Compromís demana des del Senat desbloquejar les eleccions en el camp – Compromís\nCompromís demana des del Senat desbloquejar les eleccions en el camp\nEls senadors de Compromís, Carles Mulet i Dolors Pérez, han presentat una pregunta escrita dirigida al Govern Central perquè explique en quina situació es troba el Reglament de Desenvolupament de la Llei d’Eleccions en el Camp.\nCompromís ha recordat que el Consell de Ministres va aprovar la Llei 12/2014, de 9 de juliol, per la qual es regula el procediment per a la determinació de la representativitat de les organitzacions professionals agràries i es crea el Consell Agrari, amb la finalitat de regular el procediment electoral en el camp, la finalitat del qual serà la determinació de la representativitat a nivell estatal de les organitzacions professionals agràries.\nSegons aquesta normativa, cada capital de província comptarà amb una taula de consulta i tantes comarcals com siguen necessàries, en funció del cens de la demarcació provincial. Els inscrits en el cens podran participar en la consulta que es realitzarà en tot el territori estatal de forma simultània per a determinar les organitzacions professionals agràries més representatives. L’actual procediment segons van declarar les autoritats espanyoles és poc raonable per a determinar la representativitat de les organitzacions agràries.\nCom a principis bàsics, el projecte destaca l’ampliació del cens de votants entre els professionals de l’agricultura. Organitzacions professionals agràries d’àmbit estatal constituïdes i reconegudes a l’empara de la llei sobre regulació del dret d’associació sindical podien presentar-se a les eleccions o a la consulta.\nSeran organitzacions professionals agràries més representatives les que obtinguen, almenys, un 15% dels vots vàlids emesos en la consulta en tota Espanya i, a més, en sis comunitats autònomes, almenys un 5% dels vots vàlids emesos en la consulta en cadascuna d’elles. La distribució dels representants en l’òrgan consultiu serà proporcionar-li als vots obtinguts.\nLa consulta se celebrarà cada cinc anys i servirà per a determinar la composició del Consell Agrari, òrgan col·legiat de caràcter consultiu adscrit al Ministeri d’Agricultura. Podran votar els qui estiguen inscrits en la Seguretat Social per la seua activitat agrària i també empreses i persones jurídiques de caràcter agrari.\nSegons el senador Carles Mulet de Compromís “ la idea és bona i potent, però passen els anys i la consulta o eleccions en el camp espanyol segueixen sense celebrar-se, tenim l’instrument però no la decisió política, per açò volem saber per què es bloqueja la seua aplicació”


Game Conduir un VAZ rus 2. Juga gratis en línia\nJoc Conduir un VAZ rus 2 en línia\nConduir un VAZ rus 2\nDescripció del joc: A la segona part del joc Russian Taz Driving 2 continuareu les vostres aventures en un país com Rússia. Avui visitarà moltes de les seves ciutats. Per al moviment, utilitzarà un cotxe com un VAZ. El vostre cotxe serà visible a la pantalla que teniu davant, que correrà per la carretera progressivament guanyant velocitat. La carretera per la qual conduirà passa per terrenys amb terrenys difícils i també presenta molts girs de diversos nivells de dificultat. Utilitzarà les tecles de control per obligar el cotxe a maniobrar a la carretera. Així, passareu tots els trams perillosos de la carretera a la màxima velocitat possible.\nA la segona part del joc Russian Taz Driving 2 continuareu les vostres aventures en un país com Rússia. Avui visitarà moltes de les seves ciutats. Per al moviment, utilitzarà un cotxe com un VAZ.\n© playgame24.com - Joc gratuït Conduir un VAZ rus 2 () El joc en línia flash joc MedlinePlus Conduir un VAZ rus 2 de forma gratuïta .. No t'oblidis de votar aquest joc Conduir un VAZ rus 2 i compartir aquest joc amb els teus millors amics.


Lletraferits: PANEM ET CIRCENSES VII\nTO BE OR NOT TO BE, THAT'S THE QUESTION que vol dir: Vacunar-se o no vacunar-se, aquest és el dilema.\nJo, des que vaig saber que les multinacionals farmacèutiques (al menys la ROCHE perquè hi tinc amics que treballen i m'ho van dir) van alertar la població sobre la grip A quan ja tenien milions de dosis fabricades, vaig pensar allò de :\nALGUNA COSA FA PUDOR A DINAMARCA (Hamlet). Deu ser perquè el virus era barreja de grip, humana, grip porcina i grup aviar. Massa animals deixats anar!\nMalole Masip 21 d’octubre de 2010, a les 10:58\nA la residencia de la meva tieta la vacunen demà. Ella, que vol cuidar-me, ha dit que jo ja estic dins els factors de risc. Doncs bé, m'estimo més arriscar-me. Estic amb la Marisa amb allò de que alguna cosa fa pudor als laboratoris.\nMaria Dolors 21 d’octubre de 2010, a les 13:59\nEn aquest assumpte seguim al laberint. I van...?\nSílvia 22 d’octubre de 2010, a les 22:48\nalguna cosa fa pudor a Dinamarca, jajajajaja!


març | 2020 | Escola Marià Manent | Pàgina 2\nDes d’aquest espai podeu accedir als recursos que ens faciliten les diferents aplicacions i pàgines web de la xarxa. Cliqueu a l’article per veure tot el contingut.\nSi voleu accedir a l’antic bloc dels coets i dels planetes només cal que cliqueu a la imatge que us apareixerà si accediu a l’article.\nDes d’aquest espai podeu accedir als diferents recursos que us facilitem des de l’escola. Cliqueu a l’article per veure tot el contingut.\nL’editorial Teide ens ofereix una colla de recursos per a treballar amb els més menuts. És un espai virtual on hi trobareu activitats aquests dies de confinament. Les activitats es divideixen en tres apartats: Llengua, matemàtiques i descoberta de l’entorn. A mesura que avancen els… Llegeix més»\nUna altra proposta!\nL’editorial Teide ens proporciona un espai virtual on hi ha activitats per fer des de casa durant aquests dies de confinament. Hi podeu trobar contes, revistes i propostes d’activitats; que es van ampliant a mesura que avancen els dies.\nDoneu-hi una ullada\nSi voleu mirar l’antic bloc de les Estrelles i les Llunes\nféu clic a la imatge.\nQuè tal si fem uns experiments?\nQuè us sembla si aprofitem aquests dies per realitzar amb la família alguns experiments dels que tant ens agraden? Aquí teniu un vídeo on us explica com els podeu fer, alguns segur que us sonen! Entreu a l’article.\nLes endevinalles han estat des de sempre una de les millors opcions per entretenir-nos, especialment en els llargs viatges en cotxe quan anàvem al poble, a la platja o a la muntanya. Ara que estem a casa, en aquests dies tan especials per ells i… Llegeix més»\nAquesta hora del conte serà una miqueta diferent, però espero que us agradi el conte que hem escollit tant com a nosaltres ens agrada.\nVull agraïr la generositat de la seva autora per apropar-nos aquesta història tan meravellosa. Un relat proper, sincer i bonic amb unes… Llegeix més»\nDes del Taller del ioga s’està promovent que puguis fer ioga des de casa. A través de vídeos dirigits molt recomanables podem estirar, fer exercici i divertir-vos a casa. Un dels vídeos és adreçat a les famílies.\nVoleu provar-ho? Només cal que accediu a l’article i… Llegeix més»


L’Ajuntament de Querol implanta totalment l'administració electrònica - Ajuntament de Querol | L’Ajuntament de Querol implanta totalment l'administració electrònica - Ajuntament de Querol\nEl 2020 es va començar a implantar l’administració electrònica a l’Ajuntament de Querol i l’any passat va acabar aquest procés, com demostren aquestes dades.\nPel que fa a les resolucions (257 acords i 227 decrets) tramitades electròniques han estat 484, amb un augment respecte el 2020 del 720%. I en la tramitació assistida, s’ha passat dels 96 de 2020 als 497 de 2021, un augment el 717,7%.\nEncara han augmentat més les notificacions practicades telemàticament, un 1002,8%. Aquest 2021 han estat 397, un 79,1% del total -la resta són per correu postal-.


El pailebot Santa Eulàlia visita Vilanova i la Geltrú, Cambrils i Tarragona - MMB Blog\nHome / El museu / El pailebot Santa Eulàlia visita Vilanova i la Geltrú, Cambrils i Tarragona\nEl pailebot Santa Eulàlia visita Vilanova i la Geltrú, Cambrils i Tarragona\nEl pailebot Santa Eulàlia ha estrenat la temporada d’estiu recorrent les diferents poblacions catalanes per estendre la commemoració del seu centenari als indrets de mar més significatius de la costa. El veler ha estat present a les Festes de Sant Pere a Vilanova i la Geltrú (del 26 al 28 de juny), i durant la primera quinzena de juliol té previst participar a les festes de l’Ormeig de Cambrils (del 29 de juny a l’1 de juliol) i a la cloenda dels Jocs del Mediterrani a Tarragona (del 2 al 5 de juliol).\nEn cadascuna d’aquestes estades, el pailebot Santa Eulàlia, construït fa 100 anys en una platja d’Alacant com a nau destinada al comerç per la Mediterrània i les Amèriques i recuperat pel Museu Marítim com a element patrimonial viu per explicar la navegació del segle XX, participarà activament dels actes festius amb jornades de portes obertes al públic i acollint activitats d’interès a bord. Una ocasió per conèixer de prop un veler històric encara en actiu.\nFesta de Sant Pere de Vilanova i la Geltrú\nDel 26 de juny al 28 de juny de 2018\nCoincidint amb les festes de Sant Pere, el municipi de Vilanova i la Geltrú recorda les tradicions marineres amb la Setmana del Mar. El pailebot Santa Eulàlia participa d’aquest esdeveniment de caràcter mariner amb portes obertes a l’embarcació amarrada al Port de Vilanova i la Geltrú. Programa previst al pailebot Santa Eulàlia:\n– Jornada de portes obertes al pailebot Santa Eulàlia: de 10h-13.30h i de 16.30h 20h\n– Gimcana familiar pel barri de mar. Dimarts 26 de juny a les 18.30h\n– Itineraris per apropar el públic a Gran Marina\nTota la informació del programa, aquí\nFesta de l’Ormeig a Cambrils\nDel 29 de juny al 30 de juny de 2018\nDurant la Festa Major de Sant Pere té lloc la Festa de l’Ormeig, la festa major dels pescadors de Cambrils, que marcava el final de la veda a la pesca d’arrossegament. L’organitza el Museu d’Història de Cambrils, membre de la Xarxa de Museus Marítims de la Costa Catalana, amb la col·laboració de l’Entitat Arjau Vela Llatina de Cambrils i d’altres entitats del municipi. Programa previst al pailebot Santa Eulàlia, amarrat a l’Escar del Port:\n– Jornada de portes obertes al pailebot Santa Eulàlia (de 10 a 14h i de 16h a 20h)\n– Conferència a bord a càrrec d’Open Arms (19.00h)\n– Jornada de portes obertes (de 10-14.h i de 16-20h)\n– Espectacle familiar “El far de la fi del món”. Conta-contes a càrrec del narrador Agustí Ferré (11.30h)\n– Acte oficial de reconeixement dels 100 anys del veler i dels 20 anys de l’Arjau organitzador de la Festa de l’Ormeig. L’acte finalitzarà amb un petit concert amb el grup Juliverd de Torredembarra a bord. Al voltant del vaixell es realitzarà una regata/demostració de muletes ebrenques a càrrec del Club Nàutic Móra d’Ebre. (12h)\n-Sortida del port de Cambrils per dirigir-se davant de la platja del Regueral on fondejarà per participar de teló de fons de la Festa de l’Ormeig (16h)\n-Participació activa la Festa de l’Ormeig esdevenint part de les Barques del Vi. Tres botes buides de vi s’hi embarcaran després de sortir de la platja estirades per bots de rem (19h)\n– Salparà cap a Tarragona (21h)\nTarragona. Jocs del Mediterrani\nDe l’1 al 5 de juliol de 2018\nEl pailebot Santa Eulàlia visita de l’1 al 5 de juliol el Moll de Costa del Port de Tarragona, i s’integra en l’oferta cultural impulsada des del Museu del Port de Tarragona, membre de la Xarxa de Museus Marítims de la Costa Catalana.\nPrograma previst al pailebot Santa Eulàlia al Moll de Costa del Port de Tarragona:\n– Jornada de portes obertes (de 10-13h i de 17-20h). El 5/07 l’horari serà de 10 a 13h.\n– Participació en les activitats del Museu: El Serrallo vist pels escriptors i Treballant al moll.\n-VI Concurs Instagram Museu del Port de Tarragona #100santaeulaliatarragona\n– El pailebot navegarà fins a la platja del Miracle per acompanyar des del mar l’espectacle del Concurs de Focs d’Artifici de Tarragona (21h)\n– El pailebot Santa Eulàlia salpa del port de Tarragona rumb a Barcelona (16h)\nRoger Marcet es jubila després de 20 anys com a director del Museu Marítim de Barcelona


Fisioteràpia i Osteopatia | Centre d'Estètica i salut Tina\nNúm. col. 7658\nÉs l’art i la ciència amb la qual, mitjançant el conjunt de mètodes, actuacions i tècniques, a través de l’aplicació tant manual com instrumental de mitjans físics, prevenen, curen recuperen i adapten a persones afectades de disfuncions somàtiques, psicosomàtiques i orgàniques i també a les persones que volen mantenir un nivell adequat de salut.\nUn dels més antics mètodes terapèutics aplicat a través de les sàvies mans del fisioterapeuta, coneixedores i expertes en el tractament de les indicacions exclusives d’aquesta modalitat terapèutica, tan efectiva com precisa, també en l’àmbit esportiu.\nCinesiteràpia i mobilització\nPermet mitjançant moviments dirigits, amb o sense la cooperació del pacient segons els casos, la recuperació del recorregut articular de la lesió.\nUna tècnica específica consistent en l’aplicació en una determinada posició de moviments articulars i miotensius que permeten la realineació articular i muscular amb excel · lents resultats des de la primera sessió.\nÉs una teràpia natural manual. Teràpia holísstica i integral. És un art que té l’objectiu de reequilibrar els diferents sistemes del cos humà, la normalització dels fluids i de les diverses estructures (articulacions, músculs, òrgans …) del cos i la ment.\nLa ostepatía parteix del concepte d’ésser humà com a ésser únic, format per un cos físic i un cos mental, inseparables en la salut i en la malaltia, per això, l’osteopatia realitza un abordatge integral del subjecte, interessant no només per la malaltia o els símptomes motiu de consulta, sinó pel veritable origen d’aquest trastorn.\nL’objectiu de l’osteopatia és harmonitzar l’individu, tenint present que tota alteració de l’estructura corporal repercuteix sobre la funció d’aquestes estructures, donant lloc a símptomes (dolor, falta de moviment, estrès, cansament …).\nEls símptomes són el senyal d’alarma del nostre organisme, és una crida d’atenció sobre alguna cosa que no funciona bé, són missatges que ens envia el nostre cos perquè busquem una solució per a allò que no va bé.


Campos participa a la XL pujada a Lluc a peu - Diari Campos\n#DIARIC\tACTES\tCampos participa a la XL pujada a Lluc a peu\nCampos participa a la XL pujada a Lluc a peu\nby Diari Campos 8 de setembre de 2019\nAquest cap de setmana s’ha dut a terme la XL pujada a Lluc a peu de la Part Forana de Mallorca on Campos també s’hi ha fet present. La sortida des de davant el Bar Campos ha estat aquest dissabte a les 19.30h de l’horabaixa. L’encarregat de donar el sus, juntament amb membres de l’organització i de la corporació municipal, ha estat l’artista campaner Antoni Mas a qui se li va encarregar la tasca de dibuixar la realista imatge del cartell commemoratiu d’aquests 40 anys que també han lluït tots els marxaires a la seva camiseta.\nUn centenar de campaners han acudit a aquesta marxa que ha culminat avui diumenge amb una missa a l’Acolliment on la batlessa, Francisca Porquer, i la regidora de Festes, Aina Manresa, han participat a l’ofrena floral a la Mare de Déu de Lluc en representació de tot el municipi. Guillem Oliver, com a membre de l’organització campanera ha ofert el quadre commemoratiu del pintor Mas.\nCal destacar que la pujada a Lluc a peu és una de les tradicions contemporànies més arrelades dins Mallorca que se celebra el segon diumenge del mes de setembre, i hi participen uns 40 pobles de tot Mallorca. Tal com han explicat els organitzadors de la marxa, “la pujada serveix per potenciar l’encant de Lluc, símbol religiós i cultural, a la vegada que vertebra i uneix la Part Forana”.


El MoraBanc depèn de si mateix per al play-off\nPlay-off a les seves mans\nEl MoraBanc depèn de si mateix per disputar les eliminatòries pel títol i les jugarà si guanya els tres partits que té pendents\nTyson Pérez penetrant a cistella en el duel contra l'Herbalife Gran Canària al Poliesportiu.\nActualitzada 14/05/2021 a les 11:02\nEl MoraBanc Andorra depèn de si mateix per jugar el play-off de l’ACB i estarà entre els vuit primers si guanya els tres partits que li resten per acabar la temporada. Possiblement, pocs hi confiaven fa una setmana abans de jugar contra el Fuenlabrada després de cinc derrotes consecutives, però les tres victòries en set dies, a més contra rivals directes, fan que els homes d’Ibon Navarro hagin tornat de ple a la lluita per un dels objectius de la temporada.\nSet de les vuit places del play-off ja estan adjudicades i només en queda una per atorgar amb sis equips que tenen encara opcions matemàtiques d’aconseguir-la. Qui pitjor ho té és el BAXI Manresa, ja que només li queda un partit per jugar, mentre que l’Unicaja, UCAM o el MoraBanc encara n’han de jugar tres. El vuitè és ara l’Herbalife Gran Canària, però té l’average perdut amb els tricolors. Aquesta és precisament una de les armes que afavoreixen el MoraBanc Andorra, ja que té l’enfrontament directe guanyat amb tres dels equips que lluiten pel vuitè lloc (Gran Canària, Manresa i Unicaja). A més, l’average està perdut amb el Casademont Saragossa i demà s’ha de resoldre amb l’UCAM de Múrcia (els homes d’Ibon Navarro van guanyar per 18 punts el partit d’anada).\nEl calendari jugarà també un paper important en aquest tram final i, per exemple, l’Unicaja serà sobre el paper l’equip més perjudicat en aquest aspecte, ja que s’enfrontarà a dos equips d’Eurolliga (Baskonia i Madrid). El MoraBanc, de la seva banda, visitarà demà l’UCAM, que encara té opcions remotes de ser al play-off, i la propera setmana jugarà contra la Penya i el Delteco GBC. Els catalans no tindran res en joc perquè no podran millorar la setena posició actual, mentre que, si no hi ha una gran sorpresa, els bascos arribaran al Poliesportiu havent consumat ja el descens matemàtic a la lliga LEB Or. L’Herbalife Gran Canària, de la seva banda, rebrà un equip d’Eurolliga com el València Basket, i visitarà el Betis, salvat ja i que no tindrà res en joc a l’última jornada.\nTot i que les últimes tres victòries van situar els tricolors en una molt bona posició per ser equip de play-off, el tècnic, Ibon Navarro, va voler tranquil·litzar l’eufòria i va assenyalar que “s’haurà d’esperar fns a l’últim dia perquè hi ha molts equips implicats”, i va afegir que “tots tenim la sensació que depenem de nosaltres, però venint d’on venim, per nosaltres té molta importància arribar a les últimes jornades amb opcions”. De la seva banda, l’aler català Oriol Paulí va destacar després d’imposar-se a l’Unicaja que “ens queden tres partits i ho volem donar tot”, i va tenir paraules també d’agraïment per a l’afició després de la rebuda al Poliesportiu posterior a la derrota davant de l’Obradoiro. Sobre aquest acte, va afirmar que “ens van donar un impuls en un moment molt important”.\nMés enllà de l’opció de classificar-se per als play-off guanyant els tres partits que resten, els tricolors també podrien classificar-se sumant només una o dues victòries més, en funció dels resultats dels rivals. Per exemple, el MoraBanc Andorra seria equip de play-off si guanya dos partits i Gran Canària i Manresa només sumen una victòria, o si canaris i catalans no sumen cap triomf, els tricolors en podrien tenir prou amb un triomf, tot i que en aquest cas necessitarien també que l’Unicaja no sumés més d’una victòria, i que UCAM i Saragossa tampoc ho guanyessin tot.\nL’EQUIP JA ÉS A MÚRCIA\nEl MoraBanc Andorra va viatjar ahir mateix per carretera des de Màlaga fins a Múrcia i ja va fer el primer entrenament al Palau d’Esports abans d’enfrontar-se demà a la tarda a l’UCAM Múrcia (18.00 hores). Els tricolors faran avui una nova sessió a l’escenari del partit abans del duel de demà contra un rival que vol aferrar-se a les seves opcions de ser al play-off.\nEN ESPERA DE SABER SI HI HAURÀ PÚBLIC CONTRA EL DELTECO GBC\nEl MoraBanc Andorra està en espera de saber si podrà tancar la Lliga Endesa amb públic al duel contra el Delteco GBC al Poliesportiu. El govern espanyol va anunciar el retorn dels espectadors a les competicions esportives professionals del país veí del sud (Primera i Segona Divisió de futbol i Lliga Endesa) en aquelles comunitats que es trobin en fase 1 en l’àmbit sanitari. En els recintes que es permeti la presència de públic, l’aforament seria del 30 per cent, i la mesura s’aplicaria també a les eliminatòries de play-off pel títol.\nAl tancament d’aquesta edició el club no tenia encara confirmació de l’ACB sobre si el Poliesportiu serà un dels recintes amb públic. Cal recordar que el MoraBanc ja té el vistiplau de Govern per acollir espectadors (el duel contra el Mornar d’Eurocup ja en va tenir), però necessitava l’OK del Consell Superior d’Esports espanyol.\nels tres partits es poden guanyar anims morabanc !!!\nAnims Morabanc !!!!


Mariona Barcelona - Moda per a la dona - Shop online\nBotiga online multimarca de referència en moda de dona a Barcelona. Plataforma adaptada per a dispositius mòbils d'estil fresc i actual. Ofereix a l'usuari una cuidada selecció de col·leccions i marques. Gràcies a aquest canal digital, qualsevol persona independentment de la seva ubicació geogràfica, té a l'abast l'alta i elegant moda barcelonina que ofereix Mariona per als seus clients.\nEs requereix disposar d'una plataforma en línia totalment sincronitzada amb l’ERP de l'empresa per a poder tenir enllaçats els productes, comandes, tarifes i stocks. També es requereix d'un canal de notícies per a poder fer arribar als usuaris les principals novetats de la marca.\nPlataforma basada en Prestashop amb sincronisme dels principals aspectes d'una botiga en línia (categories, productes, comandes, estoc, preus, etc). Gràcies a aquesta sincronització automatitzada, l'actualització de productes és gairebé instantània, garantint una plataforma sempre actualitzada amb les últimes novetats i col·leccions que disposa la marca per als seus clients. També es destaca la importació automàtica de continguts socials que la marca comunica mitjançant Instagram. Un gran aparador online que permet destacar les últimes novetats a la pàgina principal.


IniciTURQUIARegió de l'Egeu35 Esmirnaİzmir es va convertir en el Campió Nacional del Concurs One World Cities\n25/05/2022 35 Esmirna, Regió de l'Egeu, GENERAL, TURQUIA, VIDA\nEl municipi metropolità d'Esmirna, que ha implementat els seus projectes contra la crisi climàtica amb l'objectiu de zero carboni el 2030, es va convertir en el campió de Turquia al One World Cities Competition organitzat per WWF. L'alcalde Soyer, que està content i orgullós que İzmir hagi estat declarat guanyador com a resultat de la valoració feta pel jurat internacional, va dir: "Continuarem sent una ciutat mundial exemplar en la lluita contra la crisi climàtica amb el concepte de cultura circular que vam anunciar per primera vegada a la Cimera de Cultura de CGLU".\nD'acord amb la visió de l'alcalde del municipi metropolità d'Esmirna, Tunç Soyer, per combatre la crisi climàtica, Izmir va ser seleccionada per a la Missió de Ciutats Intel·ligents i Neutrals Climàticament de la Unió Europea. L'alcalde del municipi metropolità d'İzmir, Tunç Soyer, va dir que estan molt contents i orgullosos que İzmir sigui el campió nacional de la competició, en què les ciutats que desenvolupen solucions efectives, assertives i innovadores en la lluita contra la crisi climàtica passen a primer pla. Amb els plans d'acció que hem preparat, contribuïm a l'objectiu de limitar l'augment de la temperatura global a 1,5 °C en l'Acord de París i estem implementant les nostres pràctiques en aquesta direcció. Estem honrats que els nostres esforços siguin reconeguts a escala internacional. A la llum del concepte de cultura circular, que vam anunciar per primera vegada a la Cimera de Cultura de Ciutats i Governs Locals Units de CGLU organitzada per Esmirna, continuarem sent una ciutat mundial exemplar en la lluita contra la crisi climàtica".\nPasinli: "Izmir ha fet passos pioners"\nEl director general de WWF-Turquia, Aslı Pasinli, va celebrar l'èxit d'Izmir amb aquestes paraules: “Les ciutats que acullen més de la meitat de la població mundial també són responsables d'aproximadament el 70% de les emissions globals de gasos d'efecte hivernacle. Per això, els governs locals tenen deures importants tant pel que fa a la reducció de les emissions que provoquen la crisi climàtica com a l'adaptació als efectes d'aquesta crisi, que ja no es poden evitar. Destacant entre els 9 municipis de Turquia fent passos pioners amb la visió de ser una ciutat sostenible i, una vegada més, la ciutat nacional d'OPCC. kazanFelicito de tot cor aquest èxit d'Esmirna, que té una gran reputació".\nEs destaquen les ciutats que desenvolupen solucions innovadores\nEn el concurs internacional organitzat per WWF des del 2011, es destaquen les ciutats que desenvolupen solucions efectives, assertives i innovadores en la lluita contra la crisi climàtica. En la competició on WWF-Turquia va seguir l'etapa de Turquia, el jurat d'enguany va valorar el lideratge clar d'Esmirna en aquesta àrea mitjançant l'adopció d'un pla d'acció climàtic integral. Cal destacar que el pla d'acció desenvolupat pel municipi metropolità d'Esmirna es basa en l'evidència i inclou accions concretes per als sectors intensius en emissions. Acollint amb satisfacció el pla d'Esmirna per donar suport a l'agricultura sostenible, especialment a la ciutat, el jurat va assenyalar que és un dels rars exemples de la seva influència més enllà de les fronteres de les ciutats.\nVan competir 280 governs locals\nEl One World Cities Competition s'organitza per permetre que les ciutats actuïn i contribueixin a una transformació global cap a un futur energètic 50% renovable i resistent al clima. Enguany, 280 governs locals de 9 països han participat al concurs, que se celebra cada dos anys. A la competició on van participar XNUMX municipis de Turquia, İzmir va ser seleccionada com a finalista nacional juntament amb İstanbul i Gaziantep. El jurat internacional de l'OPCC, format per experts urbans, va examinar cada finalista i va determinar İzmir com a campió nacional de Turquia.\nEskişehir competeix per la cimera amb les ciutats del món\nPel·lícules per competir al Concurs Nacional de Llargmetratges del Festival de Cinema Accessible\nEsmirna acceptada a la Federació Mundial de Ciutats Turístiques\nS'han anunciat els finalistes del concurs nacional de dibuixos animats d'Esmirna sense barreres\nAkkuyu Nuclear Inc. S'han anunciat els resultats del Concurs Nacional de Pintura Infantil\nS'han anunciat els resultats del Concurs Nacional de Curtmetratges '10 Minutes Handicapped'\nUna altra agricultura és possible Concurs nacional de dibuixos animats Kazanmoments revelats\nL'equip de futbol IETT es va convertir en campió del món per quarta vegada\nLeague of Legends 2020 Campió del món DAMWON Gaming\nLa nedadora nacional Sümeyye Boyacı es va convertir en campiona del món\nBinali Yıldırım va parlar dels projectes realitzats i que es faran a Esmirna un per un.\nCampió d'inflació de juliol a Esmirna Taxa de transport intraciutat\nL'albergínia es va convertir en la campiona de la cria a Esmirna\nLa ceba seca es converteix en la campiona de l'ascens d'abril a Esmirna\nConclusió del Concurs Nacional de Fotografia Eastern Express "Just That Moment".\nLes vides dels camioners es van presentar al Concurs Nacional de Fotografia de camions Ford\nSe celebra la cerimònia de lliurament del concurs nacional de disseny de vaixells i iots\nConclusió del concurs nacional de dibuixos animats d'Izmir sense barreres\nUna altra agricultura és possible Les aplicacions del concurs nacional de dibuixos animats temàtics han començat\nConclusió del Concurs Nacional de Projectes Arquitectònics del Centre de Cultura i Art Modern Ulus


‘Art al carrer’ s’estrena al nostre poble amb ‘Els guardians dels somnis de la nit’ – Vilassar Ràdio\n‘Art al carrer’ s’estrena al nostre poble amb ‘Els guardians dels somnis de la nit’\nEl Museu Municipal de Vilassar de Mar posa en marxa “Art al carrer”, una iniciativa per apropar la creativitat i la vitalitat de l’art a l’espai urbà. Aquesta nova proposta, que integrarà l’art a la nostra quotidianitat, s’estrena amb “Els guardians dels somnis de la nit”, una instal·lació temporal de l’artista Martí Rom que fins al 12 de juny, llueix a la cruïlla del carrer Santa Eulàlia amb el carrer Sant Artur, al costat de la Biblioteca Municipal.\nEs tracta, segons explica el mateix autor, d’una composició de dues escultures, “dos guardians armats amb barres que resten immòbils vigilant l’espai privat dels somnis…” i que, en bona mesura, neixen i es formen a les biblioteques.\n“Art al carrer” neix també amb l’objectiu d’apropar a la ciutadania artistes compromesos amb el Museu de Vilassar de Mar i amb l’enriquiment cultural de la nostra vila. És el cas de Martí Rom, l’obra completa del qual es podrà contemplar paral·lelament, del 10 d’abril al 12 de juny, al Museu Enric Monjo, a Martí Rom. 50 anys d’art.\nAquesta exposició, que resumeix la seva carrera artística, és un viatge per cinc dècades de constant creativitat artística i permet descobrir l’interès de l’autor per disciplines artístiques que van des de la fotografia, els curtmetratges, les performances, els environaments i les accions fins a l’escultura, passant per la pintura, el collage, el gravat, el dibuix i els objectes.\nSegons assenyala el comissari de la mostra, Ramon Casalé, aquesta retrospectiva servirà, a més, perquè “ens adonem de la seva capacitat per construir obres impossibles, que s’estenen més enllà de la realitat, i que només es troben en la seva pròpia imaginació”.\nSegüent notíciaObert fins a aquest dimecres el micromecenatge de “Nocturnas”, el curt sobre la Barcelona queer i underground


Ciutadans converteix el partit de La Roja en un acte de campanya\nÀngels Planagumà | divendres, 17 de juny del 2016, a les 20.33\nAlbert Rivera va rebre un bany de masses al centre de Barcelona, i al final del partit va enviar un missatge a l'alcaldessa Ada Colau per haver desestimat els permisos per seguir el futbol a l'espai públic. DECLA ALBERT RIVERA, candidat de C's "La alcaldesa no quería que estuviéramos aquí. Vamos a saludar a Ada Colau. Holaaa!! Colau, esto también es nuestro." Vestits amb la samarreta vermella, la cúpula del partit va celebrar els gols i la victòria entre crits de "libertad, libertad" i "yo soy español". La líder municipal de Ciutadans va tornar a reivindicar l'acte com un gest de normalitat DECLA CARINA MEJÍAS, presidenta del grup municipal de C's "La selecció espanyola està plena de jugadors del Barça, no s'entén perquè no es pot veure el partit a l'aire lliure i al mig de la ciutat." L'acte es va organitzar amb estrictes mesures de seguretat i no s'hi va produir cap incident.\nEl passeig de Lluís Company és l’espai que ha escollit Ciutadans per a celebrar-hi l’acte de campanya electoral de la jornada. El reclam fa dies que circula per la xarxa i ha generat polèmica després que l’Ajuntament de Barcelona, arran d’una petició del PP i de C’s en un plenari, desestimés posar pantalles per qüestions de seguretat.\nL’organització hi ha instal·lat una gran pantalla gegant, just per sota de l’Arc de Triomf que s’ha omplert a les 21 h amb més d’un miler de persones per mirar el futbol. Albert Rivera, que ha suspès els actes que tenia previstos a l’Estat per venir a Barcelona, ha arribat acompanyat del candidat a Catalunya, Juan Carlos Girauta i la líder del partit al Parlament, Inés Arrimadas, així com també de la presidenta del grup municipal a l’Ajuntament, Carina Mejías. Rivera ha defensat l’acte i ha dit que l’espai públic ha de ser obert a tothom. Mejías ha dit que “la selecció espanyola està plena de jugadors del Barça, no s’entén perquè no es pot veure el partit a l’aire lliure i al mig de la ciutat.\nEufòria a l’Arc de Triomf a la mitja part del partit d’Espanya. #26J @CiutadansCs @btvnoticies pic.twitter.com/WDgcOqPLDM\n— Josep Bassas Mas (@josep_bassas) June 17, 2016\nEn aquesta campanya, tant el PP com C’s ja van incloure un altre enfrontament de La Roja dins dels actes de la jornada.\n— 26-J — Albert Rivera — campanya electoral — Carina Mejías — Ciutadans — eleccions generals — passeig de Lluís Companys — política espanyola\nDomènech aposta per un estat plurinacional i el reconeixement de les seleccions catalanes


Pere Romeu possible: Escena 3. París, 1893 | Josep Bargalló\nPosted on 20 Setembre 2016\nLa tercera és parisenca. Nocturna, plena d’ombres i noms.\nEscena 3. París, 1893\nFa fred aquest final de gener a París, i neva. Per això pensava que avui -un trist, fosc i gèlid dimecres- seria un dia tranquil a cal Salis. Comptava amb Toulouse-Lautrec, taciturn i mig embriac en un racó, com sempre que ve sol. I amb la Bernhardt i els altres de la troupe, que aquests dies assagen Les Rois, li han dit. I alguns pocs parroquians més, i para de comptar. Res del xivarri i l’atabalamenta dels caps de setmana. I ja li va bé: amb el francès justet que gasta, més s’estima anar a poc poc i amb bona lletra. I gràcies que Casas va aconseguir de col·locar-lo al Chat, a fer una mica de tot. Un Romeu Borràs -especialment un Borràs- fent de cambrer. Si ho veiés la negra Dolores….\nNo comptava que l’Utrillo li apareixeria tot esverat. El té assegut en una taula del racó del primer pis i cada cop que hi passa a tocar l’agafa pel davantal i el fa seure. Un daltabaix l’Utrillo. Es pensava que el piano de Debussy el calmaria. Ni que fos una mica, però no hi ha manera. Avui ha fugit de l’Auberge i se li ha instal·lat al Chat. Des que Satie li ha disputat la Suzanne hi ha una mena de relació matemàtica, que no falla mai: si Satie és a l’Auberge, l’Utrillo fa cap al Chat; si Satie toca al Chat, l’Utrillo no surt de l’Auberge. Un cercle viciós, aviciat. Perillós i cansat.\nQue li diu que si recorda aquell Marot, l’advocat, que un dia li va presentar i que és empresari de teatre, de cabaret, de varietés, de tot una mica. I ell li diu que no, que no el recorda -no pot recordar tota la gent que ha conegut en els pocs mesos que fa que és a París. A l’Utrillo també l’ha conegut aquí, fa ben poc, que s’està amb Casas a cal Rusiñol, que ara no hi és. Coneixia un cosí seu, del gimnàs, del Catalán, que n’era soci i va penjar uns quadres en l’exposició que hi van fer. Redéu, sembla com si fos fa una eternitat i no fa ni un any de tot això. Barcelona li queda lluny, i Torredembarra encara més, molt més. Son cosí Esteve li ha escrit un parell de vegades, i li ha anat explicant com van les coses: que han acabat les obres del Patronat i l’escola ha començat a funcionar, que el seu carrer Nou ara es diu Antoni Roig… Que es veu que s’ha mort a Barcelona, mig tirat a l’Hospital del Sagart Cor, aquell de la Torre que s’havia fet famós fent de torero… I la gran notícia, que ha sortit escollit Diputat provincial -per la candidatura del Sagasta, que el cosí, a més de senyor, li ha sortit conservador, de mena i de fets. No li ha dit que Rusiñol ha muntat la primera festa modernista, a Sitges, que això no ho deu ni saber, però Casas i Utrillo no parlen d’altra cosa.\nQue, li deixa anar quan l’encalça en una altra passada, l’empresari li ha proposat per què no muntaven una companyia i se n’anaven a fer ombres a Chicago que hi fan una Exposició Universal. Que sí, que ja ho saps, que el Casas hi envia uns quadres. I que estarà plena de gent i hi triomfaran les coses noves. Que els Estats Units són un país nou i s’hi pot triomfar en un no res. Que és una gran oportunitat i Marot hi posa els diners. I ells hi posaran el talent. I l’Utrillo s’embala, crida, gesticula i Lautrec aixeca un moment el cap, el reconeix i murmura: Suzanne. I l’Utrillo fa mala cara.\nI ell li pregunta: qui hi posarà el talent? Coi, nosaltres, noi, li respon l’Utrillo amb cara de dir aquest va perdut. No han tingut temps ni de fer-se massa ni de conèixe’s molt en aquests tres o quatre mesos. Romeu treballa al Chat de vespre nit, i l’Utrillo no para de fer coses, d’anar amunt i avall i de deseperar-se amb la història de Satie i la Suzanne, ara que havia reconegut le petit Maurice. Casas els lliga i els relliga, que és una de les seves virtuts, ho diu tothom. A banda de tenir prou quartos com per ni haver de treballar ni d’anar atrafegat.\nNosaltres, noi, nosaltres. El Somm, l’Steinlen, el Savagner i potser algun gavatxo més d’aquests que vénen per aquí. Ja els coneixes, no? I uns quants de catalans, l’Homdedéu i el xiquet aquell del Sampere. I tu. Jo? Però si no n’he fet mai d’això. N’aprendràs en un no res, que el Casas ja m’ha dit que tot ho aprens en un no res tu. I no pateixis, que jo en tinc el cul pelat de fer ombres aquests anys. Cap a Chicago, Pierre, que hi falta gent.\nI Romeu s’aixeca d’una revolada de la taula, que la troupe de la Bernhardt arriba de l’assaig. A fora fa fred i porten gana. De menjar i de beure. A totes hores.\n← Viure els castells amb normalitat\nEscoltant González, en un sopar →\n419.381 visites (des del 7-6-11)


Completem el programa amb música de Vicenç Bou, amb la seva sardana "Platges de LLoret", que tancarà la ballada que la Jovenívola de Sabadell oferirà aquest dissabte a la nit a Lloret de Mar.\nCompletem el programa amb la sardana "L'avi Vador" de Max Havart. La interpreta Henk Venendaal amb un instrument semblant al fiscorn, una mena de tuba amb la campana orientada cap endavant, al costat de la resta de components de La Principal d'Amsterdam.\nCompletem el programa amb una sardana de Joaquim Soms obligada de dues tenores. Es titula "Els dos tenors" i la sentirem interpretada per Ferran Miàs i Jordi Carreras amb la resta de components de La Principal de la Bisbal.\nCompletem el programa amb una altra de les sardanes que sonaran a l'aplec de Ripoll. És "Tenores i fiscorns a cala Jòncols" de Pere Fontàs que interpreta la cobla Cadaqués.\nCompletem el programa amb un clàssic de cobla, amb la sardana "Sota el mas ventós" de Jaume Bonaterra. La sentirem en una gravació històrica de la cobla Costa Brava.\nCompletem el programa d'aquesta setmana amb una sardana de lluïment de tible que la cobla Marinada ha programat a l'aplec d'Artés. Porta per nom "En Met refilaire" i la va compondre Emili Juanals. La sentirem interpretada per Roc Marcó amb la cobla Vila de La Jonquera.\nCompletarem el programa amb l'audició de la sardana que tancarà la ballada que la cobla Sant Jordi oferirà aquest dissabte a la nit a Lloret de Mar. És "Tossa bonica" de Francesc Mas Ros que interpreta la mateixa cobla Sant Jordi.\nCompletarem el programa d'aquesta setmana amb una sardana obligada de tenora de Josep Saderra. Porta per nom "Cap de núvol" i la interpreta Enric Ortí amb la Jovenívola de Sabadell.\nCompletem el programa d'aquesta sardana amb "Gota d'aigua", una de les sardanes que Pere Mercader i Andreu va signar amb el pseudònim de Joan Calders. La interpreta la cobla Principal de la Bisbal.\nMarxem sentint una sardana de dos fiscorns amb variacions de Josep Cassú que porta per nom "Parella de fet". La interpreten Josep Malonda i Joan Manel Margalef amb la resta de components de La Principal de la Bisbal.\nSentirem Pere Rabasseda i Marcel Sabaté interpretant, amb la cobla Principal de la Bisbal, la sardana per a dos flabiols amb variacions "La patinadora" de Pere Rigau "Barretó".\nAvui marxem sentint un enregistrament història de La Principal de la Bisbal. Amb Paco Capellas a la trompeta i Josep Puig "El Moreno" al fiscorn interpreten "Pic, repic i repicó" de Ricard Viladesau.\nTanquem el programa amb una sardana de lluïment de tible de Josep Blanch i Reynalt titulada Heroica. La va fer juntament amb el tiblaire Joan Badosa i la sentirem en la gravació que el 1998 en va fer Francesc Benítez amb la cobla Marinada.\nCompletarem el programa amb l'audició d'una sardana de fiscorn que la cobla Sant Jordi tocarà a l'aplec de Santa Perpètua de Mogoda. Porta per nom "Buffalo Bill" i la va compondre Josep Coll i Ligora. La sentirem tocada per Josep Riumalló amb La Principal de la Bisbal.\nCompletem el programa amb l'audició de la sardana "Capritxosa" de lluïment de tible que Ricard Viladesau va compondre a començaments dels vuitanta. La interpreta Joan Parés amb La Principal de la Bisbal.


LA FALLA ABORAIA INTERPRETÀ L'OBRA LA MEUA DONA ÉS EL LLANTERNER : Notícies Cullera Televisió : Televisió Online per internet TELEVISIÓ - 24 Hores Cullera - Falles : index\nVÍDEO: La falla Plaça Alboraia ha representat al concurs de teatre de Junta Local Fallera l’obra de l'argentí Hugo Daniel Marcos "La meua dona és el llanterner". Una divertida comèdia amb ingredients sobrenaturals.\nLa falla Plaça Alboraia ha representat al concurs de teatre de Junta Local Fallera l’obra de l'argentí Hugo Daniel Marcos "La meua dona és el llanterner" que conta la història d’un jove que ha perdut la seua dona fa un any a causa d'un accident de trànsit . Un dia descobreix una avaria al bany i sol · licita l'ajuda d'un llanterner, qui pateix una descàrrega elèctrica i mor. Ací comença la història sobrenatural en què es veurà embolicat el protagonista.\nErnesto Collado, Andrea Benito, Gostí Ferrer, Cristina Frígola, Sandra Diego, Estefanía Cáceres i Eva Martín són els fallers del grup de teatre de la Plaça Alboraia que donaran vida als personatges d’esta entretinguda obra.\nSense dubte una interessant adaptació d’esta comèdia argentina que aconseguí de totes totes el seu objectiu: captivar i introduir l'espectador en més d'una hora de diversió absoluta , amb la confusió com a principal ingredient.\nPublicat per Cullera TV el 2014-02-20 12:00:00


Cuinadiari: COULANT DE CHOCOLATA (també adaptada per a celíacs)\nAquets cap de setmana he tingut convidats i he fet els counalts, han estat tot un èxit!! Molt fàcils de fer i boníssims! Per cert, molt fàcils d'adaptar per celíacs: podem tots els ingredients, només cal canviar els 90grams de farina de blat per 80 grams de farina d'arròs sense gluten (mercadona).\n18 de desembre de 2011, a les 14:24\nM'alegre molt Montse!! i moltes gràcies pel suggeriment. L'afegiré a la recepta. Marta\n18 de desembre de 2011, a les 18:35\nAquest cap de setmana tinc convidats i aquest és un postre ideal! Moltes gràcies Marta per penjar receptes tan bones i tan fàcils!\n7 de març de 2012, a les 14:53\nÉs un postre ideal per quan tens convidats, és fàcil, ràpid, còmode (el pots fer al moment o tenir-lo congelat) i encara no conec a ningú que no li agrade! Ja em contaràs com et surt!\n7 de març de 2012, a les 23:36\nAvui hem fet els coulants i ens han sortit molt bons, i a més a més son molt molt fàcils de fer. L'únic que a la cuina no es pot treballar amb presses...el forn no havia arribat a 180º quan els he ficat i per tan el temps ha sigut una mica a ull...o sigui uns 3 minutets més del que havia dit la Marta! Però la propera vegada m'esperaré a que el forn arribi a la temperatura necessària. Hem fet la meitat de la recepta (3 ous), ens han sortit 9, dels quals hem cuit 6 i n'hem congelat 3 petitonets!\nGràcies per compartir amb nosaltres una cosa que em pensava que nomes es menjava en restaurants ja que a casa devia de ser impossible de fer:-)\n22 d’abril de 2012, a les 18:56\nEs que les presses no són bones!! encara que pel que dieu us han sortit bé...m'he perdut amb les quantitats que heu fet perquè si amb la meitat han sortit 9, devien ser més menuts per tant, necessiten meny temps...bé la propera vegada que els feu, amb paciència!! veureu que són molt socorreguts sobre tot quan vas malament de temps. merci pel comentari!\n22 d’abril de 2012, a les 19:30\nAvui he fet les postres, le acompanyat amb gelat de vainilla amb nous de macadamia hi ha sigut tot un exit!\n4 de maig de 2013, a les 16:15\nM'alegre molt Cristina! Moltes gràcies pel teu comentari! Marta\n4 de maig de 2013, a les 16:41


Updated 1/12/10 Full 109 pages PDF ... by Amir Ben Dov 7757 views\n1. Atlesdels ocells de Catalunya a l’hivern 2006-2009 Catalan Winter Bird Atlas 2006-2009\n2. Interpretació dels continguts del capítol Espècies residents o hivernants Nom català i nom científic. Noms se- Requeriments ecològics. Requeriments ecològics a partir de les dades dels gràfics de guint la Llista Patró del Comitè Avifau- preferències d’hàbitat i altitud, així com d’altres dades publicades o inèdites. nístic de Catalunya (Clavell et al. 2011). Il·lustració. Espècie en plomatge hivernal. Distribució i procedència. Descripció de: a) la distribució de l’espècie durant els hiverns 2006/07-2008/09 (període 15 de novembre-15 de febrer) i de b) la procedència dels individus presents a l’hi- vern a partir de dades de recuperacions d’ocells anellats. Es descriuen i comenten principalment els diferents mapes que es mostren en aquesta pàgina. Mapa de distribució UTM 10x10 km. Aquests mapes mostren les dades de presència de l’espècie en cada quadrat UTM 10x10 km de Catalunya, incloent els quadrats de la plataforma continen- tal catalana en el cas d’ocells pelàgics. Les dades del mostratge extensiu (esforç comparable entre quadrats) es mostren de forma separada de les de la resta de mostratges, i s’inclouen també en color taronja les presències de l’Atles de nidifi- cants (Estrada et al. 2004). Mapa de recuperacions. Aquests mapes mostren la procedència dels ocells ane- llats o recapturats a l’hivern a Catalunya, a una distància mínima de 15 km entre el punt d’anellament i el de recuperació. S’utilitzen diferents colors i símbols per indicar en quin moment del cicle anu- al es van capturar els ocells en els llocs Mapa/es d’abundància. Tots aquests mapes mostren un gradient d’abundància més o menys quantitatiu d’origen (període reproductor, hivernal o segons el cas. Els mapes de probabilitat d’aparició ofereixen una estima de la probabilitat relativa de presèn- la resta). cia a partir d’un índex d’idoneïtat de l’hàbitat. En els mapes d’abundància relativa aquestes estimes estan millorades en funció de models desenvolupats amb dades d’abundància. En el cas dels ocells aquàtics es mostren mapes provinents dels censos d’ocells aquàtics hivernals, mentre que en els ocells marins es mostra, segons el cas, un mapa d’abundància costaner o pelàgic. El nombre de mapes d’abundància depèn, a més, de si hi ha hagut diferències destacables en la distribució de l’espècie entre els tres hiverns estudiats.114 Atles dels ocells de Catalunya a l’hivern 2006-2009\n3. Preferències d’hàbitat i d’altitud. Les preferències d’hàbitat i d’altitud es tracten mitjançant estimes dedensitat o freqüències d’aparició, i constitueixen una primera aproximació a l’estudi dels requeriments eco-lògics dels ocells a l’hivern. Els hàbitats estan agrupats en 15 categories bàsiques i 8 tipus de mosaics entrehàbitats. Hi ha dos tipus de gràfics, els que mostren la densitat absoluta en ind/km2 obtingudes amb elsoftware Distance (barres verdes) i els que mostren un índex de selecció basat en la presència relativa d’espè-cie en relació a la superfície disponible per cada hàbitat/rang altitudinal (barres blaves). Tendència/es. Tendències temporals obtingudes a partir dels censos d’ocells aquàtics hivernants, SOCC o censos d’ocells pelàgics. En tots els casos s’utilit- za l’any d’inici del seguiment com a any de referència poblacional i a aquest se li assigna el valor 1. Les dades són analitza- des amb TRIM, es mostren els intervals de confiança del 95% de l’índex anual, la classificació de tendències adoptada per l’EBCC (www.ebcc.info) i el percentatge de canvi mitjà anual. English summary. Resum en anglès. S’hi inclou la informació sobre la seva distri- bució i procedència, els principals reque- riments ecològics, l’estima poblacional, les tendències i la problemàtica i amena- ces més rellevants. Noms anglesos segons els noms vernacles adoptats pel British Ornithological Union (www.bou.org.uk). Autor/s del textTendència, problemàtica i amenaces. Es discuteixen les Estimació poblacional. L’estimació de la població hivernant es va obtenir a partir de: 1) censostendències temporals de les poblacions hivernals a partir de absoluts (com ara les provinents dels censos d’ocells aquàtics hivernants), 2) mostratges pobla-la informació que es mostra al gràfic corresponent i d’al- cionals (d’ocells comuns o marins) i aplicació de diferents tècniques d’inferència estadística itres dades rellevants. També es descriuen les amenaces que 3) estimacions intuïtives realitzades al camp pels col·laboradors en cadascun dels quadrats UTMpoden perjudicar la seva població i, quan és oportú, els 10x10 km i processades mitjançant mitjanes geomètriques. Aquestes estimacions són discutides ipossibles problemes que l’espècie pot comportar en altres contextualitzades en relació a les de l’Atles d’ocells nidificants de Catalunya 1999-2002, altres dadescomponents dels ecosistemes o activitats econòmiques. del període hivernal o estimacions poblacionals d’altres països o del conjunt d’Europa. Interpretació dels continguts del capítol Espècies residents o hivernants 115\n4. Espècies residentso hivernantsResident or winteringspecies\n5. Ànec blanc Fangar i els Alfacs i les llacunes de l’Encanyissada i la Tancada. És interessant Tadorna tadorna fer notar que, malgrat que al delta està més estesa a l’hivern que a la primave- ra, les seves principals zones de nidificació (vegeu Estrada et al. 2004) corres- ponen també a les que mantenen poblacions hivernants més destacades. Les poblacions d’ànec blanc del centre i nord d’Europa són bàsicament migradores i hivernen a les costes mediterrànies i atlàntiques (Scott & Rose 1996). D’altra banda, els exemplars adults d’aquesta espècie realitzen una migració de muda molt destacada i bona part de les poblacions del nord- oest d’Europa i l’oest de la conca mediterrània es concentren per mudar a la desembocadura del riu Elba (mar del Nord); els ànecs blancs arriben a aquesta zona el juliol/agost, tenen el seu màxim durant el setembre/octubre, quan poden reunir-se fins a 200.000-230.000 exemplars, i després es despla- cen progressivament cap a les seves zones d’hivernada (Tamisier & Dehorter 1999, Wernham et al. 2002, Blew & Südbeck 2005). Les poblacions cata- lanes mostren una relació directa amb altres zones humides de la Mediterrà- nia occidental, tal com indiquen les tres recuperacions hivernals d’exemplars anellats durant el període reproductor, concretament dues a la Camarga i una a Campos (Mallorca). Fora del període estrictament hivernal, hi ha una Distribució i procedència recuperació d’origen belga (www.sioc.cat) que prova l’arribada a casa nostra A l’hivern l’ànec blanc mostra una distribució força més estesa que la del d’exemplars procedents de les costes atlàntiques. període reproductor. Es concentra al delta de l’Ebre, però també se l’ha trobat als Aiguamolls de l’Empordà, el Baix Ter, les desembocadures de la Tordera i Requeriments ecològics del Besòs, el delta del Llobregat o els Muntanyans de Torredembarra. En oca- L’ànec blanc s’alimenta principalment d’algues i petits invertebrats i té uns sions se l’ha detectat al mar, com ara en una piscifactoria del Masnou. Terra requeriments ecològics bastant diferents als de la resta d’ànecs hivernants endins és força escàs, però s’ha observat als estanys de Sils i d’Ivars i Vila-sana, (Tamisier & Dehorter 1999). Es troba bàsicament en aiguamolls litorals o al riu Segre a l’alçada de Lleida. En hiverns anteriors també s’havien produït salabrosos o salins biològicament força productius, tant sobre sòls sorrencs citacions a l’estany de Banyoles, l’embassament d’Utxesa o el riu Ter al seu pas com llimosos, sempre que aigües poc profundes alternin amb zones sense per Osona (anuaris ICO). aigua (Cramp & Simmons 1977). A Catalunya durant l’hivern s’ha observat L’espècie només és realment comuna al delta de l’Ebre, on abunda sobre- en tota mena d’ambients d’aiguamoll, però abunda sobretot als aiguamolls tot a la punta de la Banya i a l’illa de Buda i, en menor mesura, a les badies del salabrosos del litoral; en el cas concret del delta de l’Ebre mostra una marcada Mapa de distribució UTM 10x10 km Mapa d’abundància Atles de nidificants 1999-2002 Tots els mostratges: 8 Atles d’hivern 2006-2009 Mostratge extensiu: 15 Mostratges complementaris: 15 Mapa de recuperacions 0-1 1-5 5-10 Període reproductor: 3 ind. 10-100 Període hivernal: 0 ind. 100-1.000 Altres períodes: 0 ind. Ind/km2 1.000-5.000126 Atles dels ocells de Catalunya a l’hivern 2006-2009\n6. preferència pels escalfadors de les salines, és comú a les llacunes litorals o les Tendència Mitjana ± IC 95%badies marines i rar als arrossars.Estimació poblacional 10 Hivern: Augment fort (8% anual)Entre el 2007 i el 2009, la mitjana d’ocells presents durant el mes de gener a 9Catalunya ha estat de 1.579 individus (rang: 952-2.242), amb un recompte 8 Índex poblacional 7rècord de 2.142 exemplars el gener de 2009 al delta de l’Ebre. Entre el 93% i 6el 96% de tots els exemplars comptabilitzats s’ha localitzat al delta de l’Ebre, 5la localitat més important per a la hivernada de l’espècie a la costa mediter- 4rània ibèrica (Martí & del Moral 2003b). Els màxims hivernals són força 3 2variables segons els anys, tot i que tant al delta de l’Ebre com a la Camarga els 1efectius augmenten de forma clara a partir de novembre/desembre i es man- 0tenen alts fins tan tard com el març (Ferrer 1982, Tamisier & Dehorter 1999 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009i dades pròpies). A les Marismas del Guadalquivir, per contra, es dóna un picd’efectius ben marcat durant el gener/febrer (Rendon et al. 2008). Aquesta espècie és sensible als hiverns freds i s’ha demostrat que ànecs (range: 952-2,242) using waterbird censuses. Wintering numbers vary dependingblancs que hivernen a les costes atlàntiques del centre d’Europa es desplacen on the year and numbers significantly increased in the period 1985-2009 (8%cap a les illes Britàniques i la Mediterrània occidental durant les onades de annual increase). A similar trend has also occurred in La Camargue.fred (Meltofte et al. 1994). Per contra, les variacions interanuals al delta del’Ebre tenen poca relació amb les variables climàtiques locals, i només s’ha Albert MARTÍNEZ-VILALTA i Sergi HERRANDOdetectat una relació positiva entre els efectius de gener i les temperatures delmes d’octubre anterior (Duran 2000).Tendència, problemàtica i amenacesLa població que hiverna a la conca mediterrània i al mar Negre ha estat es-timada en 75.000 individus, amb una tendència lleugerament positiva a laMediterrània occidental i negativa a la resta (Delany et al. 2008). Malgratles importants fluctuacions interanuals observades, la població hivernant aCatalunya ha mostrat un augment fort entre 1985 i 2009. Una tendènciapositiva similar s’observa analitzant la sèrie total de censos des de 1972, del totcomparable a la registrada a la Camarga francesa; per contra, en altres zonesimportants per a la seva hivernada a Espanya aquesta tendència no es repro-dueix (Tamisier & Dehorter 1999, Martí & del Moral 2003b). En l’actualitates classifica com a espècie de Preocupació menor (LC) (BirdLife International2009). Els efectius al delta de l’Ebre superen regularment l’1% del total de lapoblació considerada i, per tant, aquesta localitat es considera d’importànciainternacional per a la hivernada d’aquesta espècie (Delany & Scott 2006). La pràctica totalitat de la població hivernant d’ànec blanc es troba dins delParc Natural del Delta de l’Ebre. Amb tot, l’ànec blanc ocupa un hàbitat moltespecialitzat i resulta molt sensible a la degradació de les seves àrees principalsd’hivernada. Una pressió antròpica creixent, una gestió hídrica inadequada opràctiques agrícoles o industrials que comportin una degradació de les àreesd’alimentació podrien ser-li perjudicials. Tot i que en ser un ànec poc o gensgranívor és poc afectat pel plumbisme (Mateo 2009), la caça furtiva pot seruna amenaça. Malgrat que Maclean et al. (2007) consideren que aquesta espè-cie mostra una vulnerabilitat general baixa al canvi climàtic, cal tenir presentque la regressió areal del delta de l’Ebre pot ser especialment negativa, ja queles seves principals localitats són molt sensibles a la introgressió marina queprevisiblement augmentarà com a conseqüència de la disminució dels sedi-ments que aporta el riu i de l’increment del nivell del mar pel canvi climàtic.English summaryThe Shelduck is located in winter in many coastal wetlands, but only occasion-ally inland; more than 90% of the whole Catalan winter population is found inthe Ebro delta. The few ringing recoveries that have been made show that win-tering Shelducks come from western Mediterranean localities such as La Cama-rgue and Campos (Mallorca), but also that there are links with north-westernEuropean populations. Their main winter habitats are shallow coastal marshes,saltpans and coastal lagoons, which ensures that La Punta de la Banya andL’Illa de Buda are home to most of the Shelducks in the Ebro delta in winter.The January mean of the Catalan population was estimated at 1,579 individuals Ànec blanc Tadorna tadorna 127\n7. Àguila cuabarrada Mañosa 2001). A Catalunya, la població territorial es localitza principalment Aquila fasciata a les serralades litorals i prelitorals de les comarques de Tarragona i Barcelona, incloent també un petit nucli reproductor a l’Empordà, i un altre a les serres exteriors del Prepirineu lleidatà. La distribució hivernal de l’espècie coinci- deix en gran part amb la distribució durant l’època reproductora, ja que les parelles mostren una elevada tenacitat per l’ocupació del seu territori al llarg de tot l’any. Tot i això, fora de l’època reproductora les àguiles cuabarrades territorials solen incrementar l’extensió dels seus territoris, fet probablement relacionat amb els canvis estacionals en la distribució de les seves preses o en la seva abundància (Bosch et al. 2010), amb algunes parelles que poden desplaçar-se a més de 50 km (ICRA inèdit). Aquest fenomen permet explicar l’observació d’adults a les planes lleidatana i empordanesa durant l’hivern. De totes formes, el gruix de les observacions d’individus fora de les àrees de cria correspon a exemplars dispersants no territorials, majoritàriament no adults, alguns dels quals poden ser de fora de Catalunya (Hernández-Matías et al. 2010), els quals s’assenten temporalment en àrees riques en preses dels secans de les planes de Lleida i de l’Empordà (Mañosa et al. 1998, Real & Mañosa 2001). Les diferències entre la distribució hivernal i la reproductora corres- pon majoritàriament a aquestes àrees de dispersió juvenil. Distribució i procedència Requeriments ecològics L’àguila cuabarrada presenta una distribució discontínua que abasta àmplies L’àguila cuabarrada durant l’hivern és especialment freqüent en àrees situades àrees des de la Indoxina fins a la Mediterrània, a les riberes de la qual els seus entre el nivell del mar i els 600 m d’altitud, no és rara fins als 900 m i és principals efectius es troben a la península Ibèrica i al Magreb (del Hoyo absent per sobre dels 1.200 m. La població territorial habita principalment et al. 1994). Es distingeixen dues fraccions poblacionals que difereixen en a les serres litorals i prelitorals on l’hàbitat dominant són les brolles i les gar- la selecció i ús de l’espai: l’una reproductora, que bàsicament es troba tot rigues mediterrànies, essent aquests juntament amb els ambients de mosaic l’any lligada al mateix territori, i l’altra, no reproductora, majoritàriament agroforestal i d’agromatollar els hàbitats més utilitzats dins de cada territori. no adulta, d’hàbits nòmades, que s’assenta temporalment en àrees separades Tot i això, durant l’hivern també són seleccionats ambients agrícoles de secà espacialment i amb característiques ambientals diferents de les ocupades per i pinedes mediterrànies. De fet, la població no territorial utilitza preferent- la població territorial (Parellada et al. 1995, Mañosa et al. 1998, Real & ment ambients agrícoles de secà, especialment allà on alternen amb zones Mapa de distribució UTM 10x10 km Mapa d’abundància Atles de nidificants 1999-2002 Tots els mostratges: 98 Atles d’hivern 2006-2009 Mostratge extensiu: 43 Mostratges complementaris: 41 Mapa de recuperacions 0,0-0,1 0,1-0,2 0,2-0,3 0,3-0,4 0,4-0,5 0,5-0,6 0,6-0,7 Període reproductor: 3 ind. 0,7-0,8 Període hivernal: 0 ind. 0,8-0,9 Altres períodes: 0 ind. Probabilitat d’aparició 0,9-1224 Atles dels ocells de Catalunya a l’hivern 2006-2009\n8. de matollar (Mañosa et al. 1998) i secundàriament zones humides (Real & Preferències d’hàbitat Mitjana ± IC 95%Mañosa 2001). L’ús dels conreus de regadiu és molt escàs. Prats i matollars alpinsEstimació poblacional Mosaic d’alta muntanya Boscos subalpinsLa població hivernal ha estat estimada pels col·laboradors de l’Atles en 161- Matollars i prats de muntanya mitjana196 exemplars, dada que coincideix amb els 66 territoris que es van estimar Mosaic de bosc i matoll de muntanya mitjanaal període reproductor (Estrada et al. 2004), als quals s’hauria de sumar la Pinedes de muntanya mitjanapoblació flotant d’individus no territorials, que a les principals zones d’assen- Boscos caducifolistament va ser estimada en 35 individus per Mañosa et al. (1998). No obstant Mosaic agroforestal de muntanya mitjanaaixò, és conegut que els efectius no territorials varien en nombre intraanu- Garrigues i brolles mediterràniesalment i interanualment. Al llarg de l’any, la població no territorial sem- Mosaic de bosc i matoll mediterranibla tenir uns màxims el setembre i l’octubre, i uns mínims a finals d’hivern Alzinars i suredes(Mañosa et al. 1998), fet que podria estar relacionat bé amb la incidència de Pinedes mediterràniesla mortalitat a partir de la dispersió dels exemplars joves poc experimentats, Mosaic agroforestal mediterranibé amb la migració vers altres àrees fora de Catalunya. Mosaic agromatollar mediterraniTendència, problemàtica i amenaces Mosaic d’ambients agrícoles Camps d’oliveresDesprés d’una davallada d’entorn el 28% de la població territorial durant els Fruiters de secà i vinyaanys 80 i 90 del segle passat, a partir de l’any 2000 aquesta s’ha mantingut Conreus de secàestable (Madroño et al. 2004, del Moral 2006). Aquesta estabilitat no indica Conreus de regadiupas que la població catalana gaudeixi d’un bon estat de conservació, ja que Mosaics amb rius, estanys i embassamentsno és autosuficient i aparentment es nodreix d’individus procedents d’altres Zones humidesnuclis ibèrics (Hernández-Matías & Real 2009). El principal problema de Zones periurbanesconservació és l’elevada mortalitat dels individus territorials, que actualment Zones urbanesés a l’entorn del 14% (dades pròpies), mentre que no hauria de ser superioral 5% per garantir l’autosostenibilitat de la població (Real & Mañosa 1997). 0 1 2 3 4 5 6 Índex de seleccióLes principals causes de mortalitat són l’electrocució i col·lisió amb estruc-tures elèctriques, persecució, ofegaments, accidents amb tanques i filats, iintoxicacions (Real et al. 2001). L’increment de mortalitat pot estar indirecta- Preferències d’altitud m Mitjana ± IC 95%ment relacionat amb la baixa abundància de preses als territoris, especialment 2.100-2.700a l’hivern, fet que obliga les àguiles cuabarrades a explotar àrees allunyades 1.800-2.100molt humanitzades, on el risc de mortalitat és elevat. Altres amenaces són 1.500-1.800la pèrdua d’hàbitat per instal·lació d’infraestructures (centrals eòliques, àre- 1.200-1.500es urbanitzades o explotacions d’àrids), així com les molèsties a les àrees de 900-1.200nidificació (activitats de lleure), les quals augmenten el risc de fracàs repro- 600-900ductor. Pel que fa als individus no territorials, durant els anys 90 del segle xx 300-600es constatà una disminució del seu nombre així com també de la superfície 0-300ocupada a les àrees d’assentament temporal causada probablement per unadisminució de l’abundància de preses clau, com el conill de bosc i la perdiu 0 0,5 1 1,5 2 Índex de seleccióroja, principalment motivades per epizoòties, pèrdua d’hàbitat i gestió cine-gètica inadequada. De fet, les taxes de retorn d’individus marcats com a pollsen aquella època són tan sols d’aproximadament un 10% (Hernández-Matías tion has been estimated at 161-196 birds, a figure that matches the 66 knownet al. 2010). Aquesta reducció a les àrees d’assentament temporal encara es territorial pairs plus a floating fraction, but which may vary from year to yearmanté actualment (DAAM inèdit). No existeix, però, informació fina sobre and/or within a year. Although its population now seems stable after the severeles taxes de supervivència preadulta i sobre com ha variat en el temps, malgrat decline experienced up to 2000, the situation of Bonelli’s Eagle in Catalonia issí que es coneix que la mortalitat en aquesta etapa és elevada, especialment still of some concern and numbers are maintained by the recruitment of birdsprovocada per electrocució i persecució directa. Altres amenaces importants from other areas of the Iberian Peninsula. The main causes of mortality area les zones d’assentament temporal són la pèrdua d’hàbitats favorables com el electrocution, collision with power lines and direct persecution, to which we canmatollar i la intensificació dels conreus herbacis de secà (amb pèrdua de mar- add a fall in prey availability, habitat loss and inappropriate game management.ges i homogeneïtzació del paisatge), amenaces que podrien augmentar ambla transformació en regadiu de grans extensions de conreus de secà (Segarra- Joan REAL, Antoni HERNÁNDEZ-MATÍAS, Albert TINTÓ,Garrigues). Antoni BENEYTO, Antoni BORAU i Xavier PARELLADAEnglish summaryThere are two different population fractions of Bonelli’s Eagle in Catalonia.The breeding population is essentially resident and is found in the coastal andpre-coastal mountains of Barcelona and Tarragona and, to a lesser extent, inL’Empordà and the pre-Pyrenees close to the Lleida plains; the second group isnomadic and basically consists of non-adult birds, both locally established or dis-persers, that mainly frequent areas of dry herbaceous crops and wetlands in theLleida and L’Empordà plains. Using field estimates, the Catalan winter popula- Àguila cuabarrada Aquila fasciata 225\n9. Becada Mapa de distribució UTM 10x10 km Scolopax rusticola Atles de nidificants 1999-2002 Tots els mostratges: 36 Atles d’hivern 2006-2009 Mostratge extensiu: 50 Mostratges complementaris: 80 Mapa de recuperacions Distribució i procedència La becada a l’hivern es troba de manera habitual a Catalunya, sent més comu- na a la Catalunya oriental, la Cerdanya i a les serres prelitorals i costaneres. En menor mesura es localitza seguint els cursos de la Noguera Pallaresa, No- guera Ribagorçana i Segre, tant als Pirineus i Prepirineus com a la plana de Lleida. En general i al llarg del període d’estudi, però, ha estat molt escassa o Període reproductor: 2 ind. Període hivernal: 2 ind. absent a la major part de la plana de Lleida, Terra Alta, Montsià, gran part del Altres períodes: 20 ind. Pirineu lleidatà i les zones més altes del Pirineu oriental. En el mapa d’abun- dància, el pes que té la ciutat de Barcelona sembla ser un biaix relacionat amb la facilitat de detectar l’espècie en zones sense vegetació. La distribució de les A partir de les dades de recuperacions de becades anellades a Catalunya, captures de becada ens ofereix un mapa diferent perquè la tradició de la caça sembla que la població hivernant prové bàsicament del nord-est d’Europa, d’aquesta espècie se centra a les comarques de la Catalunya humida. Tot i que tot i que el marc geogràfic podria arribar a Sibèria si el viatge d’una becada la seva freqüència d’aparició sembla que ha estat regular durant els tres hi- amb radio-emissor que ha viatjat més de 6.000 km des de Cantàbria fins al verns (present entre 80 i 87 quadrats UTM 10x10 km cada any), sol compor- centre de Sibèria (www.rtvs.ccbp.org), no és excepcional. A més, la captura tar-se de forma irruptiva segons la intensitat dels temporals de neu al centre i d’un poll anellat a Holanda mostra que també arriben ocells provinents del oest d’Europa, ja que evita les àrees de neus persistents (Cramp & Simmons nord-oest d’Europa. A finals de novembre i durant el desembre i gener es 1983). Com a nidificant, la becada presenta una distribució molt diferent a produeix la major afluència de becades a Catalunya (www.sioc.cat). És inte- Catalunya, essent exclusiva del Pirineu occidental i Prepirineu central. ressant remarcar que les zones d’hivernada poden mantenir-se estables al llarg El 90% de la població reproductora a Europa es troba a Rússia i Fen- dels anys, tal i com mostren les dades d’un individu radio-marcat l’any 2006 noscàndia. Aquesta població passa majoritàriament els hiverns a l’oest i sud a Navarra (vegeu www.rtvs.ccbp.org), encara que la recaptura d’ocells que d’Europa, particularment a França, la península Ibèrica, les illes Britàniques i han hivernat a Catalunya en regions com València o el sud de França sugge- Itàlia (Cramp & Simmons 1983). reix que els canvis en la localitat d’hivernada també es produeixen. Mapa d’abundància Mapa de captures cinegètiques 0,0-0,1 0,1-0,2 0,2-0,3 0,3-0,4 0,4-0,5 0,5-0,6 0,6-0,7 0,0-0,1 0,7-0,8 0,1-1 0,8-0,9 0,1-3 Probabilitat d’aparició 0,9-1 Ind caçats/km2 0,3-20274 Atles dels ocells de Catalunya a l’hivern 2006-2009\n10. Requeriments ecològics Preferències d’hàbitat Mitjana ± IC 95%A Catalunya a l’hivern la becada utilitza preferentment els alzinars, les sure- Prats i matollars alpinsdes i els ambients de ribera, mentre que de forma secundària selecciona les Mosaic d’alta muntanyapinedes mediterrànies, el mosaic de bosc i matoll mediterrani i els boscos ca- Boscos subalpinsducifolis. Cal remarcar, però, la seva presència en mosaics mediterranis amb Matollars i prats de muntanya mitjanaambients oberts, on pot cercar menjar. Els hàbitats subalpins i els conreus de Mosaic de bosc i matoll de muntanya mitjanaregadiu són els menys seleccionats. Mentre que durant la reproducció ocupa Pinedes de muntanya mitjanaboscos humits de muntanya mitjana alimentant-se d’invertebrats i larves de Boscos caducifolisdiferents insectes, durant la hivernada ho pot fer de fulles i branquillons en Mosaic agroforestal de muntanya mitjanadescomposició (Cramp & Simmons 1983). Durant els tres hiverns d’estudi Garrigues i brolles mediterràniesla becada s’ha trobat des del nivell del mar fins als 1.800 m d’altitud. Es fa Mosaic de bosc i matoll mediterranievident un important descens d’altitud respecte a l’època de reproducció, Alzinars i suredesquan majoritàriament ocupa el rang situat entre 1.400 i 1.800 m. Pinedes mediterràniesEstimació poblacional Mosaic agroforestal mediterrani Mosaic agromatollar mediterraniNo ha estat possible obtenir cap estima mínimament fiable de becades hiver- Mosaic d’ambients agrícolesnants a Catalunya. Les becades censades per ornitòlegs de forma estandar- Camps d’oliveresditzada són escassíssimes, i d’un total de 1.150 km SOCC mostrejats cada Fruiters de secà i vinyahivern, es van trobar només 2 individus el 2006/07, 6 el 2007/08 i 2 el Conreus de secà2008/09. Aquestes xifres contrasten amb el total de becades abatudes per Conreus de regadiucaçadors durant les temporades de caça 2006/07, 2007/08 i 2008/09 segons Mosaics amb rius, estanys i embassamentsles estadístiques del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimen- Zones humidestació i Medi Natural, que ha estat de 11.082, 10.607 i 9.522, respectivament. Zones periurbanesSegons una submostra de 687 individus obtinguda pel Club de Caçadors Zones urbanesde Becada, el 90% dels individus són caçats durant el període Atles (15 denovembre-15 de febrer). Si tenim present que aquestes becades són abatu- 0 0,5 1 1,5 2 2,5 3 3,5 4 Índex de selecciódes majoritàriament en una part de la seva distribució, les xifres disponiblessuggereixen que la població de becada que trobem a Catalunya en el períodehivernal definit en l’Atles ha de ser força superior, però caldran estudis especí- Preferències d’altitud m Mitjana ± IC 95%fics per esbrinar-ho. D’altra banda, les dades del Club de Caçadors de Becada 2.100-2.700mostren que, estrictament en el període de mostreig de l’Atles, s’han caçat un 1.800-2.10036% de mascles i un 64% de femelles, i que els juvenils eren un 38% i els 1.500-1.800adults un 62%. 1.200-1.500Tendència, problemàtica i amenaces 900-1.200 600-900La dificultat de detecció de l’espècie fa que en general hi hagi poques dades 300-600quantitatives per avaluar les tendències de població d’una manera acurada. A 0-300Catalunya les úniques dades disponibles per inferir informació sobre tendèn-cies són les de les estadístiques de caça, que en el període 2003/04-2008/09 0 0,5 1 1,5 2 Índex de seleccióno mostren variacions importants. La població europea sembla majoritàri-ament estable en el període 1970-2000, per bé que la important poblaciórussa sembla que disminueix (BirdLife International 2004). ranges, Pyrenean valleys and along the rivers crossing the Lleida plains. Despite En relació a les seves principals amenaces, s’han citat problemes a les àrees the fact that this species is irruptive and appears in greater or lesser numberde reproducció de l’Europa oriental que es podrien explicar a partir del tan- depending on the intensity of the snowfall in the central and western Europe,cament dels boscos de coníferes i la pèrdua de pastures on s’alimenta l’espècie no significant differences were found in its distribution and abundance in the(Hagemeijer & Blair 1997). Segons els models climàtics, es preveu que a three winters of the study period. Its chosen habitats include riparian and Medi-finals de segle l’àrea de reproducció de la becada es redueixi considerablement terranean sclerophyllous forests and secondarily, Mediterranean pinewoods, de-a Europa (Huntley et al. 2007), fet que probablement també es traduiria en ciduous forests and open forest habitat mosaics. The difficulty in detecting thisun canvi de les àrees d’hivernada. species means that there is very little standardised data available and it was not La becada és una espècie cinegètica i aquesta pressió es produeix bàsi- possible to evaluate accurately its winter population. The only available datacament sobre la població hivernant. A França, on es calcula que es cacen for inferred population changes comes from hunters (11,082, 10,607 and 9,522anualment 1.200.000 becades i que la pressió de caça s’ha incrementat en birds shot in 2006/07, 2007/08 and 2008/09, respectively), and in the periodels darrers anys, la seva població hivernal sembla estable en el període 1994- 2003/04-2008/09 there were no significant variations in numbers.2003 (Ferrand et al. 2008). Al Regne Unit, un estudi recent fet a partir deles estadístiques de caça mostra que en el conjunt del darrer segle no hi ha Anna DALMAU, Pere CLOTA i Josep Maria LÓPEZhagut una tendència clara en el nombre de becades abatudes (Aebischer &Baines 2008).English summaryThe Woodcock can be found in winter in many areas of Catalonia, although itis most abundant in eastern Catalonia, the coastal and pre-coastal mountain Becada Scolopax rusticola 275\n11. Mapa de distribució UTM 10x10 km Gavià fosc Larus fuscus Atles de nidificants 1999-2002 Tots els mostratges: 10 Atles d’hivern 2006-2009 Mostratge extensiu: 34 Mostratges complementaris: 51 Mapa de recuperacions Distribució i procedència La distribució del gavià fosc durant l’hivern ha estat eminentment costane- ra. S’ha detectat a la pràctica totalitat dels quadrats UTM 10x10 del litoral català, incloent la plataforma continental, i només de manera puntual terra endins. Aquestes darreres observacions demostren que l’espècie pot hivernar a l’interior en baix nombre, tot i que és possible que sovint passi desaperce- buda entre els abundants gavians argentats. El mapa d’abundància relativa del litoral mostra una major densitat a la meitat sud del país, amb un nucli central molt marcat al voltant del cap de Salou i la ciutat de Tarragona. Cap Període reproductor: 10 ind. Període hivernal: 0 ind. al sud disminueix gradualment però sempre hi és present, mentre que cap al Altres períodes: 0 ind. nord arriba fins al Maresme, on desapareix per reaparèixer a l’extrem septen- trional del país. Aquest patró és conseqüent amb el del mapa d’abundància a mar obert, on es veu que l’espècie es troba de manera prioritària entre el l’oest d’Anglaterra. No obstant això, les lectures d’anelles de colors mostren delta del Llobregat i el Camp de Tarragona, així com davant el cap de Torto- que l’àrea d’origen és major i incorpora la costa atlàntica de França, Bèlgica, sa. Malgrat no s’han mostrat de manera gràfica als mapes, els censos d’ocells el nord-oest d’Alemanya, el nord de Noruega, el sud-oest d’Anglaterra i aquàtics hivernants mostren algunes variacions interanuals, fruit de la redis- el delta de l’Ebre. Tot i així, si tenim en compte les diferències en l’esforç tribució dels exemplars entre les principals localitats: delta de l’Ebre, Costa d’anellament a les diferents zones de cria, sembla que la major part dels Daurada i port de Tarragona. Durant el període reproductor, el gavià fosc es ocells recapturats a Catalunya provenen dels Països Baixos, ja que a dife- va detectar al delta de l’Ebre, que és l’única localitat de cria del Mediterrani, rència del que s’ha detectat a l’interior peninsular (Galván et al. 2003), el i als ports de Tarragona i Cambrils (Estrada et al. 2004), on té una major nombre de recaptures d’ocells procedents de les illes Britàniques, on l’esforç població hivernant. d’anellament és elevat, és baix. En resum, a Catalunya hivernen una part El mapa de recuperacions indica que els gavians foscos que s’observen a de les poblacions reproductores ubicades des del nord de Noruega fins a Catalunya a l’hivern nidifiquen a les costes del mar del Nord, del Bàltic i de Gran Bretanya, tot i que segurament la darrera no aporti massa efectius Mapes d’abundància 0,0-0,1 0,0-0,1 0,1-0,2 0,1-0,2 0,2-0,3 0,2-0,3 0,3-0,4 0,3-0,4 0-1 0,4-0,5 0,4-0,5 1-5 0,5-0,6 0,5-0,6 5-10 0,6-0,7 0,6-0,7 10-100 0,7-0,8 0,7-0,8 100-1.000 0,8-0,9 0,8-0,9 Ind/km2 1.000-5.000 Abundància relativa 0,9-1 Abundància relativa 0,9-1312 Atles dels ocells de Catalunya a l’hivern 2006-2009\n12. hivernants. Cal destacar que s’han documentat també dues recuperacions Tendència Mitjana ± IC 95%d’exemplars d’origen bàltic de la forma L. f. fuscus: l’una de l’agost de 2009d’un individu migratori procedent de Finlàndia (www.ocellsvallridaura. Hivern: Tendència incerta (-15% anual)comxa.com) i l’altra, plenament hivernal, corresponent a un ocell d’origen 3suec. En canvi, no hi ha ni recuperacions de gavians foscos procedents d’Is- 2,5làndia, ni de la forma L f. heuglini, originària de Sibèria. Cal comentar que Índex poblacionals’han produït poques observacions hivernals d’exemplars anellats com a ni- 2dificants al delta de l’Ebre. 1,5 1Requeriments ecològicsLes zones humides han estat l’hàbitat escollit de forma preferent pel gavià 0,5fosc, seguit dels ambients periurbans. Aquests hàbitats mostren dues vessants 0ben diferenciades de la biologia hivernal de l’espècie a Catalunya i que en 2003 2004 2005 2006 2007 2008determinen la seva distribució. D’una banda, al delta de l’Ebre es troba prin-cipalment en arrossars on s’alimenta durant les tasques de fangueig. D’altrabanda, l’espècie es detecta a mar, sobretot en aigües poc allunyades de la trate in coastal areas around fishing boats working during the week and then atcosta, on aprofita els rebuigs de pesca (Arcos 2001a). Ara bé, la forta depen- weekends feed on spilt soya beans or rice in big harbours such as Tarragona. Thedència de l’activitat pesquera fa que la seva presència a mar es limiti als dies wintering population from waterbird censuses during the study period gave esti-feiners. La resta de dies la major part de la població es concentra en àrees mates of 5,232-5,975 individuals. No reliable long-term trend for the size of thetranquil·les entre les quals destaca el port de Tarragona. La lectura d’anelles Catalan wintering population exists and so the population of this gull is thoughtmostra que la major part dels exemplars que s’observen els dies feiners a ports to be stable. Its dependence on fishing and harbours makes it vulnerable to pos-pesquers com el de Cambrils o el de Vilanova i la Geltrú s’agrupen els dies sible changes in these activities.festius a Tarragona (dades pròpies), on troben aigua dolça per beure i gra desoja, arròs o moresc per alimentar-se. La freqüentació d’abocadors de residus Albert CAMA i Joan FERRER-OBIOLurbans, que ha produït el seu augment com a hivernant en zones del centrepeninsular (Galván et al. 2003), sembla que a Catalunya només es dóna demanera puntual. Aquest fet es pot deure a la competència amb el gavià argen-tat i pot explicar, en part, la seva escassetat al litoral nord.Estimació poblacionalLa població de gavià fosc durant el període d’estudi comptabilitzada als cen-sos d’ocells aquàtics hivernants a Catalunya ha oscil·lat entre 5.232 i 5.975individus sense diferències significatives entre hiverns. Aquest fet s’ha repetital mostreig d’ocells marins, on tampoc s’han detectat diferències significati-ves entre els dos períodes d’un mateix hivern. Els gavians foscos a Catalunyaabandonen la zona d’hivernada força tard, fet que explicaria la poca variacióentre els dos períodes hivernals.Tendència, problemàtica i amenacesLa tendència del gavià fosc als seguiments d’ocells marins durant el període2003-2008 és incerta, tot i que presenta un decrement mig del 15% anual,fortament influenciat pel resultat de l’últim hivern d’Atles. D’altra banda, lacomparació de les dades actuals amb els primers censos de làrids realitzatsa Catalunya (Carrera et al. 1981a, Bermejo et al. 1984) indica que, si bé ladistribució de l’espècie es manté més o menys estable amb una lleu extensiócap al nord els últims anys, la mida poblacional sembla haver experimentatun creixement. Tot i així, resulta difícil discernir fins a quin punt es tractad’un augment de població o simplement de millores en la metodologia icobertura del cens. El gavià fosc no és una espècie amenaçada i només la regressió de leszones humides que pot significar una reducció d’hàbitat per a l’espècie ola dependència de l’espècie a diferents activitats humanes com la pesca,l’activitat portuària o el cultiu d’arròs poden representar algun problemaen el futur.English summaryThe Lesser Black-backed Gull is mainly found along coasts in Catalonia and iscommonest in the southern half of the country. Ring-reading results show thatwintering birds come from northern Europe, mainly from the Netherlands; thesubspecies L. f. fuscus is a vagrant, and there are only two records. Winteringbirds occupy wetlands near the coast where they feed in rice fields or concen- Gavià fosc Larus fuscus 313\n13. Ganga i desapareixent de les zones més perifèriques, amb observacions ocasionals en Pterocles alchata altres localitats. Tot i que es desconeix la major part dels aspectes relatius als moviments hivernals de l’espècie (Madroño et al. 2005), l’arribada d’exemplars proce- dents d’altres poblacions com ara l’aragonesa segurament és força rara. Tot i això, alguna vegada (e.g. hivern 1999/00; Aymí & Herrando 2003) s’han observat grups hivernals netament superiors a la població reproductora cata- lana, fet que faria pensar que alguns anys pot existir una arribada d’exemplars de les poblacions limítrofes aragoneses. Requeriments ecològics A escala mundial, la ganga ocupa ambients semiàrids, àrids o semidesèrtics (del Hoyo et al. 1997). A la península Ibèrica i a Catalunya és una espècie característica d’ambients cerealístics extensius amb una elevada presència d’erms i guarets (Martí & del Moral 2003a). El secà d’Alfés-Castelldans es Distribució i procedència caracteritza per una aridesa remarcable amb una pluviometria aproximada La ganga és una espècie sedentària a Catalunya i durant l’hivern gairebé la to- de 350 mm anuals. Dominen els conreus cerealistes extensius de secà, prin- talitat de la població es concentra al secà d’Alfés-Castelldans, on cria el gruix cipalment ordi, i, en menor proporció, cultius arboris de secà com oliveres de la població catalana (Estrada et al. 2004). Durant aquest període presen- o ametllers, tot i que aquests últims no són utilitzats per l’espècie. ta un fort comportament gregari formant grans grups (Herranz & Suárez La presència de parcel·les de guarets o vegetació natural, erms bàsicament, 1999) que poden acollir la pràctica totalitat de la població catalana en un de és fonamental per a la supervivència de l’espècie (Estrada & Curcó 1991, sol. Aquests grans grups presenten una alta fidelitat a les mateixes zones any Fernández & Sanz-Zuasti 1996, Estrada et al. 2004, Bécares et al. 2010). Tot rere any, sovint repetint els mateixos camps si les condicions d’aquests són i que la informació de què es disposa sobre l’ecologia hivernal de l’espècie és bones (obs. pers.). De forma molt més esporàdica, durant l’última dècada molt minsa, se sospita que els requeriments poden ser força similars als del s’han produït observacions en període hivernal en altres zones com ara el període reproductor. Així doncs, durant els mesos hivernals sembla que pre- secà d’Alguaire-Almenar (2005; dades pròpies), el Pla d’Urgell (2007; Anton fereix guarets de gran mida (>2-5 ha), que permetrien augmentar la distància 2008), el secà de Balaguer (2008; Anton 2009) o inclús zones tan allunyades de seguretat del grup, amb bona visibilitat i abundància de recursos tròfics, com el delta del Llobregat (2003/04; Sales 2006). En resum, l’àrea de dis- principalment llavors. En aquesta època, les gangues també poden utilitzar tribució de la ganga durant el període hivernal es veu lleugerament reduïda conreus de cereal o rostolls ja que durant l’hivern tenen una alçada i cobertu- respecte al període reproductor, tot concentrant-se al secà d’Alfès-Castelldans ra vegetal baixa aptes per a l’espècie (Herranz & Suárez 1999). Mapa de distribució UTM 10x10 km Mapa d’abundància Atles de nidificants 1999-2002 Tots els mostratges: 5 Atles d’hivern 2006-2009 Mostratge extensiu: 2 Mostratges complementaris: 1 0,0-0,1 0,1-0,2 0,2-0,3 0,3-0,4 0,4-0,5 0,5-0,6 0,6-0,7 0,7-0,8 0,8-0,9 Probabilitat d’aparició 0,9-1324 Atles dels ocells de Catalunya a l’hivern 2006-2009\n14. Preferències d’hàbitat Preferències d’altitud Mitjana ± IC 95% m Mitjana ± IC 95% Prats i matollars alpins 2.100-2.700 Mosaic d’alta muntanya 1.800-2.100 Boscos subalpins 1.500-1.800 Matollars i prats de muntanya mitjana 1.200-1.500Mosaic de bosc i matoll de muntanya mitjana 900-1.200 Pinedes de muntanya mitjana 600-900 Boscos caducifolis 300-600 Mosaic agroforestal de muntanya mitjana 0-300 Garrigues i brolles mediterrànies 0 0,5 1 1,5 2 2,5 3 3,5 Mosaic de bosc i matoll mediterrani Índex de selecció Alzinars i suredes Pinedes mediterrànies Tendència Mosaic agroforestal mediterrani Mosaic agromatollar mediterrani Mosaic d’ambients agrícoles Cens simultani 160 Camps d’oliveres 140 Fruiters de secà i vinya 120 Nombre d’individus Conreus de secà 100 Conreus de regadiu 80 Mosaics amb rius, estanys i embassaments 60 Zones humides 40 Zones periurbanes 20 Zones urbanes 0 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Índex de selecció A Catalunya la ganga es troba entre els 150 i 350 m d’altitud, mentre que es manté estable, tot i que baixa, i la superfície de guarets es manté propera alen punts de la península Ibèrica hi ha poblacions reproductores fins als 1.000 10-15% de la superfície de secà (Fernández & Sanz-Zuasti 1996, Bécares &m (Herranz & Suárez 1999). Raurell 2006), mentre que en els anys 80 del segle xx els guarets encara eren força abundants, arribant a percentatges del 30 i 50% de la superfície total delEstimació poblacional sòl (Curcó & Estrada 1990). Aquest fet explicaria l’estabilitat de la població laEls censos simultanis de pteròclids efectuats durant els tres hiverns del perí- darrera dècada i la regressió soferta per l’espècie al període 1980-2000.ode Atles han estimat la població de ganga a l’hivern a Catalunya entre 90 i Durant els mesos hivernals la principal amenaça és la reducció tant en111 exemplars, depenent dels anys. superfície com en nombre o qualitat dels guarets/erms de grans dimensions a les zones tradicionals d’hivernada. Les molèsties reiterades per l’activitatTendència, problemàtica i amenaces cinegètica a les zones de concentració hivernal poden provocar la disgregacióDins del període de realització del present Atles, la població catalana de gan- dels grups. Finalment, el fet que la major part de la població catalana es puguiga ha presentat un lleuger augment. Tanmateix i en una escala temporal més concentrar en un sol grup fa que aquesta pugui ser especialment sensible aàmplia (2000/01-2008/09), aquesta tendència positiva no s’observa i la po- esdeveniments estocàstics catastròfics (e.g. enverinaments).blació catalana de ganga s’ha mantingut més o menys estable o amb una lleu-gera disminució. Aquestes variacions interanuals poden obeir principalment English summaryal fet que alguns exemplars no s’arribin a detectar en els censos simultanis o The Pin-tailed Sandgrouse is sedentary in Catalonia and in winter the wholebé ser realment canvis poblacionals a causa principalment de diferències en el Catalan population is concentrated in the Alfés-Castelldans steppes, with onlyreclutament d’exemplars de la primavera precedent. occasional observations outside this area. It is a strongly gregarious species that La població de ganga es va reduir en gairebé un 50% durant els anys 90 del forms large groups that represent almost the whole of the Catalan population. Itsegle passat (Estrada et al. 2004). El fet que l’àrea de distribució ocupada per is highly faithful to the same areas of extensive cereal cultivation, where there is al’espècie a Catalunya no hagi variat significativament en els darrers 30 anys, large amount of uncultivated and fallow land. It prefers large areas of fallow landperò sí la seva població, implica que les causes d’aquests canvis poblacionals (>2-5 ha), where good visibility increases group safety and where there are abun-segurament s’han de buscar en una pèrdua de qualitat de l’hàbitat, especial- dant food resources. The population estimates from the Atles period are of 90-111ment a la darrera dècada del segle passat, i no en una desaparició neta d’hà- birds; no significant difference has been detected since 2000. Nevertheless, in thebitat potencial (Bécares et al. 2010). Aquesta pèrdua de qualitat de l’hàbitat period 1990-2000 a 50% decrease in numbers was found, possibly due to a losscom a conseqüència de la intensificació agrícola i l’abandonament d’activitats of habitat quality as a result of agricultural intensification and the abandonmenttradicionals és una de les principals causes de regressió de l’espècie a escala of traditional land uses, rather than to any overall disappearance of potentialespanyola (Suárez et al. 1997, Herranz & Suárez 1999, Martí & del Moral habitat. The reduction in the surface area and in the number or quality of large2003a). A Catalunya, la qualitat de l’hàbitat hivernal també es veu clarament areas of fallow and uncultivated land in traditional wintering areas is -along withafectada per la disminució del nombre de guarets i la reducció de la pastura repeated disturbance by hunters- one of the main threats to this species.ovina en zones de vegetació natural, que implica un increment de la coberturai l’alçada de la vegetació dels erms, reduint la superfície d’hàbitat òptim. Al Juan BÉCARES, Gerard BOTA,secà d’Alfés-Castelldans sembla que en la darrera dècada la pressió ramadera Arnau BONAN-BARFULL i Joaquim BACH Ganga Pterocles alchata 325\n15. Colom roquer (Glutz & Bauer 1980), en l’Atles en general i en aquest text en particular Columba livia no es fa distinció entre les poblacions salvatges i les d’origen domèstic, tot i que és probable que a Catalunya la majoria d’observacions facin referència a variants d’origen domèstic (Estrada et al. 2004). Les dades disponibles mostren que a l’hivern els coloms es troben pràcti- cament arreu del territori. Així doncs, la seva distribució és semblant a l’ob- servada en el període reproductor (Estrada et al. 2004), amb l’única diferència que en el present Atles l’espècie és més abundant a l’interior de Catalunya. El mapa d’abundància durant l’hivern mostra que les densitats més elevades de colom roquer es concentren a les zones més altament urbanitzades, com ara el Barcelonès, Gironès, Baix Empordà, Maresme, Baix Llobregat, Tarragonès i la plana de Lleida. A Catalunya, el colom roquer és un ocell resident i d’hàbits principalment sedentaris (Sol & Senar 1995, Estrada et al. 2004). Requeriments ecològics Durant l’hivern, a Catalunya el colom roquer es troba sobretot associat a am- bients urbans i periurbans, principalment des del nivell del mar fins als 600 m, on les densitats mitjanes solen ser molt elevades (1.099 i 228 ind/km2, respecti- vament). De fet, el colom roquer és una de les espècies d’ocells més abundants en aquests ambients i la seva densitat està estretament relacionada amb el grau Distribució i procedència d’urbanització (Buijs & Van Wijnen 2001, Senar et al. 2009), essent més ele- El colom roquer és una espècie originària d’Europa, Àsia i el nord d’Àfrica vada allà on la densitat de població humana és més alta. Cal afegir, però, que (Johnston & Janiga 1995). Els seus límits naturals de distribució són difícils els coloms roquers també utilitzen zones de conreus de regadiu i mosaics d’hà- d’establir a causa de la seva llarga història de domesticació i a la multitud de bitats amb rius i embassaments, per bé que en aquests ambients menys urbans poblacions que s’han originat a partir d’estocs domèstics. Aquestes variants les seves densitats són menors. A Catalunya, l’ús d’ambients naturals, possible- domèstiques, a les quals genèricament anomenarem colom de ciutat, també ment més semblants als utilitzats per l’espècie de manera ancestral, s’observa, han estat introduïdes en moltes regions fora de la seva àrea de distribució per exemple, al nord-oest del país (Pallars Sobirà i l’Alt Ribagorça). Al centre natural, entre elles Austràlia, Nova Zelanda, el Japó, Sud-àfrica, Canadà i els de la península Ibèrica durant l’hivern l’espècie té preferència per hàbitats de Estats Units (Gibbs et al. 2001, Lever 2006), la qual cosa ha permès que l’es- penya-segats montans i per sistemes fluvials en els quals s’alimenta principal- pècie esdevingui cosmopolita. Tenint en compte les dificultats d’identificació ment de llavors (Carrascal et al. 2002). Mapa de distribució UTM 10x10 km Mapa d’abundància Atles de nidificants 1999-2002 Tots els mostratges: 322 Atles d’hivern 2006-2009 Mostratge extensiu: 271 Mostratges complementaris: 54 0,0-0,1 0,1-0,2 0,2-0,3 0,3-0,4 0,4-0,5 0,5-0,6 0,6-0,7 0,7-0,8 0,8-0,9 Abundància relativa 0,9-1326 Atles dels ocells de Catalunya a l’hivern 2006-2009\nCatàleg activitats Fira Natural 2014\n10 propostes ptp\nGuia consumo marisco\nInforme rius cat_2011


Omena Hotel Vaasa Vaasa Finlàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 16 allotjaments a Vaasa.\nHovioikeudenpuistikko 23, Vaasa City Center, Vaasa, Finlàndia, 65100 - Veure al mapa\nMés informació sobre Omena Hotel Vaasa\nBen posicionat a Vaasa City Center, Omena Hotel Vaasa és un lloc ideal d'inici d'excursions a Vaasa. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Biblioteca Pública, Galeria d'Art Tikanoja, Esglèsia Ortodoxa són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nA Omena Hotel Vaasa, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, forn microones per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Omena Hotel Vaasa.\nComentaris d'Agoda (12)Comentaris de Booking.com (783)\nTots els tipus de viatgers (12)Viatger de Negocis (1)Parelles (2)Viatgers en solitari (6)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (2)


Ubicació i Entorn - Vall D'Or\nAl Càmping Vall d'or gaudiràs d'un entorn familiar, relaxant, càlid i ple de natura. Sentiràs la brisa i el soroll del mar i notaràs una sensació de molt bones energies\nTens un gran ventall de possibilitats al voltant del càmping: relax, platja, l’ambient nocturn de Platja d’Aro, shopping al centre del poble i cinemes a un pas del càmping. Estem a primera línia de mar, al costat del port de Platja d’Aro. Podràs practicar tota mena d’activitats nàutiques i aquàtiques. I si prefereixes les visites culturals, tens ben a prop les ciutats de Girona, Barcelona i Figueres entre d’altres. Tot un món d’activitats ben a prop del Càmping Vall d’Or!\nACTIVITATS NÀUTIQUES I AQUATIQUES\nA un pas del càmping podràs practicar tota mena d’activitats nàutiques i aquàtiques: windsurf, motos d’aigua i immersió.\nFes una escapada! Descobreix la riquesa cultural i arquitectònica de ciutats com Girona (a 35 km), Barcelona (a 105 km) o Figueres (a 75 km). Visita la Catedral de Girona, la Sagrada Família o el Teatre-Museu Dalí.\nTambé deixa’t seduir per la bellesa de la Costa Brava: Sant Feliu de Guíxols, S’Agaró, Calella de Palafrugell…\nGaudeix també dels emblemàtics festivals de música: Porta Ferrada (Juliol- Agost – Sant Feliu de Guixols), Nits de Jazz (Caps de Setmana d’estiu – Platja d’Aro), FestiSurf (Septembre – Castell d’Aro), Jardins de Cap Roig (Juliol- Calella de Palafrugell).\nEn els teus moments lliures podràs gaudir de shopping a Platja D’Aro on trobaràs les millors botigues de la Costa Brava.\nTambé a 30 minuts, hi ha la Roca Village, amb més de 140 marques a preus d’outlet.\nACTIVITATS DE L'ENTORN\nVisita la Platja de la Conca, una de les platges més maques de la Costa Brava\nRuta del Cami de Ronda - Passejada vora al mar, recorregut 4km\nGR-92 (Senders de la Mediterrania). Senderisme, tram entre Sant Feliu de Guíxols i Palamós, recorregut 17km\nRuta del Carrilet Sant Feliu-Girona - Ciclisme, senderime, recorregut 42km\nVia Ferrata Cala del Moli - Recorregut d'escalada a tocar del mar i penya-segats\nRuta de les Fonts a Castell d'Aro - Passejada pel bosc a l'entorn medieval de Castell-d'Aro, recorregut 6km\nVisites a bodegues DO Empordà (Calonge, Vall-Llobrega, Torrent...)\nVisita al Museu Thyssen de Sant Feliu de Guíxols\nApartat de Correus Nº 10\nAvís legal i política de privacitat | Política de privacitat xarxes socials\nSegueix-nos a les nostres xarxes, fem comunitat!\nDescobreix les nostres ofertes de l’estiu