nd) Determinen els indicadors de creixement, població, recursos i desenvolupament econòmic i social del sistema urbà que hagin d’ésser considerats per a decidir l’oportunitat i la conveniència de cada actuació, d’acord amb els interessos públics derivats de l’imperatiu d’utilització racional del territori.\nf) Defineixen el sistema general d’espais lliures públics, que ha de respondre, com a mínim, a la proporció de 5 m2 per cada 25 m2 de sostre admès pel planejament urbanístic per a ús residencial.\n2. En sòl urbà, els plans d’ordenació urbanística municipal:\na) Apliquen les tècniques de qualificació o zonificació del sòl i de reserva o afectació d’aquest per a sistemes urbanístics generals i locals, respectant en tot cas la proporció adequada a les necessitats de la població.\nd) Determinen quins valors arquitectònics, paisatgístics i mediambientals hi han d’ésser protegits.\ne) Regulen l’ús del subsòl, d’acord amb l’article 39, per fer factibles la prestació dels serveis i la implantació de les infraestructures necessàries per a la col·lectivitat, respectant en tot cas els aprofitaments privats que hi siguin compatibles.\n3. En sòl urbà consolidat, i en els àmbits del sòl urbà no consolidat per als quals delimitin polígons d’actuació, els plans d’ordenació urbanística municipal:\na) Detallen l’ordenació urbanística del sòl, fixen els paràmetres urbanístics necessaris per a l’atorgament de llicències d’edificació i assenyalen les alineacions i les rasants. Pel que fa a l’ordenació de volums, es pot preveure de manera alternativa a concretar, o bé per mitjà de la reparcel·lació o bé en el moment de l’atorgament de llicències d’edificació.\nb) Precisen les característiques i el traçat de les obres d’urbanització bàsiques, n’avaluen el cost i en divideixen l’execució en etapes, amb el grau suficient de detall per a permetre’n l’execució immediata, més uns criteris i un pressupost orientatiu de les altres obres i despeses d’urbanització, sens perjudici de la concreció que en facin els projectes d’urbanització complementaris. Les obres d’urbanització bàsiques comprenen les relatives al sanejament, la compactació i l’anivellament de terrenys destinats a vials, inclòs el pas de vianants, i les xarxes de subministrament i distribució d’aigua, d’energia elèctrica i de connexió a les xarxes de telecomunicacions.\n4. En els àmbits del sòl urbà no consolidat per als quals delimitin sectors subjectes a un pla de millora urbana, els plans d’ordenació urbanística municipal fixen els índexs d’edificabilitat bruta, les densitats i els usos principals i compatibles.\n5. En sòl urbà consolidat, els plans d’ordenació urbanística municipal estableixen quins són els elements d’urbanització que cal completar o acabar perquè els terrenys adquireixin la condició de solar.\n6. En sòl urbanitzable delimitat, els plans d’ordenació urbanística municipal concreten la delimitació dels sectors i, per a cadascun d’aquests, els índexs d’edificabilitat bruta, la densitat màxima, que no pot superar en cap cas els cent habitatges per hectàrea, i els usos principals i compatibles.\n7. En sòl urbanitzable no delimitat, els plans d’ordenació urbanística municipal estableixen:\n8. En sòl no urbanitzable, els plans d’ordenació urbanística municipal:\nc) Estableixen els llindars a què es refereix l’article 49.1. d) Contenen, si escau, el catàleg a què es refereix l’article 50.2.


Les unitats de mesura del Sistema Internacional (III): una història del segon (i d’altres unitats de temps) | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Ciència i Tecnologia › Les unitats de mesura del Sistema Internacional (III): una història del segon (i d’altres unitats de temps)\nLes unitats de mesura del Sistema Internacional (III): una història del segon (i d’altres unitats de temps)\nPosted on 25/08/2011 by didaclopez\nEl temps. Ens fa posar filosòfics. John M. E. McTaggart publicava en el 1908, The Unreality of Time on sistematitzava dues interpretacions del temps. La interpretació A únicament confereix realitat al present (presentisme), i el passat tan sols existeix com a memòria de temps pretèrits i el futur com a conjectura de temps esdevenidors. La interpretació B, per contra, interpreta el temps com una dimensió més de la realitat: la realitat és un bloc i cada moment present no és més que un tall infinitessimal que separa el bloc en dues regions, la del passat i la del futur. Pocs anys després, la teoria de la relativitat d’Einstein trencaria amb la idea del “temps absolut” i redefiniria el concepte de “present”. El temps, com la massa i l’espai, ha d’ésser relatiu, per tal que les constants físiques fonamentals (la constant de la velocitat de la llum en el buit, la constant de gravitació universal, etc.) siguin constants i universals. El temps també pot ésser concebut de dues manera: 1) el temps linial i 2) el temps cíclic. És la reiteració de determinats fenòmens la que possibilita una mesura del temps. Cada cicle, però, s’aparta de l’anterior, ni que sigui imperceptiblement, i la linialitat es restaura de forma que el cicle es torna una espiral. Tornem, però, al Sistema Internacional d’unitats. Després del metre, com a unitat de longitud, i del quilogram, com a unitat de massa, el tercer lloc l’ocupa el segon, com a unitat de temps. Les tres quantitats es troben entrelligades. La constant de la velocitat de la llum en el buit ens permet d’unificar les tres dimensions espaials i la dimensió temporal, en un espai-temps quatridimensional. La massa, en la seua definició gravitatòria, apareix com una desviació geomètrica d’aquest espai-temps. Metre, quilogram i segon configuren el sistema MKS d’unitats derivades (de força, d’energia, de potència, etc.). Metre i segon es troben actualment vinculats en la definició del Sistema Internacional, mentre el quilogram encara va per lliure. Per què el segon ha quedat el tercer d’aquestes tres unitats, si ha d’esdevindre el definidor de les altres dues? La llei de germinal de l’any III no definia, en el sistema mètric originari, una unitat de temps. Veurem per què. I també veurem com és que el segon, precisament, ha esdevingut la unitat fonamental de temps, quan ell mateix no era originàriament més que una subdivisió arbitrària (i gens decimal) d’una unitat natural de temps.\nEls cicles ‘naturals’ del dia, del mes i de l’any\nPer cicle ‘natural’, caldrà entendre allò que s’esdevé en el nostre món més immediat, la superfície de la Terra, particularment la superfície continental (sovint litoral) de latituds intermèdies i, habitualment, mediterrànies. El primer cicle temporal, el més patent de tots, és el cicle del dia i de la nit, el cicle circadià. Un altre cicle, de durada molt més extensa, és el cicle de l’any, marcat per la successió de les estacions i que, al seu torn, modula la durada relativa dels dies i de les nits. Aquests serien els dos cicles bàsics. La biosfera terrestre (si més no, una part substancial d’ella) es mou als ritmes que marquen aquests dos cicles. Ben és cert, que mentre la nit senyoreja en un hemisferi de la Terra, en l’altre governa el dia. També les estacions hivernals i estivals se succeeixen alternativament en els dos hemisferis, nord i sud, de la Terra. Vist des de fora, la raó del dia la trobem en la rotació de la Terra al voltant del seu eix. I la raó de l’any es troba en la translació de la Terra al voltant del Sol. Vist des de la superfície de la Terra, és l’esfera celeste la que rota al voltant d’un eix assenyalat per l’estel Polar, i produeix el dia i la nit, en arrossegar en aquest moviment al Sol. Però el Sol es desplaça en l’esfera celeste, en un recorregut que és oblicu (en 23º i escaig) a l’equador celeste, la qual cosa explica l’alternança de les estacions.\nEntre mig d’aquests dos cicles, hi ha el cicle lunar. El seu impacte sobre la biosfera és menor, però no menyspreable. La Lluna és el segon astre del cel en magnitud aparent, i assenyalarà la llum natural disponible en les hores nocturnes, bé les vespertines (quan la Lluna és creixent) o bé en les matutines (quan la Lluna és minvant). El cicle de les marees, que se succeeix de manera diària, també és modulat pel cicle de la Lluna. A efectes de calendari, però, la lunació serveix per comptar els dies i per integrar-los en el cicle anual. La qüestió de la influència del cicle lunar en el cicle menstrual és quelcom encara no resolt.\nEn català, el mot dia és heretat del llati, die. L’origen del mot jorn és, paral•lel, en derivat de l’adjectiu llatí diurnus. Tant un com l’altre hereten l’amfibologia del mateix llatí, ja que die significa, en primer lloc, l’espai de temps en què el sol il•lumina la terra (o, per dir-hi millor, l’espai de temps en què la terra que trepitgem és il•lumina, directament ella, o els núvols que sobre ella s’estenen, pel Sol). O podem dir, que és el temps durant el qual, per a una localitat concreta, el Sol es troba per damunt de l’horitzó. En aquest primer sentit, el dia i la nit són conceptes oposats, complementaris. Però el mot dia també inclou el cicle complet, que és la suma del dia i de la nit. En aquest segon concepte, la nit queda inclosa (o sotmesa) al dia. A quin dia? Quan en català diem “avui”, diem una expressió heretada del llatí, hodie, que té un significat clar: el dia present. Però, què entenem quan diem “anit”. Si diem “anit” quan és de nit (cosa que no és habitual en tot l’àmbit lingüístic), s’entén que ens referim a la nit present. Però si diem “anit” de dia, tant es podrà interpretar que ens referim a la nit passada (que és l’ús més habitual a Barcelona) com a nit venidora (a Mallorca i a Menor, “anit”, seria la nit present o la venidora, i caldrà dir “anit passada” per referir-se a la nit anterior). Tant si analitzem les formes de parlar com les pràctiques habituals en l’organització de la feina, trobarem com la nit és assignada habitualment al dia anterior. La “nit de dijous”, per exemple, és la nit que va de dijous a divendres. No totes les cultures, però, fan el mateix, ni en tots els usos tampoc fem exactament igual.\nUn cicle és un cicle. El podem començar o concloure per qualsevol punt. A TimeCube.com llegim aquesta veritat de manera tortuosa. En un dia hi ha quatre dies. De fet, el nombre de dies podria ser infinit. Però deixem-ho en quatre. La majoria de nosaltres, en parlar d’un dia (en el sentit d’un cicle de dia+nit), el farà començar quan es lleva el matí, abans o després de l’aurora que en això no ens hi ficarem. La nit seria assignada al dia anterior. No totes les cultures fan igual. Començar el dia amb l’aurora és la pràctica que se seguia a Babilònia. En les cultures jueva i àrab (i, per extensió, en les tres religions monoteistes que se’n deriven), la nit és assignada al dia següent. Per això, el sàbat jueu comença en caure la tarda de divendres. O el ramadà s’acaba en caure la tarda del darrer dia del mes. És per això que les discoteques de Tel Aviv obren principalment el dissabte a la nit. Però també és per això, que l’església catòlica considera que el precepte dominical es pot complir, si és precís, en la missa del vespre de dissabte. És a dir, que tenim dues grans opcions. Començar el dia a comptar des de l’aurora, o fer-ho des de l’ocàs. Això fan dos dies en un dia.\nEl problema de situar l’arrencada del cicle circadià en l’aurora o en l’ocàs, és el fet que, particularment per a latituds elevades, tindrem dies que s’escurcen o que s’allarguen segons l’època de l’any. És per això, que els astrònoms, per exemple, s’estimen més considerar l’inici del dia en el migdia, en el moment que el Sol creua el meridià local. Com que els astrònoms treballen de nit, aquesta divisió els permet de mantindre intacta la jornada de treball. No obstant, hi ha una quarta possibilitat, que és la de fer arrencar el “dia” en la mitjanit. Si ho fem així el dia (el temps “diürn”) queda intacte, i la nit es divideix en un vespre (assignat al dia anterior) i en una matinada (assignada al dia posterior). És per això que hi ha 4 dies en 1 dia. Matinada-matí-vesprada-vespre, és el dia oficial, el que comença en la mitjanit. Matí-vesprada-vespre-matinada, és la jornada laboral tal com s’organitza en la majoria de llocs a efectes de torns. Vesprada-vespre-matinada-matí, és la jornada astronòmica. Vespre-matinada-matí-vesprada, és la jornada des del punt de mira dels usos religiosos i/o festius.\nEn tots aquests usos, el Sol governa la definició del dia. El dia solar, doncs, es defineix com el temps que triga el Sol en tornar al punt inicial del seu cicle. La definició més habitual, ja l’hem indicada, l’interval que separa dos creuaments successius del Sol (del Sol aparent) del meridià local. El meridià local, alhora, queda definit com el punt de màxima altitud que assoleix el Sol (i els altres astres) en el seu cicle diari. El Sol del migdia no és pas afectat per l’horitzó local que, segons el perfil de relleu, pot endarrerir o avançar l’aurora o l’ocàs. Però el dia solar aparent (de migdia en migdia) no té una durada uniforme. Les oscil•lacions en la durada són menystenibles per a molts efectes, ja que no arriben a la mil•lèssima d’un dia. De totes formes, ja en l’antiguitat babilònica es feren esforços per corregir aquestes oscil•lacions, de les quals nasqué, molts segles després, una definició de dia solar mitjà. El dia solar mitjà esmorteeix les esmentades oscil•lacions (que s’atribueixen al fet de la inclinació i el•lipticitat de l’òrbita terrestre al voltant del Sol) i fa que la durada del dia sigui constant i exacte al llarg de l’any. El “sol mitjà” s’aparta del “sol aparent”.\nPer construir el “sol mitjà”, els babilonis es basaven en l’observació nocturna dels estels, i com creuaven el meridià. En l’actualitat, l’escala temporal oficial UT1, es basa en les observacions simultànies, diürnes i nocturnes, de moltes estacions sobre unes 212 fonts extragalàctiques de radioones (la majoria, quàsars), seguides per interferometria.\nTant els observadors babilonis com els actuals, parteixen del càlcul del “dia sideral”. Si el “dia solar” és un dia helioreferencial, el “dia sideral” és un dia sideroreferencial. Consisteix en mesurar la rotació de la Terra no pas respecte del Sol, sinó dels estels. Com que la posició de la Terra respecte del Sol varia al llarg de l’any, el “dia solar” es desvia del “dia sideral”. El “dia solar” dura més d’un 0,3% més que el “dia sideral”. El “dia sideral” podria ser definit a partir de qualsevol “estel fix”. Però cap estel no és realment fix (tots tenen moviments propis), de manera que el “dia sideral” es defineix, tal com hem dit abans, a través de les observacions simultànies de fonts emissores de radioones situades en diferents galàxies.\nUn dels usos del cicle lunar és l’ordenació dels dies, el còmput dels dies. El cicle lunar es defineix d’acord amb les fases de la Lluna. De nou, aquest cicle el podríem començar en qualsevol punt. La majoria de cultures, però, fan començar el cicle lunar el dia de la lluna nova, que és definit pel primer vespre en el qual, en el cel de Ponent, tot just després de l’ocàs, podem distingir una fina llenca il·luminada del disc lunar. Aquesta definició de la “lluna nova” contrasta amb la definició astronòmica, que parla de la “lluna nova” com del moment de la conjunció de la Lluna i del Sol en el mateix grau de l’eclíptica (en algunes d’aquestes conjuncions és quan es pot arribar a produir l’eclipsi de Sol). La “lluna plena”, tant en un cas com en l’altre, es defineix per l’oposició de la Lluna respecte del Sol (moment en el qual es pot produir, en alguns casos, aproximadament cada 6 mesos, un eclipsi de Lluna). La “lluna creixent” és la “lluna vespertina”, entre la lluna nova i lluna plena (la forma de D és la que observem en l’hemisferi nord, en l’hemisferi sud, s’observa una C). La “lluna minvant” és l’opòsit de la lluna creixent (matutina, i en forma de C en l’hemisferi nord, i de D en el sud).\nEl cicle circadià i el cicle lunar no són ajustables entre ells. Entre cadascun dels quatre punts del cicle lunar (quart creixent, lluna plena, quart minvant, lluna nova) passen 7 o 8 dies (i, en ocasions, 9 i tot). Entre dues llunes noves poden passar 29 o 30 dies. Es pot fer un ajust basat en una alternança de mesos de 29 i de 30 dies, tot intercalant de tant en tant un mes de 30 (per exemple, amb un any de 7 mesos de 30 dies i de 5 mesos de 29 dies). Un cicle lunar (mes sinòdic) dura 29,530589 dies solars mitjans, però això és únicament un promig, ja que la xifra pot oscil·lar, segons l’època de l’any, entre 29,18 dies i 29,93. En tot cas, del cicle lunar deriva l’agrupació dels dies en quatre períodes de 7 o 8 dies. La setmana de 7 dies exactes n’és hereva. Però també ho són altres conformacions, com la dècada (10 dies), en la qual els mesos es divideixen en tres porcions iguals.\nEl cicle lunar també el podem definir d’acord amb els estels. El mes sideral, definit d’acord amb el marc dels 212 quàsars ja esmentats, té una durada de 27,321661 dies. Una variant d’aquesta definició, és considerar el mes d’acord amb el moment que la Lluna creua el punt vernal d’Àries, que és de 27,321582 dies.\nL’òrbita de la Lluna no és circular, sinó el·lipítica, la qual cosa fa que la dimensió del disc lunar pugui variar. Doncs, bé el temps que triga la Lluna en tornar a l’apogeu (distància màxima envers de la Terra) és de 27,554551 dies, i rep el nom de “mes anomalístic”. La Lluna, en el perigeu, arriba a una distància que pot oscil•lar entre 356.400 i 370.400 km, mentre que en l’apogeu assoleix una distància de entre 404.000 i 406.700 km. Aquestes oscil•lacions no són visibles a ull nu, excepte en el moment dels eclipsis solars, que poden ser complets o anul•lars, segons si, respectivament, la Lluna es troba prop o lluny del perigeu.\nEls eclipsis tan sols es poden produir en els punts en el qual l’òrbita de la Lluna talla l’eclíptica (que és, recordem-ho, la translació de l’òrbita terrestre a l’esfera celeste). Aquests punts són els nòduls, ascendent (quan la Lluna passa a l’hemisferi nord de l’eclíptica) i descendent (quan passa a l’hemisferi Sud). La Lluna triga 27,212220 dies en passar per un d’aquests nòduls en la seua òrbita (mes draconític). Observeu, doncs, les discrepàncies entre les durades dels mesos draconític, anomalístic i sinòdic, que són les que compliquen enormement el càlcul dels eclipsis, al qual accediren els astrònoms babilonis després de grans provatures.\nPer a molts pobles agrícoles, el còmput dels dies i dels mesos servia per a adaptar-se al cicle anual. No tots els pobles tenen les mateixes necessitats. I si la setmana es deslligà del mes, també el mes s’ha deslligat de l’any, tal com posa en el calendari musulmà, de 12 mesos lunars exactes, i per tant que es desplacen respecte de l’any solar.\nL’any solar que ens interessa més a efectes de predicció meteorològica és l’any tròpic. L’estiu és l’estació càlida, perquè s’han acumulat mesos en els quals el dia ha durat més que la nit. Això és possible perquè el Sol es troba en l’hemisferi nord de l’esfera celeste, i en darrer terme, perquè l’eclíptica és oblicua a l’esfera celeste. Si volem dir-ho heliocèntricament, direm que és perquè la Terra té un eix de rotació inclinat respecte del pla del Sistema Solar. L’eclíptica talla l’equador celeste en dos punts: el punt vernal (en el qual el Sol passa de l’hemisferi sud a l’hemisferi nord) i el punt autumnal (en el qual el Sol passa de l’hemisferi nord a l’hemisferi sud). En aquests punts es produeixen els equinoccis (la nit durant tant com el dia). Un any també conté quatre anys. Trobem cultures, com la babilònica, en la qual l’any arrenca amb l’equinocci vernal. En d’altres cultures, com l’hebrea, l’any arrenca amb l’equinocci autumnal. Els antics grecs feien arrencar l’any en el solstici estival (quan el Sol assoleix la latitud nord més elevada, el tròpic de Càncer). Nosaltres fem començar l’any poc després del sostici hivernal (quan el Sol assoleix el tròpic de Capricorn). Originalment a Roma, i també actualment a la Xina, hom fa començar l’any amb 1 o 2 llunes anteriors a l’equinocci de primavera, coincidint amb l’època que floreixen alguns arbres. L’any tròpic, sigui com sigui, és el temps de pas del Sol respecte d’algun d’aquests quatre punts. Per complicar-ho més, l’any vernal no és exactament igual que l’any autumnal, que l’any estival o l’any hivernal, de forma que cal emprar un concepte d’any tròpic mitjà, que s’avalua en 365,24219 dies solars mitjans. Una variant és l’any besselià, definit com l’interval en el qual el Sol torna a passar per la longitud eclíptica de 280º, cosa que acostuma a fer cada 1 de gener.\nL’any tròpic es definit d’acord amb la inclinació de l’eix de rotació de la Terra. Aquest eix no apunta sempre a la mateix regió de l’esfera celeste. En la nostra època, l’estel de la cua de l’Ossa Menor és l’estel polar, però no sempre ha estat així ni ho serà. El punt vernal, abans situat a la constel•lació del Carner, és ara entre els Peixos i l’Aiguader. L’any sideral, doncs, definit pel marc fix de referència ja abans esmentat, té una durada de 365,256363004 dies. L’any sideral, però, també el podem definir d’acord amb un estel concret. Per exemple, l’any sòtic, o any de Sírius, es defineix com l’interval de temps que ha de passar per tal que Sírius torni a ser visible en el cel matutí després d’haver quedat ocultat pel Sol. Aquest interval de temps és de 365,25 dies, diferent doncs, tant de l’any tròpic com de l’any sideral mitjà.\nL’òrbita de la Terra també és el·líptica. L’any anomalístic és el temps que triga la Terra en tornar al periheli, màxim punt d’apropament al Sol. En l’actualitat, això té lloc al voltant del 3 de gener, i la durada de l’any anomalístic és de 365,259636 dies. L’any anomalístic hauria de ser igual a l’any sideral si la Terra seguís un moviment de Kepler pur. Gauss va calcular aquest interval temporal teòric en 365,2568983. No és pas el cas, degut a la influència gravitatòria d’altres planetes, particularment de Júpiter. Val a dir, que ni l’any sideral ni l’any anomalístic (ni tampoc l’any tropical) tenen uns valors fixos, sinó que cal calcular-los d’acord amb els referents astronòmics. El mateix val a dir dels mesos i dels dies.\nEncara podem definir l’any, també, d’acord amb els nòduls lunars (de tanta importància en la predicció d’eclipsis). L’any draconític és el temps que triga el Sol en passar dues vegades per un nòdul concret de l’òrbita lunar, i és un període de 346,620075883 dies. El període que triga el Sol en passar dues vegades pel perigeu de l’òrbita Lunar és de 411,78443029 dies.\nNo podem enganxar dies, mesos i anys en un únic cicle. No entrarem ara en la història de les aproximacions. El nostre calendari oficial és un calendari gregorià, basat en un cicle de 400 anys. En aquests 400 anys, hi ha 97 anys de traspàs, de manera que la durada mitjana d’un any gregorià és de 365,2425 dies. La setmana ha esdevingut un cicle de 7 dies independent de mesos i d’anys. Els mesos s’han deslligat de la Lluna, i poden tenir 28, 29, 30 o 31 dies. L’any segueix força fidelment les estacions.\nDesprés d’haver parlat tant d’anys, de mesos i de dies, però no hem fet cap referència als segons. Això quedarà per la setmana vinent.\n‹ “Higgs i hashtags”: una versió quàntica de Dostoievski\nEls viatges de Marco Polo ›


EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL - Informació sobre la patent\nModel d'utilitat per "EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL"\nEn data 01/06/2021 es va realitzar Registro Instancia de Solicitud\nEn data 02/06/2021 es va realitzar Admisión a Trámite\nEn data 02/06/2021 es va realitzar 1001U_Comunicación Admisión a Trámite\nEn data 28/06/2021 es va realitzar Continuación del Procedimiento y Publicación Solicitud\nEn data 28/06/2021 es va realitzar 1110U_Notificación Continuación del Procedimiento y Publicación Solicitud\nEn data 05/07/2021 es va realitzar Publicación Solicitud\nEn data 05/07/2021 es va realitzar Publicación Folleto Publicación\nEn data 08/10/2021 es va realitzar Concesión\nEn data 08/10/2021 es va realitzar 1201U_Notificación Concesión\nEn data 15/10/2021 es va realitzar Publicación Concesión Modelo Utilidad\nInformació sobre el registre de model d'utilitat per EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el nombre U202131120\nEl registre de model d'utilitat per EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el nombre U202131120 va ser sol·licitat el 01/06/2021. Es tracta d'un registre en Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta dels països. El registre EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el nombre U202131120 va ser sol·licitat per TALLERES NISSAGA, SLU mitjançant els serveis de l'agente Salvador Javier Sánchez Quiles. El registre [modality] per EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el nombre U202131120 està classificat com a D06C 3/08,C14B 17/06,C14B 7/02,B32B 9/02,B32B 7/12,D06M 17/00 segons la classificació internacional de patents.\nAltres invencions sol·licitades per TALLERES NISSAGA, SLU\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades per TALLERES NISSAGA, SLU entre les quals es troba el registre de model d'utilitat per EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el nombre U202131120. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades per TALLERES NISSAGA, SLU clicar aquí.\nAltres invencions sol·licitades en la classificació internacional de patents D06C 3/08,C14B 17/06,C14B 7/02,B32B 9/02,B32B 7/12,D06M 17/00.\nÉs possible conèixer invencions similars al camp de la tècnica es refereix. El registre de model d'utilitat per EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el nombre U202131120 està classificat amb la classificació D06C 3/08,C14B 17/06,C14B 7/02,B32B 9/02,B32B 7/12,D06M 17/00 pel que si es desitja conèixer més registres amb la classificació D06C 3/08,C14B 17/06,C14B 7/02,B32B 9/02,B32B 7/12,D06M 17/00 clicar aquí.\nAltres invencions sol·licitades a través del representant SALVADOR JAVIER SÁNCHEZ QUILES\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades a través de SALVADOR JAVIER SÁNCHEZ QUILES entre les quals es troba el registre model d'utilitat per EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el nombre U202131120. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades a través de SALVADOR JAVIER SÁNCHEZ QUILES clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions publicades a Espanya entre les quals es troba el registre model d'utilitat per EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de patents en Espanya. Conèixer les patents registrades en un país és important per saber les possibilitats de fabricar, vendre o explotar una invenció en Espanya.\nPatents registrades en la classe D\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe D (TÈXTILS O MATERIALS FLEXIBLES NO PREVISTS EN UN ALTRE LLOC) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe D06\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe D06 (TRACTAMENT DE TÈXTILS O SIMILARS; BUGADERIA; MATERIALS FLEXIBLES NO PREVISTS EN UN ALTRE LLOC) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe D06C\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe D06C (ACABAT, APREST, RAMEJAT O ESTIRATGE DE TEIXITS TÈXTILS ) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe C (QUÍMICA; METAL·LÚRGIA) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe C14\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe C14 (PELLS; PELLS SENSE ADOBAR; CUIRS) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe C14B\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe C14B (PROCEDIMENTS O TRACTAMENTS MECÀNICS DE PELLS O CUIR EN GENERAL; MAQUINES DEPILADORES DE PELLS SENSE ) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe B (TÈCNIQUES INDUSTRIALS DIVERSES; TRANSPORT) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe B32\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe B32 (PRODUCTES ESTRATIFICATS) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe B32B\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe B32B (PRODUCTES ESTRATIFICATS, és a dir, FETS DE DIVERSES CAPES DE FORMA PLANA O NO PLANA, p. ex. CEL·LULA) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe D06M\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe D06M (TRACTAMENT, NO PREVIST EN UN ALTRE LLOC EN LA CLASSE D06, DE FIBRES, FILS, FILATS, TEIXITS, PLOMES O) entre les quals es troba la patent EQUIPO PARA ELASTIZADO DE MATERIAL amb el número U202131120. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nData sol·licitud 01/06/2021


La Carxofa Prat, protagonista del Mercat de la Terra de Barcelona\nInici » Actualitat » Notícies » La Carxofa Prat, protagonista del Mercat de la Terra de Barcelona\nEls dies 13, 20 i 27 de gener s’organitzaran carxofades a la brasa al parc de les Tres Xemeneies\ndimarts, 9 gener, 2018 - 13:00\nEl dissabte 13 de gener començaran a Barcelona les carxofades urbanes, impulsades per Slow Food Barcelona al Mercat de la Terra, una iniciativa que s’organitza tots els dissabtes al parc de les Tres Xemeneies del barri de Poble Sec i que s’ha consolidat a Barcelona com la referència dels mercats de productors de proximitat i de qualitat.\nDurant els propers 20 i 27 de gener es tornarà a repetir la iniciativa, en col·laboració amb l’Associació de Gastronomia i Turisme del Baix Llobregat, portant a la capital catalana la Carxofa Prat, la reina dels conreus del Parc Agrari del Baix Llobregat. La proposta gastronòmica es complementarà amb pa i botifarra ecològica; el Mercat de la Terra sempre aposta per la gastronomia en els seus projectes, donant visualització al consum d’aliments bons, nets, justos i locals.\nEls sòls fèrtils i rics en minerals del delta del Llobregat, el clima suau i la proximitat del mar confereixen a la Carxofa Prat el seu particular gust dolç i la seva textura suau i tendra. A més, és un producte de proximitat: la major part de la producció de la Carxofa Prat es destina al consum metropolità, cosa que fa que la carxofa que s’ha collit al matí estigui a la venda al cap d’unes hores a les parades dels diferents mercats municipals.\nEl conreu de la Carxofa Prat està fortament arrelat al Prat i és una part important de la tradició agrícola de la ciutat. Les primeres exportacions de Carxofa Prat registrades daten de 1919 i, amb els anys, s’ha convertit en un símbol de la identitat i de la tradició agrícola del Prat i de la comarca.


“Estimat diari “ de Nanni Moretti\nÉs un sol pla general gravat en panoràmica, la càmera segueix al personatge, avancen junts amb el vaixell. El creuer entra en el pla al principi i el temps està ben estudiat perquè segueixin junts durant tota la panoràmica. Al final el personatge queda al centre del pla.\nEn el pla hi ha com quatre nivells: el terra, l’home, el vaixell turístic i les muntanyes al fons.\nAmb la barqueta del principi, el far i el creuer, podem saber que el pla l’han gravat a la costa, potser el personatge visita aquest lloc per primera vegada, passeja tot sol tranquil·lament mirant a l’horitzó, podria ser que està sol o que vol estar sol. A mi em sembla més que vol estar sol, potser viu en una ciutat amb molt de trànsit, molt estressant, tot el dia amb presses... i necessita la tranquil·litat d’aquest lloc.\nLa música acompanya el personatge en la tranquil·litat i la soledat.\nLlegeix més sobre “Estimat diari “ de Nanni Moretti\nDesprés de mirar aquest extret, molts de la classe hem pensat amb la pel·lícula dels de sisè del curs passat “Distàncies”, en la seqüència en que la Jordina anava amb bicicleta. Hi ha molts plans iguals als de la protagonista d’aquesta pel·lícula quan va amb moto.\nLa càmera es mou molt, a davant, a darrere, amb plans tancats i anant canviant d’angle, envolta a la protagonista per tots costats mentre va amb moto, està gravat amb un tràveling.\nHi ha molta llum i tots els moviments de càmera ens suggereixen molta llibertat.\nL’entorn es veu flou però es veu quin espai és, es distingeix bé que són arbres.\nEl so de la moto és molt suau, tranquil i la música és l’adequada.\nDani i Mahamadou


Tastet de patinatge en línia – AFA Matagalls\nTastet de patinatge en línia\nPosted on 1 desembre, 2017 by webmaster\nPer alumnes de 1r a 6è\nIniciem un tastet de patinatge de línia per aprendre a patinar, millorar la tècnica i habilitat!!\nComençarem els dimarts de gener i febrer de 16:30 h a 18:00 h i si som prou i ens agrada seguirem fins al juny!\nApuntat a ampamatagalls@gmail.com a la classe de 19 de desembre i després decideix si t’apuntes.\nPer portar a terme l’activitat hi ha d’haver un mínim d’alumnes. Recorda portar el berenar i una ampolla d’aigua.\nPreviousHorari Extraescolars 2017-1816 setembre, 2017\nNextUs desitgem Bon Nadal15 desembre, 2017


El temps milloraria a mitjans de setmana amb l'arribada de l'anticicló\nFins dimecres encara podrien caure algunes pluges febles a les comarques del litoral\nper Pere Almendárez dimarts, 20 de desembre 2016 - 13:00h\nA mitjans de setmana el temps millorarà | Martin Grondona\nSembla que aquest episodi de pluja, vent i mala mar té les hores comptades a Catalunya. A partir de mitjans de setmana el temps millorarà clarament a tot el territori amb l'arribada d'un potent anticicló. Sembla que el bon temps es voldria imposar els pròxims dies i l'anticicló ens podria acompanyar pràcticament fins a finals d'any.\nLa borrasca que ens ha afectat durant els últims dies a Catalunya ens deixaria d'afectar a partir d'aquest dijous. Entre avui dimarts i demà dimecres encara esperem un dia força ennuvolat a moltes comarques, especialment a les comarques de la costa. Demà dimecres durant el matí encara podrien caure alguns plugims a les comarques de la costa de Barcelona que es desplaçarien també a la costa de Tarragona durant el migdia. Sembla que a partir de dimecres a la tarda s'imposarien les clarianes a la majoria de comarques catalanes i també a la costa. El vent que durant les últimes hores ha bufat fort al litoral començaria a afluixar dimecres, tot i que encara podria registrar-se alguna ratxa moderada a la Costa Brava. Els termòmetres podrien recuperar-se sobretot de dia a punts del litoral.\nSembla que l'anticicló, i per tant el bon temps, ens voldria acompanyar durant bastants dies a partir d'aquest dijous. Els últims mapes del temps, indiquen que els primers dies de les festes de nadal tindríem un temps força estable al conjunt de comarques catalanes.\nUNA ONADA GEGANT s'ha registrat aquesta matinada en aquest punt de la costa catalana


La Concejalía de Sanidad informa de la apertura de las Listas de Ocupación Temporal para todas las categorías profesionales sanitarias – GMS de Crevillent\nLa Regidoria de Sanitat que la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública convoca l’edició 18 de llistes d’ocupació temporal per a totes les categories professionals\nLa Regidoria de Sanitat i Consum de l’Ajuntament de Crevillent, informa que la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública convocarà en els pròxims dies l’edició 18 de les Llistes d’Ocupació Temporal de totes les categories professionals. Aquesta convocatòria, incorporarà la possibilitat de sol·licitar fins a set departaments de categoria.\nEn aquest sentit, com a novetat, s’inclou la publicitat de rebre ofertes d’ús de curta duració, incloent les de temps parcial, agilitant la gestió i adequant-les als interessos particulars de les persones que opten a aquests llocs.\nLa valoració de mèrits a presentar són els serveis prestats en hospitals militars, institucions penitenciàries, institucions públiques de caràcter sociosanitari de la Generalitat, entitats concertades que atenguen pacients de la sanitat pública i mútues col·laboradores de la Seguretat Social. També es tindrà en compte al barem de la puntuació del coneixement del valencià.\nPer a facilitar els tràmits, tant les inscripcions com el lliurament de documentació es presentaran en terminis diferents: del 17 de novembre al 7 de desembre de 2020, es podran realitzar les sol·licituds telemàtiques; en les quals s’haurà de triar les categories com el Departament de Salut.\nPosteriorment, entre el 14 de desembre de 2020 i el 15 de gener de 2021, s’aportarà tant la documentació requerida com els mèrits per a la seua valoració. Aquesta presentació es podrà realitzar de manera presencial (registres presencials) com de manera telemàtica; a través de la web de Conselleria.\nPer a realitzar la sol·licitud, totes les persones interessades han de complir dos requisits. En primer lloc, disposar de certificat de signatura electrònica i el segon disposar de connexió a Internet. En el cas que no es dispose del certificat digital es podrà expedir en l’Agència de Desenvolupament Local de Crevillent, prèvia sol·licitud de cita prèvia en el telèfon 96.540.15.26 i com a novetat en la pàgina web www.citaprevia.crevillent.es


RECORDATORIS PER COMENÇAR EL CURS | Ampa Camí\n← Vacances, sí…, però amb colofó!\nNOU CALENDARI UNIFORMES! →\nRECORDATORIS PER COMENÇAR EL CURS\nPublicat el 02/09/2015 per Ampa Camí\nCom han anat les vacances? Esperem que hagueu gaudit de temps per relaxar-vos i disfrutar de moltes coses!\nUs volem fer arribar alguns recordatoris importants, a tenir en compte de cara a aquest inici de curs 2015-2016:\nPer començar, la recollida dels lots de llibres, per a aquelles famílies que els heu adquirit a través de l’Ampa Camí, tindrà lloc els dies 8 i 9 de setembre de 15 a 17 h, al Col·legi Camí de Primària.\nEn segon lloc, la nova recollida d’uniformes per a la seva reutilització que, tal com us vam explicar al juliol, es farà (coincidint amb el lliurament dels lots de llibres) els dies 8 i 9 de setembre, de 15 a 17h. En el següent enllaç, hi podreu repassar tot el calendari de recollida, publicació d’estocs i lliurament d’uniformes:\nCalendari nova recollida d’uniformes\nD’altra banda, i també molt important, recordeu que teniu temps d’apuntar els vostres fills i filles a les activitats extraescolars fins el divendres 18 de setembre. Esperem que hagueu tingut possibilitat de triar durant les vacances, i afanyeu-vos! que els dies passen volant!. Us deixem l’enllaç per poder-hi consultar tota l’oferta i informació sobre cadascuna de les extraescolars, així com també els aspectes més formals:\nPer acabar, us adjuntem de nou la butlleta d’inscripció com a socis de l’Ampa, per a tots aquells qui encara no l’heu poguda lliurar o enviar escanejada al nostre correu electrònic (ampacamibcn@gmail.com). Recordeu que és imprescindible que la Junta Directiva de l’Ampa disposi d’aquesta documentació, ja que està relacionada amb la normativa vigent sobre protecció de dades.\nbutlleta inscripció socis\nEsperem haver ajudat a refrescar memòries després de les vacances! Qualsevol dubte o informació extra que necessiteu, no dubteu en posar-vos en contacte amb nosaltres a través d’aquest bloc o del correu electrònic i ben aviat n’obtindreu resposta.\nFeliç inici de curs a tots!


Cargoling | Idees per cuinar a la camper productes típics menorquins _title\nNo us podeu ni imaginar la quantitat de plats exquisits que es poden arribar a cuinar en una camper. Nosaltres creiem que si no cuines a la furgoneta, et perds una part molt important de l’experiència de fer-hi vida. És cert que es cuina d’una manera diferent que a casa, però tot i així, es tracta d’aconseguir els mateixos resultats amb uns recursos diferents.\nCuinar i menjar a la camper pot convertir-se en un moment únic per compartir amb la família, en un aprenentatge a nivells extrems, a aprendre a compartir, organitzar-se, col·laborar...\nUs proposem que almenys un dels dies que passeu a Menorca amb la furgoneta introduïu alguns aliments típics menorquins als vostres àpats.\nComencem per l’ESMORZAR: De tots els productes típics de les Illes Balears, segur que aquest el coneixeu... i no és per menys! Estem parlant de l’ensaimada. Tot i que com ja deveu saber es tracta d’un producte original de Mallorca, Menorca ha mantingut i potenciat aquesta deliciosa recepta. Així doncs, per adaptar-se i integrar-se a l’illa i començar el dia de la millor manera, us recomanem que esmorzeu una exquisita ensaimada. Un esmorzar d’allò més menorquí!\nSeguim amb el DINAR: Com que hem esmorzat de manera contundent i a l’estiu fa molta calor, us proposem un àpat lleuger: una amanida de Formatge de Mahó amb figues. Es tracta d’una recepta molt senzilla i sana ideal per preparar en una camper. Per a acompanyar-ho, no poden faltar unes galetes salades típiques de l’illa: les Quelitas.\nEls ingredients per a aconseguir una amanida autèntica són els següents:\nFormatge de Mahó\nEnciam i canonges\nVinagre de mòdena, oli i sal\nFinalment, per SOPAR, arriba el plat estrella: un plat on l’ingredient típic principal és la sobrassada. Estem parlant dels Ous al Niu amb Sobrassada, una recepta única que us ajudarà a sorprendre als vostres acompanyants.\nEls ingredients que cal que tingueu preparats són:\nPanets rodons (un per persona)\nUn cop tingueu aquests ingredients, ha arribat el moment de seguir les instruccions de la recepta:\nPrimer de tot es fa un forat a la part superior dels panets rodons i es retira la part que hem tallat i per tant, sobra. Aquestes restes us les podeu menjar com a pica pica, amb una mica de sobrassada per sobre.\nSeguidament, s’ha de tallar la sobrassada i omplir els panets, tenint com a mesura de referència una cullerada gran. Després, es separen els rovells de les clares i se’n posa un a cada panet, creant com un niu amb la sobrassada per tal que no es trenqui.\nA continuació, es baten les clares amb una forquilla fins a tenir-les al punt de neu. **Es tapen els forats dels panets on hi ha els rovells amb les clares **a punt de neu, es posa oli a fregir, i quan està ben calent, es fregeixen els panets. Després, amb una cullerada es tira oli per sobre la clara fins que agafi un color daurat.\nEl següent pas és servir-ho als plats i no perdre el temps: a menjar i gaudir els Ous al Niu amb Sobrassada abans que es refredin! Estem segurs que us sorprendrà el bon resultat d’aquesta recepta i que ho repetireu.\nAra ja sabeu algunes idees per cuinar a la camper amb productes típics de Menorca. Ja no teniu excusa per no provar-ho, aprofiteu l’oportunitat que teniu i gaudiu al màxim de la vostra aventura.


#FaremUnTro (Irene Jaume)\n2 min. 28/06/2017 17:58\nEl tro és el so que segueix al llamp, per l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica. També se'l coneix com un objecte que conté pólvora ben pitjada i que, en encendre'l, fa un renouer. Aquest darrer ens pot agafar per sorpresa i que facem un bot i un bel grossos, però el primer té un avís: el llamp. Aquest ens avisa de la tempesta, ens fa atendre al cel, ens fa comptar els segons fins que arriba el tro. Perquè sabem –i sabíem– que arribarà. I els segons que comptes cada vegada són manco.\nPerquè es produeixi un llamp, han de xocar dos niguls. I a ca nostra han xocat de manera rotunda. Fa anys que la intensitat va elevant-se per acabar imposant la tempesta perfecta a l'illa major. I a la petita i a les dues d'enmig, ja que hi som. El capitalisme, un nigul. Mallorca, un altre. Xoquen i topen per il·luminar apocalípticament durant uns segons ca nostra, però cada dia. I la descàrrega elèctrica s'ha anat expandint tots aquests anys, com un avís. Cada dia de cada mes un de diferent: 160.000 persones per Son Sant Joan un dissabte 27 de maig o 20.000 passatgers en trànsit de creuers al port de Palma un dimarts 27 de juny. Quants segons podrem comptar dia 27 de juliol? I dia 27 d'agost? O no podrem ni comptar?\nJo no sé quin renouer exacte farà ca nostra en fer el tro, però quan el faci, no hi haurà qui es pugui tapar les orelles. I no valdran els mals al cor o les apel·lacions a la sorpresa. Ja ho sabíem, hem vist tots els llamps, però qui havia de preparar el paraigua per a la barrumbada posterior no ho ha fet. Ni uns ni altres: ni amb moratòries, ni amb prohibicions, ni amb explicacions coherents. I aquí ens trobam un any més en un dia de cada mes: comptant segons entre rècords d'escàndol fins que arribi el tro i faci caure la darrera tempesta perfecta.


dimarts, 1 d'abril de 2014 11:45\nA partir d'avui ja es pot confirmar l'esborrany de la declaració de la renda\nCom a novetats, els que es van comprar un pis a partir del 2012 no es podran aplicar la deducció per habitatge i s'obre un període transitori d'aplicació de les reformes de la llar\nLa maquinària d'Hisenda ja està en marxa per rebre les declaracions de la renda del 2013. A partir d'avui ja es podrà confirmar l'esborrany, Hisenda l'enviarà, però també es podrà consultar i confirmar via internet. Seran els primers a poder passar comptes.\nA partir del 23 d'abril, després de Setmana Santa, ja hi haurà els fulls de la declaració a disposició. Serà llavors quan els que no poden utilitzar l'esborrany hauran de declarar els ingressos i les deduccions i a partir del 5 de maig ja les podran portar als bancs o a les administracions d'Hisenda.\nAixò sí, per primera vegada no s'acceptarà cap esborrany fet a mà. Qui no tingui manera d'omplir la declaració amb un ordinador, podrà demanar una cita prèvia, i amb caràcter excepcional, l'hi faran a les oficines.\nCom a novetats, els que es van comprar un pis a partir del 2012 no es podran aplicar la deducció per habitatge i s'obre un període transitori d'aplicació de les reformes de la llar.\nLes declaracions es podran entregar fins al 25 de juny si surt a retornar i fins a l'últim dia de juny si el contribuent ha de pagar.\nDarrera actualització de dimarts, 1 d'abril de 2014 11:55


Sweet Hotel Mersing Malàisia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n5, Jalan Jemaluang, Bandar Mersing, Mersing, Malàisia, 86800 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Sweet Hotel?\nBé 6,3 (241 comentaris)\nBarri Bandar Mersing Bandar Mersing Bandar Mersing Bandar Mersing Bandar Mersing Bandar Mersing\nBen situat a la els paisatges, les platges area de Mersing ciutat, Sweet Hotel us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. A només 3.9 km del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Mersing. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nEntri en una de les 15 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, connexió a internet (cortesia). A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Mersing, el Sweet Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (68)Viatger de Negocis (3)Parelles (16)Viatgers en solitari (5)Famílies amb infants petits (25)Famílies amb infants grans (11)Grups (8)


Més del 50% dels europeus malinterpretem l’etiqueta de consum preferent - Rconnecta\nInici » Més del 50% dels europeus malinterpretem l’etiqueta de consum preferent\nPublicat el 10 març, 2021 12 maig, 2021 per Rconnecta\nAvui us volem parlar sobre l’etiqueta de consum preferent i és que la majoria de nosaltres ho associa a la idea que aquell producte durarà poques hores abans de començar a estar en mal estat. I no és així. Aquesta etiqueta, com bé diu la paraula, és només una preferència i per tant, no l’hauríem d’entendre com a un límit de consum.\nPerquè entenguem la magnitud del problema: En tota la Unió Europea es desestimen anualment 15 milions de tones de menjar, per aquesta etiqueta que no acabem d’interpretar bé. Davant d’aquesta situació, la UE es planteja canviar aquesta regulació, de manera que s’expliqui bé quin és l’estat real d’aquell producte i no doni peu a confusions.\nSense anar més lluny, més del 50% dels europeus interpretem aquesta etiqueta com una data de caducitat i no com una preferència, quan en realitat és només una data estimada de fins quan la qualitat d’aquell producte seguirà sent excel·lent i òptima. Res més que això.\nUna bona manera de saber si el producte segueix en bon estat, tot i haver superat la data preferent de consum, és a través dels nostres sentits: mirar si presenta floridures, si comença a fer una olor desagradable o si té un sabor estrany.\nI si seguiu sense veure-ho clar, només pregunteu-vos: Quantes vegades hem apurat el fuet o el formatge, tallant-li la primera part seca? O hem sucat el pa del dia anterior amb tomàquet, per estovar-lo?\nUn món més sostenible està a les nostres mans. La pregunta que ens hem de fer és: volem fer alguna cosa per millorar-lo?\nPublicat a Gestió de Residus, Malbaratament d'alimentsEtiquetat alimentació, aliments, consum, consum preferent, data caducitat, malbaratament aliments, normativa residus, normativa UE, residus, residus catalunya, UE, unió europea


Bea Talegón: 'Alguns mitjans catalans han silenciat el suport dels republicans espanyols al sobiranisme' | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nLa periodista ha coordinat 'Llibertat d'excepció', un assaig en què dóna veu a Puigdemont, Cuixart o Valtònyc, entre d'altres\n02 de Novembre de 2018, per Marc Busquets\nTalegón, en una intervenció al 'FAQS' de 'TV3', serà aquest divendres a Reus\nBea Talegón (Madrid, 1983) serà a Reus, aquest divendres (a les 6 de la tarda, al Centre de Lectura), per fer-hi una xerrada. Recentment ha coordinat a més el llibre 'Llibertat d'excepció' (Pagès editors, 2018), un assaig en què dóna veu a presos polítics i exiliats, però també a artistes que han estat condemnats per la justícia per les seves obres. Reusdigital.cat l'ha entrevistada per comentar l'acollida que el seu treball ha tingut entre el públic i per analitzar l'actualitat política, mediàtica i social al país i al conjunt de l'Estat.\nEl llibre ja porta dues edicions.\nSí, i s'estan plantejant la tercera, tot i que en aquestes coses ja se sap que s'ha de ser prudent. Tot just fa un mes que el llibre és al carrer i tot plegat està anant molt bé. No me l'esperava pas, aquesta rebuda, però crec que ha estat bona perquè aborda quelcom molt interessant, i més en el moment en el qual ens trobem. El més important, amb tot, és que hem pogut donar veu a segons quina gent. I això, a Catalunya, funciona. El cas és que ara se'ns obren les portes de l'Estat, per moure el llibre.\nCreu que hi funcionarà de la mateixa manera?\nCrec que no tan bé. D'entrada, perquè només a mi ja m'han fotut molta canya, i per tant em costarà fer-me sentir. I, a més, les persones que parlen al llibre estan demonitzades, a l'Estat. Però part de la campanya de l'Estat passa precisament per aquí, per perseguir o silenciar segons qui. Serà complicat, per tant, picar a segons quines portes per dir-los mireu què diu Cuixart, mireu què diu Boya, mireu què explica Puigdemont.\nI com la porta, aquesta canya?\nMira, si a l'Estat me'n foten per defensar quelcom que jo trobo que és just, com és la causa catalana, m'és ben igual. Que m'insulti qui ni tan sols sap de què va aquesta història, de debò que m'és igual. Ara, en els últims dies, i a Catalunya, també he rebut, i això sí que m'ha fet mal, perquè tot plegat s'ha manipulat i s'ha fet amb mala llet, arran del meu nomenament al Consell (assessor per a l'impuls del Fòrum Cívic i Social per al Debat Constituent). N'he pogut parlar amb qui ha fet córrer segons quines coses, perquè s'han dit mentides. Però bé, que no passa res, que he rebut del PSOE, de Podem i de la dreta. Hi estic acostumada.\nNo baixarà pas del tren, ara.\nNo pas. Torno a dir que he pogut parlar amb qui ha difòs segons quines mentides. Som en un moment en què més ens val estar units.\nEl pròleg del llibre l'ha fet del president Torra. Hi diu que a la transició no es va fer net del tot, del passat.\nLa reflexió que fa és interessant, perquè el mateix concepte de transició implica un moviment, és a dir, que anem cap a alguna banda, que hi ha un objectiu. I ens han volgut vendre que sí hem anat a alguna banda, a tenir una democràcia madura i consolidada. Però no ho oblidem pas, venim del franquisme, un règim dictador i genocida. Si estirem el fil, és fàcil adonar-se que la transició no ha estat pas com ens l'han volguda vendre. Si sóc optimista, puc dir que la transició encara ha d'acabar de perfilar-se del tot. El problema, però, és que encara queden moltes coses pendents. Les institucions tenen segons quins tics, i els morts segueixen als marges de les carreteres, i la memòria històrica no s'ha posat al lloc que li correspon. Qui vulgui dir que la transició s'ha acabat, que és quelcom dels 80, i que tot va bé, ens enganya.\nA la introducció és vostè qui analitza el paper que els mitjans de comunicació tenen en la llibertat d'expressió.\nI és que els mitjans són fonamentals, en una democràcia que vulgui ser lliure. La llibertat d'expressió té dues línies. Una enllaça directament a la capacitat d'un individu d'expressar les seves idees. L'altra, amb tot, es vincula a aquestes idees, que bé que s'han hagut de formar prèviament. La llibertat d'expressió, per tant, també comporta que tothom pugui accedir a una informació veraç i responsable, de la qual tot ciutadà pugui nodrir-se i extreure les seves pròpies conclusions.\nI troba que és en aquest punt on falla quelcom.\nTotalment. La informació, a l'Estat, està sent manipulada i adulterada. Crec que actualment la societat espanyola viu en una bombolla informativa intoxicada. La gent té una percepció de la realitat a partir de les coses que llegeix o veu, i allò que llegeix o veu no sempre s'hi assembla, als fets. S'exagera o s'oculta segons convé. Viuen en una realitat paral·lela, on se suposa que la Constitució els garanteix que el poble compta.\nTan sols cal recordar tot el que hem viscut amb la sentència de les hipoteques. Això evidencia, al meu parer, que la justícia és al servei de la banca i dels poders fàctics, i no pas al costat de la ciutadania i els seus drets.\nEn l'entrevista al president Puigdemont, aquest parla de la infoxicació per referir-se a la manipulació als mitjans. Vostè que consumeix mitjans catalans i estatals, i que hi col·labora, percep que a Catalunya també n'hi ha?\nHi ha un abisme, entre els mitjans catalans i els estatals. Hi ha força més pluralitat, per començar, i la qualitat informativa, en termes generals, també és més bona. Ara bé, sí que és cert que hi ha coses que em sorprenen. S'han produït fets rellevants que els mitjans catalans no han recollit. Parlo del suport social que a l'Estat hi ha hagut cap al moviment sobiranista català, que n'hi ha hagut. Puc entendre que això no aparegui als mitjans espanyols, perquè no volen que es generi cert efecte crida, però no pas en el cas dels vostres mitjans.\nL'1 d'octubre, mentre la policia carregava contra la gent, la Puerta del Sol de Madrid es va omplir de milers de ciutadans d'arreu de l'Estat per mostrar el seu rebuig a la violència i el seu suport al poble de Catalunya. I aquest vídeo, que és d'Europa Press, per cert, no s'ha vist ni a Catalunya ni al conjunt de l'Estat. Un any més tard, quan hi penso, tinc dubtes. Em sembla que, des de Catalunya, a alguns mitjans potser els ha interessat difondre certa sensació d'aïllament, de soledat, en relació amb el conjunt dels pobles de l'Estat.\nAra que ha esmentat la violència del referèndum, Boya diu al llibre que el món no va reaccionar fins que la va veure. Però que, tot i així, seguim sent una anècdota.\nD'entrada, deixa'm dir que aquest missatge construït sobre l'aïllament ha agafat. He pres part en molts actes, els últims mesos, i sempre hi ha qui em diu que ha trobat a faltar un gest solidari per part dels republicans de la resta de l'Estat. I sí que n'hi ha hagut, ho torno a dir, però ha estat silenciat. A alguns mitjans catalans els ha interessat silenciar-lo. El pitjor del cas és que aquest silenci ha fet que altres s'hagin sentit sols, tristos.\nDoncs si m'ho permet, trobo que quelcom està canviant. L'exemple, l'aparició de Wyoming a La Sexta per negar el delicte de rebel·lió en el cas dels 'Jordis'.\nHi estic totalment d'acord. S'està movent un altre discurs, i això passa des de l'arribada del PSOE a la Moncloa. Passat l'estiu, mitjans com 'Telemadrid' em van començar a trucar. He recuperat el contacte, fins i tot, amb companys dels quals m'havia distanciat. Per tot plegat penso que sí, que quelcom ha canviat, que ara hi ha cert interès en escoltar opinions com la meva, contrària a la línia de molts mitjans, però el cas és que ara ens donen veu. Ara bé, actualment les coses s'han aturat altre cop. Suposo que és perquè els mitjans de l'Estat resten pendents del que pugui passar amb la Crida (Nacional), o el Consell (per la república). Però en el cas dels presos polítics, per exemple, hi ha hagut canvis, en especial quan parlem dels 'Jordis' i el seu tractament mediàtic. Hi ha una campanya per tal que l'opinió pública canviï, i que es pensi que han de sortir de la presó. És curiós, a banda, que Wyoming hagi callat tot un any i que ara hagi parlat, però.\nEl següent pas abordarà la situació dels exiliats?\nMolts mitjans espanyols els descriuen com fugits. Això ja ens costarà més (riu). Bé, és la meva opinió. S'ha de tenir en compte que el gran enemic del sistema és Puigdemont. Per tant, qualsevol gest cap a ell, per petit que sigui, serà atacat. Puigdemont és el dimoni, a Espanya. I se n'han dit i escrit tantes, d'animalades, que corregir tot això portarà temps, tot suposant a més que hi hagi aquesta voluntat. La justícia ha mirat cap a un costat, quan se l'ha amenaçat. S'han dit bestieses d'ell, i de la seva família, i s'ha considerat llibertat d'expressió.\nValtònyc diu al llibre que a l'Estat s'hi viu un estat d'emergència, pel que fa a la llibertat d'expressió. Hi està d'acord?\nDel tot. A Valtònyc, des de molts sectors mediàtics se'l posa al mateix sac que als presos polítics o als exiliats, quan realment el seu cas no és ben bé igual. El col·lectiu, però, l'ubica al costat dels altres. És per això que, com a coordinadora del llibre, vaig tenir clar que hi havien de sortir altres veus allunyades de la política, com són Valtònyc o César Strawberry, o Hasél, que res tenen a veure amb el procés però que igualment han hagut de suportar una gran pressió que sí que em fa pensar en un estat d'emergència. La repressió que tots ells han patit i pateixen ens hauria de fer pensar. Tantes denúncies per la llei de seguretat ciutadana són una aberració.\nHem anat enrere?\nMira, me'n recordo que fa uns anys, a 'TVE', hi feien un espai de gags que es deia 'Splunge'. Feien broma amb la guàrdia civil. Els vídeos, per cert, es poden recuperar a Internet. L'altre dia vaig fer l'exercici, i vaig fer veure aquests vídeos a uns amics. Tots van riure, però el cas és que els va semblar que les bromes eren fortes, es van incomodar. I això ens ha de fer reflexionar, perquè actualment ens és impensable que a la televisió pública se'n riguin de la guàrdia civil sense que algú no denunciï un delicte d'odi. Pregunteu-ho a la gent del 'Polonia'. Per tant, sí, crec que som en un estat d'emergència. El més còmic és que temps enrere Rajoy es va arribar a manifestar a favor de la gent de 'Charlie Hebdo' perquè deia que defensava la llibertat d'expressió, mentre que aquí hi ha gent que fa un rap i ha de marxar.\nQuin dels represaliats l'ha marcat més?\nVal a dir que tots se l'han jugada. Ara bé, el cas de Jordi Cuixart m'ha impactat especialment. Suposo que és perquè té una criatura molt petita, i no l'ha poguda veure en un any. I aquest any ja l'ha perdut. A més, els qui l'hem tractat sabem que és una bona persona. És un referent en les mobilitzacions pacífiques, i mai ha fet el més mínim comentari agressiu. Al contrari. Que faci un any que és a la presó, a mi em sembla l'evidència de la decadència de l'Estat espanyol. La meva filla petita té si fa no fa la mateixa edat que la seva criatura, i això em fa mal. El que els han pres a tots, no té nom. Però a ell, en aquest cas, fa que m'hi senti especialment identificada.


Consells per combatre els cruiximents - El blog del DiR\nHome / Bons hàbits esportius / Consells per combatre els cruiximents\nTenim els consells que necessites per combatre els cruiximents el més aviat possible i poder seguir amb els teus entrenaments de manera progressiva\nSempre que decidim donar el pas per tornar a fer exercici i intentem posar-nos en forma, l’endemà apareix aquest intens dolor cada vegada que intentes aixecar-te de la cadira o fins i tot quan rius: no hi ha dubte que tens agulletes.\nLes agulletes apareixen quan es realitza exercici físic a una intensitat major de la que els propis músculs estan preparats per resistir. Aquesta sobrecàrrega dels músculs produeix micro-trencaments en les fibres musculars i el consegüent dolor intens que es pot prolongar fins a 3 o 4 dies.\nSi encara no és massa tard, et recomanem aquests consells per prevenir les agulletes, en cas contrari, si ja has arribat a plantejar-te trucar a una grua per aixecar-te del llit, vol dir que ahir et vas donar una bona pallissa al gimnàs i que estàs buscant solucions per combatre el mal de les agulletes. Et proposem alguns consells a continuació:\nAbans de tot hem de desmitificar que prendre aigua amb sucre després d’entrenar evita les agulletes, això és un remei que no funciona perquè l’únic que aporta són hidrats de carboni d’absorció ràpida, i el que necessitem és restaurar el nostre cos amb minerals, àcids grassos Omega 3, proteïnes, carbohidrats d’absorció lenta i aquells aliments que contenen propietats antiinflamatòries, entre d’altres remeis:\nRealitzar exercici suau\nSabem que fins i tot caminar és un suplici quan les agulletes han conquerit el teu cos sencer, però exercitar els músculs afectats de manera suau ajudarà que es produeixi una circulació sanguínia major i que la cicatrització d’aquests micro-trencaments s’acceleri.\nRealitzar massatges sobre la zona afectada\nSempre i quan siguin massatges suaus, per evitar que els trencaments de les fibres no s’aguditzin, però pot alleujar el dolor realitzar fregues sobre els músculs.\nUn bany amb aigua tèbia o fred / calor\nRealitzar un bany amb aigua tèbia o passar d’aigua freda i calenta també ajuda a activar la circulació sanguínia i d’aquesta manera accelerar la recuperació. En canvi, fer un bany en aigua gelada o aplicar gel a les zones adolorides per les agulletes, no aporta cap resultat segons l’estudi de la British Journal Sport Medicine.\nSegueix una dieta efectiva\nHi ha alguns aliments que per les seves propietats poden accelerar el procés de recuperació, com ara els aliments rics en Omega 3 com el salmó o les nous; també aquells aliments rics en fitoquímics, per les seves propietats antiinflamatòries, com el bròquil, les pomes o el gingebre; prendre aliments rics en vitamina C i E també ajuden a disminuir l’efecte de les agulletes i els carbohidrats o les proteïnes perquè el múscul es repari amb èxit. gifatron.com\nConsulta altres consells saludables i bons hàbits esportius al nostre blog, el teu cos t’ho agrairà!\nEtiquetes: consells cruiximents


> BOSSES i MOTXiLLES>Bossa de mà Gaudí\nBossa de mà tipus clutch i bandolera...\nBossa de mà tipus clutch i bandolera Gaudí. Gravat amb el dibuix de la rajola dissenyada per Antoni Gaudí al lateral frontal. A l'interior trobem dues butxaques laterals amb cremalleres.\nBossa de mà + bandolera + portamonedes (3 en 1)\nMides: 18 x 24 cm.\n86,00 € IVA inclòs


Repte Iberdrola per a l'Espanyol B aquest diumenge | betevé\nL’Espanyol B, davant el Repte Iberdrola\nEl filial blanc-i-blau jugarà aquest diumenge contra el Monte de Santander per pujar a la Segona Divisió estatal\nRaúl Muñoz Hernández | dimecres, 22 de juliol del 2020, a les 18.02\nL’Espanyol B vol aconseguir l’objectiu de pujar a la Segona Divisió estatal, coneguda com a Repte Iberdrola, en el play-off d’ascens que es disputarà aquest diumenge. El rival de les blanc-i-blaves és el CD Monte de Santander i l’enfrontament es jugarà a les 10 h a la Ciutat del Futbol de Las Rozas. L’equip que guanyi pujarà. Per tant, el filial espanyolista es troba a només 90 minuts d’aconseguir un objectiu molt important per a l’entitat.\nRepte Iberdrola i la covid-19\nLa situació provocada per la covid-19 va permetre unes circumstàncies inesperades al club blanc-i-blau. El primer equip, que juga a la Primera Divisió (o Lliga Iberdrola), era cuer i no tenia opcions de salvar-se abans de l’aturada de la competició. La resolució de la Federació Espanyola de Futbol va ser la de congelar els descensos. D’aquesta manera, l’Espanyol B, que ocupava el primer lloc en el moment de l’entrada de l’estat d’alarma, té l’opció de pujar a Segona, cosa que, en altres circumstàncies, no hauria pogut fer perquè el primer equip hauria baixat a aquesta categoria.\nLa il·lusió de l’equip\nL’equip i el cos tècnic tenen clar que es troben davant d’una oportunitat històrica i, per aquest motiu, volen afrontar amb les millors sensacions el partit contra les càntabres. L’entrenador, Óscar Corbacho, veu les jugadores motivades: “Tenen clar què és el que cal fer per guanyar”. El tècnic és conscient que han fet una molt bona temporada però cal rubricar-ho aquest diumenge. “Les jugadores estan motivades i molt centrades en l’objectiu”, que és pujar a la Segona Divisió. Repte Iberdrola per al conjunt blanc-i-blau.\nEl Barça de Lluís Cortés prepara la Champions a la Garrotxa\nRamon Terrats i Roger Escoruela deixen el Sant Andreu\nDavid Gallego és el nou entrenador de l’Sporting de Gijón\nEl davanter Miki Poveda fitxa pel CE Europa\nEl migcampista Pau López fitxa pel CE Europa\nGerard Nolla, primer fitxatge del CE Europa\nLa plantilla de l’Espanyol a Segona Divisió\nL’Espanyol espera tenir en breu el nou entrenador\nKatherine Alvarado no seguirà a l’Espanyol la propera temporada\nRoland Araujo jugarà el play-off amb el Barça B


Sostres verds | El Culturista\nMés idees per innovar cap a una ciutat més sana i respectuosa amb el medi? A Utrecht, als Països Baixos, han instal·lat més de tres-cents sostres verds a les parades d’autobús! Això significa que són saludables i sostenibles perquè beneficien els insectes de la ciutat, perquè són capaços de capturar partícules contaminants i d’emmagatzemar l’aigua de la pluja, perquè proporcionen refrigeració els mesos més calorosos de l’any i, a més, perquè promouen la biodiversitat urbana. I, a més de tots aquests factors, també afavoreixen la disminució del consum d’energia amb l’ús d’il·luminació led i de plaques solars.\nQuins avantatges obté la ciutat amb aquesta innovació? A més del simple atractiu de les parades d’autobús, motiven els residents a instal·lar els seus propis sostres verds i a explotar llocs que ja estan en desús.


Una placa pintada del 1937\nAquesta placa pintada es va col·locar durant la Guerra Civil al carrer de Sant Miquel, el qual del 6 de gener del 1937 a l’1 de maig del 1939 es va dir oficialment carrer de Josep Miquel. Feia referència a Josep Miquel i Clapés (Sabadell, 1859-1931), pioner de l’anarcosindicalisme sabadellenc.\nUn cop acabada la guerra, el 1939, la placa pintada va restar en l’oblit fins avui. Es trobava en un estat de deteriorament important, però els darrers anys diversos veïns, col·laboradors i tècnics del Museu d’Història de Sabadell (MHS) i de l’Arxiu Històric l’han referenciat, n’han valorat l’interès patrimonial i n’han impulsat la recuperació i posada en valor a l’espai públic, com a element de memòria col·lectiva.\nDes del 2017, en projectar la promoció d’una obra nova a l’edifici on es va pintar la placa i que s’havia d’enderrocar, el MHS el va analitzar i en va promoure la recuperació, restauració i reposició, d’acord amb la promotora Salas, que n’ha finançat els costos. També gràcies a la promotora s’ha pogut senyalitzar aquest element de memòria, d’acord amb el programa identificatiu de la Xarxa d’Espais de Memòria del Memorial Democràtic.\nJosep Miquel i Clapés, anarcosindicalista que quedà paraplègic per la tortura\nEl 30 de maig de 1979 Sabadell va dedicar un carrer a Josep Miquel, concretament al barri de la Creu de Barberà.\nEl quart Espai de Memòria de Sabadell\nSabadell afegeix així un nou espai de memòria a la xarxa liderada pel Memorial Democràtic de Catalunya. Amb el que s’inaugurarà ara, la ciutat comptarà amb un total de 4 espais de la Xarxa d’Espais de Memòria. Els altres espais senyalitzats i visitables són l’arsenal i polvorí de l’Aeroport (Guerra Civil), les coves de Sant Oleguer (primer franquisme) i el Pavelló Municipal d’Esports - Vaga General del 1976 (lluita antifranquista).


Salut diu que la majoria de rastrejadors de Ferrovial seran contractats pel Departament a partir de febrer - Social.cat\nEls treballadors han convocat una vaga per demanar ser subrogats quan el contracte amb l'empresa acabi aquesta setmana\nDimarts, 26 de gener de 2021 | 09:15 h\nLes oficines de Ferrovial durant la pandèmia | Departament de Salut\nEl Departament de Salut preveu contractar una part important dels actuals treballadors de Ferrovial que fan el rastreig de casos de Covid-19. El contracte de la Generalitat amb aquesta empresa acaba aquesta mateixa setmana, el 31 de gener, i els seus treballadors volen que se'ls subrogui i puguin seguir treballant per l'Agència de Salut Pública de Catalunya. Per això, han convocat una vaga a partir d'aquest dimarts. Salut diu que no se'ls pot subrogar directament, perquè el servei no serà exactament el mateix, però ha obert una borsa de treball on s'han inscrit la majoria d'actuals treballadors.\nSegons han explicat fonts de Salut a l'ACN, la subrogació del polèmic contracte, que ha estat en vigor des del juny passat i inicialment tenia un cost previst de 17 milions d'euros, no es podia fer perquè el nou sistema de rastreig, tot i tenir aspectes comuns amb l'actual, tindrà molts més serveis: seguiment individualitzat, programació de proves o contacte amb serveis socials, entre altres. L'aplicatiu, a més, també serà nou.\nLa conselleria, però, vol aprofitar la formació i experiència dels actuals rastrejadors i per això la setmana passada va obrir, de manera extraordinària, la borsa de treball del departament. S'hi van inscriure la majoria dels treballadors de Ferroser, la filial de Ferrovial contractada per aquest servei. Atenent als principis de mèrit i igualtat que regeixen en la contractació pública, una part important d'aquests rastrejadors passaran a ser contractats directament per Salut per seguir fent aquesta feina.\nTot i aquesta borsa, els 850 rastrejadors de covid contractats per Ferroser estan cridats a la vaga convocada per IAC-CATAC des d'aquest dimarts fins el dijous 4 de febrer. Els sindicats CCOO i UGT també demanen la continuïtat dels contractes d'aquests treballadors.\nA dia d’avui des del Departament de Salut no s’ha garantit que com a mínim el conjunt de rastrejadors de Ferroser continuïn fent la mateixa activitat contractats per l’Agència de Salut Pública fins el 31 de maig. Si més enllà d'aquest dia continua sent necessària la seva tasca, el sindicat reclama que Salut mantingui la contractació d'aquests professionals.\nAquesta plantilla contractada per Ferroser actualment presta serveis des del SEM i treballen en tres centres de treball: 'Sala Indra' a Sant Joan Despí, 'Sala Ciències' i 'Espai Vital' a l’Hospitalet de Llobregat.


La vacunació contra la Covid-19 serà voluntària (Reuters)\nXavier Duran 26/11/2020 - 10.44 Actualitzat 26/12/2020 - 19.13\nLes vacunes de Pfizer, Moderna i Oxford-AstraZeneca seran les primeres que s'administraran i la seva eficàcia és semblant, tot i que es basen en tècniques diferents. Les principals estan resumides en aquest quadre:\nQuadre comparatiu de les tres vacunes contra la Covid\nBasades en virus modificats o en ARN\nLa primera diferència és el seu disseny. L'objectiu de qualsevol vacuna és preparar el sistema immunitari perquè si hi ha la infecció sàpiga generar immediatament anticossos per eliminar el virus o el bacteri corresponents.\nMoltes vacunes es basen en virus o bacteris atenuats perquè provoquin la resposta sense desencadenar la malaltia. També se n'han desenvolupat moltes que només contenen alguns fragments dels virus o bacteris. Es tracta de parts que provoquen també la resposta immunitària.\nLa vacuna que desenvolupen la Universitat d'Oxford i l'empresa AstraZeneca, anomenada ChAdOx1 nCoV-19, es basa en un adenovirus modificat. Es tracta d'un adenovirus que causa refredat comú als ximpanzés. El virus ha estat modificat genèticament perquè no pugui créixer en el cos humà.\nTambé s'hi ha introduït els gens que produeixen la proteïna S, que es troba en les espícules del coronavirus SARS-CoV-2 i que utilitza per entrar a les cèl·lules.\nD'aquesta manera, si el SARS-CoV-2 ataca una persona vacunada, l'organisme reconeixerà de seguida la proteïna S i produirà anticossos per eliminar-la.\nEs tracta d'una tècnica ben coneguda. En canvi, les vacunes de Pfizer i Moderna són totalment diferents i innovadores. Contenen ARN missatger (ARNm) del virus.\nL'ARNm és un àcid nucleic, com l'ADN. Té un paper essencial en la síntesi de proteïnes. Si bé els gens de l'ADN són els que assenyalen quines proteïnes produirà l'organisme, l'ARNm és qui rep i porta aquest missatge per "anar a buscar" els aminoàcids -els components de les proteïnes- al lloc on es fabriquen.\nEn aquest cas, les vacunes contenen ARNm del virus de la Covid per fabricar la proteïna S. A la persona vacunada, l'ARNm arriba a les cèl·lules i allà ordena la fabricació de la proteïna. Un cop fet això, la mateixa cèl·lula desfà l'ARNm.\nPer tant, així s'aconsegueix que se sintetitzi la proteïna S i en el futur l'organisme el pugui reconèixer, però sense que l'ARNm jugui cap altre paper.\nCal deixar clar que la vacuna no pot provocar la infecció i que de cap manera, tal com algú ha dit, altera l'ADN de la persona que la rep. L'ARNm ni tan sols entra en el nucli de la cèl·lula, que és on hi ha l'ADN.\nCom que es tracta d'una tècnica nova, pot preocupar si és totalment segura. D'entrada, qualsevol vacuna que arribi al mercat haurà superat les proves per assegurar que no té efectes secundaris importants.\nPerò, a més, ja fa anys que els investigadors treballen amb vacunes d'ARNm per a altres malalties, entre altres coses perquè el seu procés d'obtenció al laboratori és més senzill.\nAixí, han estat estudiades per prevenir la grip, el Zika, la ràbia i alguns citomegalovirus, causants de malalties com la mononucleosi i la pneumònia. Fins i tot és possible que en el futur se n'obtinguin que protegeixen de més d'una malaltia.\nEfectivitat molt elevada\nUn altre punt important és l'efectivitat. En aquest cas, no hi ha resultats definitius de la fase 3 i últim dels assaigs clínics, però sí resultats provisionals proporcionats pels mateixos equips. Per tant, s'han de prendre com a orientatius.\nL'efectivitat és molt semblant en totes tres. Pfizer -que desenvolupa la vacuna creada per l'empresa alemanya BioNTech-va anunciar que el seu producte tenia una efectivitat del 95% -primer va dir 90% però poc després va augmentar el percentatge. La de Moderna és d'un 94,5%. I la d'Oxford i AstraZeneca pot arribar al 90%.\nEs tracta de l'efectivitat màxima i pot ser que un cop administrada la mitjana en el conjunt de la població sigui més baixa. També depèn de com s'administri. Així, Oxford ha explicat que quan es dona primer mitja dosi i al cap d'un temps una dosi sencera s'obté aquest 90%, mentre que si es donen dues dosis senceres l'efectivitat baixa al 62%.\nTot i així, Oxford va anunciar dijous que havia advertit un possible error amb el grup on s'obtenia l'eficàcia més elevada i que faria un assaig addicional.\nEn tot cas, es tracta d'efectivitats molt altes, tenint en compte que l'objectiu era superar el 60%.\nRussos i xinesos\nA part d'aquestes vacunes, n'hi ha moltes altres en desenvolupament. Però les que de tant en tant salten a l'actualitat són la russa Sputnik i la xinesa Sinovac. D'aquestes, n'hi ha moltes menys dades fiables.\nAixí, aquest mateix mes els russos han anunciat que la seva vacuna, basada també en adenovirus, té una eficàcia del 92%. Es basen, afirmen, en vint casos de Covid detectats entre persones vacunades i persones que van rebre un placebo.\nTambé afirmen que ara hi ha 40.000 voluntaris que participen en un assaig en doble cec de Fase 3. Els assaigs s'estan fent a Bielorússia, als Emirats Àrabs Units, Veneçuela i altres països. A l'Índia s'està assajant en fases 2 I 3.\nTot això es comentava amb precaució en un article publicat a Nature. Allà s'explicava que els pocs casos considerats no permetien assegurar que l'eficàcia fos tan alta. Els experts consultats també deien que era difícil interpretar els resultats sense tenir més informació i que el protocol dels assaigs no s'havia fet públic.\nTot i així, Rússia afirma que a l'agost ja va registrar la vacuna per a ús d'emergència i que això feia possible administrar-la a voluntaris aliens als assaigs clínics, com ara metges i altres grups de risc.\nPer la seva banda, la vacuna xinesa de Sinovac Biotech, basada en ARNm, provoca una ràpida immunitat, segons els investigadors.\nDesprés dels anuncis recents de Pfizer, Moderna i Oxford, els xinesos han afirmat que s'havia obtingut aquesta resposta en proves amb unes 700 persones.\nEls resultats, publicats a The Lancet Infectious Diseases el 17 de novembre, es refereixen només a les fases 1 i 2 de l'assaig clínic i no donen percentatge d'efectivitat. Segons afirmen en el text es podrà determinar amb la fase 3.\nNo hi ha dades, ni tan sols provisionals, d'aquesta fase 3. El líder de l'equip, Zhu Fengcai, del Centre Provincial de Control i Prevenció de Malalties de Jiangsu, ha afirmat que els resultats indiquen que es podria utilitzar en cas d'emergència.\nUn altre punt important és la conservació de les vacunes, essencial perquè es puguin distribuir i emmagatzemar amb facilitat.\nEn aquest aspecte, la de Pfizer en surt perjudicada, perquè necessita una temperatura de 70 graus sota zero, que s'ha d'obtenir amb nitrogen líquid. Això té un cost i els congeladors per mantenir-la en condicions no estan a l'abast de la majoria de centres sanitaris. També en dificulta el transport. En aquestes condicions es conserva sis mesos.\nÉs el mateix temps que es pot guardar la de Moderna, que necessita una temperatura de 20 graus sota zero, a l'abast d'un congelador domèstic. Però pot aguantar 30 dies en una nevera convencional i dotze hores a temperatura ambient.\nFinalment, la d'Oxford es conserva a una temperatura d'entre 2 i 8 graus, cosa que està a l'abast amb una simple nevera.\nLa d'Oxford, la més econòmica\nI l'últim punt és el cost. Les vacunes d'ARNm són més cares. La Moderna costaria uns 32 euros, si bé això encara s'està determinant i negociant i hi ha una àmplia forquilla de 9 a 45 euros a determinar amb la companyia.\nLa de Pfizer-BioNTech costaria 17 euros. I la més barata és la d'Oxford, amb un cost d'uns 3 euros.\nAquesta darrera té un altre avantatge: com que l'eficàcia màxima del 90% s'obté si s'administra primer mitja dosi i al cap de 28 dies una dosi sencera, se'n necessiten menys unitats i pot arribar a més gent.\nA principis de novembre, el CEO de Pfizer, Albert Bourla, va afirmar que la seva vacuna s'administraria gratuïtament a tots els ciutadans dels Estats Units. Seria el govern, que ja n'ha encarregat cent milions de dosis, qui n'assumiria el cost.\nPer la seva banda, el CEO de Moderna, Stephen Bancel, ha declarat que el preu de la vacuna serà d'entre 9 i 42 euros per dosi. El govern dels Estats Units ja ha signat un contracte per comprar-ne 100 milions de dosis a 15 dòlars -12,50 euros- per dosi. La Unió Europea està negociant per mantenir el preu per sota dels 21 euros.\nEl Ministeri de Sanitat espanyol té signats contractes amb cinc empreses: AstraZeneca, Sanof-GSK, Jansen, Pfizer-BioNTech i Cure-Vac. I n'està tancat un altre amb Moderna i un amb Novamax.\n212 projectes de vacuna\nL'obtenció de la vacuna s'ha accelerat per l'impacte de la pandèmia, no sols per part dels investigadors, sinó també dels tràmits. Les agències que han d'autoritzar-les han anat estudiant dades preliminars, sense esperar a mirar tot el dossier un cop acabades totes les proves. I se'ls ha donat prioritat davant d'altres productes.\nAixò farà possible, amb molta probabilitat, que a primers del 2021 ja s'estiguin administrants algunes d'aquestes vacunes a ciutadans de diferents països. I Pfizer ha demanat de començar a administrar-la al desembre.\nPerò hi ha moltes vacunes en desenvolupament. Segons l'OMS, n'hi ha 48 en la fase clínica. D'aquestes, vuit estan en fase 3.\nEntre aquestes hi ha la vacuna de la companyia nord-americana Johnson and Johnson, que desenvolupa la farmacèutica Janssen i que en fase 3 s'assajarà a hospitals de nou països, entre ells quatre de catalans.\nI n'hi ha 164 més en fase preclínica, és a dir, amb proves de laboratori o en animals per observar si són segures i efectives.\nEn total, 212 projectes, una cursa sense precedents en la investigació biomèdica i que, no s'ha d'oblidar, es basa en tots els coneixements acumulats sobre virus, vacunes, genètica i altres branques en moltes dècades d'investigació.\nExperts rebaten una falsa creença sobre les vacunes de la covid: no modifiquen el nostre ADN


Reacció de l’oxidació del ferro\nExotèrmica, oxigen, conservació de la massa.\nBosses autoescalfables de mans o peus\nDues xeringues luer-lock (amb rosca)\nVas de porexpan, termo o calorímetre.\n- Visualitzar l’alliberament d’energia que es produeix en una reacció exotèrmica.\n- Mesurar, a través d’una reacció química, la quantitat d’oxigen que hi ha a l’aire.\n- Comprovar si es compleix la llei de conservació de la massa de Lavoisier.\nLa reacció que posarem en pràctica és la següent:\n4 Fe + 3 O2 (de l’aire) ⟶ 2 Fe2O3\nL’oxigen oxidarà el ferro per donar òxid de ferro i durant l’oxidació s’alliberarà energia en forma de calor.\n1) Inicialment per veure que es tracta d’una reacció exotèrmica obrirem una bossa autoescalfable i ràpidament col.locarem el contingut al vas de porexpan (Termo o calorímetre), amb un termòmetre mesurarem la temperatura inicial i la temperatura final que s’assoleix, es pot remenar amb molt compte amb el termòmetre per assegurar que la reacció amb l’oxigen de l’aire es doni en gran extensió.\n2) Coneixent la massa de la bossa amb contingut, abans d’obrir i restant el pes de la bossa buida, podrem saber el contingut que hem posat al vas de porexpan i podrem calcular l’increment de temperatura que es produeix per gram de producte. El contingut de la bossa és ferro esmicolat i altres components com per exemple carbó que fan que la temperatura no sigui excessivament elevada per escalfar mans.\n3) Per a calcular el % d’oxigen a l’aire agafarem i muntarem dues xeringues amb rosca amb una clau de tres vies de manera que quedi tancat el conjunt de l’exterior. En una de les xeringues haurem col·locat una bossa nova d’escalfamans sense deixar espai per aire i tindrem en compte un volum d’aire que hi ha en la segona xeringa, aproximadament 50 ml.\n4) Durant una estona anirem fent passar l’aire d’una xeringa a una altra amb el sistema tancat vigilant que no entri més aire de l’exterior.\n5) Quan creiem que la reacció ja ha consumit tot l’oxigen que hi havia a les xeringues, mirarem el volum que queda a la xeringa i per diferència sabrem el volum que hi havia d’oxigen als 50 ml d’aire. Calcularem el percentatge d’oxigen a l’aire i compararem amb la bibliografia.\n6) La llei de conservació de la massa de Lavoisier diu que en qualsevol canvi químic la massa es conserva, així que la massa dels reactius sempre serà igual a la dels productes. A l’inici i al final de la reacció pesarem les xeringues amb els reactius i després amb els productes a dintre i veurem si s’ha complert.\n- L’increment de temperatura que es produeix en una reacció exotèrmica i la seva utilització en algun ús comercial.\n- Comprovem que la reacció té lloc fins que s’acaba l’oxigen de les xeringues (reactiu limitant) i això ens permet calcular el percentatge d’oxigen a l’aire.\n- El compliment de la Llei de conservació de la massa de Lavoisier.\nExotèrmica, oxigen, conservació de la massa