L'ONU avisa els líders mundials a la COP26: "Prou de fer sevir la natura com un vàter"\nActualitzada 01/11/2021 a les 18:20\nEl primer ministre Boris Johnson i António Guterres, secretari general de les Nacions Unides a la COP26 - 26a Conferència de les Nacions Unides sobre el Canvi Climàtic , Glasgow\n© El primer ministre Boris Johnson i António Guterres, secretari general de les Nacions Unides a la COP26 - 26a Conferència de les Nacions Unides sobre el Canvi Climàtic , Glasgow\nKarwai Tang/ Govern del Regne Unit /COP26\nEl secretari general de les Nacions Unides, António Guterres, ha avisat els líders mundials en la cerimònia d'obertura de la cimera per la 26a Conferència Mundial pel Clima (COP26) que si no aturen l'escalfament global, "ens aturarà a nosaltres". "Prou de fer servir la natura com un vàter", ha recriminat aquest dilluns Guterres, avisant que si no hi ha un compromís ambiciós a la COP26, tots els països hauran de revisar anualment els seus plans climàtics. Com a amfitrió de la trobada, el primer ministre del Regne Unit, Boris Johnson, també ha instat els dirigents a actuar i ha avisat que "com més temps" esperin a reduir emissions, "més alt serà el preu" de l'escalfament global. "No tots ens assemblem a James Bond. Però tenim l'oportunitat de fer d'aquesta cimera el moment en què la humanitat va començar a desactivar la bomba", ha dit Johnson en l'obertura de la cimera.\nMés de 120 líders de tot el món es reuneixen dilluns i dimarts a la 26a Conferència Mundial pel Clima (COP26) de Glasgow per abordar l'emergència climàtica. El president dels Estats Units Joe Biden, el president francès Emmanuel Macron o la cancellera Angela Merkel són alguns dels dirigents que intervindran en la cimera, però hi ha grans absències com la del president rus Vladimír Putin, el president xinès Xi Jinping i el president del Brasil Jair Bolsonaro. Això, sumat a l'acord de mínims del G-20 per retallar emissions contaminants han rebaixat les expectatives d'aquesta trobada.\nEn el segon dia de la COP26, però el primer amb els líders, s'han produït aglomeracions i caos a l'entrada del Scottish Event Campus on se celebra la conferència. La reunió de líders durarà dos dies, però les negociacions de la COP26 continuaran fins al 12 de novembre, inclús es podrien allargar si es compliquen les converses.\nEn la cimera del G-20 celebrada aquest cap de setmana, les 19 economies més desenvolupades del món i la Unió Europea no van acordar mesures concretes per limitar l'escalfament global a 1,5°, tal com es va pactar a l'Acord de París.\nEls països pobres veuen amb preocupació que el G-20 no posi de part seva per reduir emissions. L'Aliança dels Petits Estats Insulars alerta que els últims informes científics són "terrorífics". "Encara més per als que estem a primera línia d'aquesta crisi", es queixen, recriminant als "principals emissors" que no s'hagin compromès a adoptar mesures per limitar l'escalfament global a 1,5°.\nEspanya promet destinar 1.350 milions d'euros des del 2025 al fons del clima


Nosaltres – Honda Taulé\nPassant per marques com Derbi, Misma, Ducson, Ossa, Bultaco i Lambreta entre d’altres, no va ser fins l’any 1979 que va passar a ser Concessionari Oficial Montesa, per posteriorment quan Honda va arribar a Espanya, ser dels primers Concessionaris Oficials Honda, ara ja fa gairebé 40 anys.\nPere Taulé ha collit grans èxits a nivell nacional en el campionat de trial i al mateix temps ha creat equips de competició, per així donar pas a noves promeses del motociclisme que posteriorment han triomfat a nivell internacional com Sito Pons, Alberto Puig, Àlex Crivillé i molts altres corredors que es van iniciar sota la marca TAULÉ.\nPer això, els nostres equips de professionals, en tots els departaments: de venda de vehicle nou, vehicle semi nou i ocasió, roba per motorista, així com de postvenda, taller mecànic i recanvis, posaran a disposició dels nostres clients el millor assessorament tant del producte com dels serveis que oferim.\nAquí us presentem al nostre equip. Oferim el millor servei per als nostres clients.\nEquip Post Venda\nAssessor de Post Venda


El quadern robat: Fontana, Torres García, Cornell, Rothko, Beuys, Furriols\nFontana, Torres García, Cornell, Rothko, Beuys, Furriols\nL’obra de Joan Furriols té, encara, un abast molt minoritari. Això vol dir que moltes de les persones que visiten la seva exposició a la nostra galeria, no coneixen la seva obra. Per alguns és un autèntic descobriment, i és curiós veure com la majoria no s’està de trobar paral.lelismes amb l’obra d’altres artistes molt reconeguts. He arribat a la conclusió que tots tenim la necessitar d’etiquetar les coses, o si més no, de situar-les en un context estilístic. Es fa necessari trobar una línia discursiva, un perquè de totes les coses.\nDesprés d’aquestes visites, he pres notes dels comentaris i reflexions d’alguns dels visitants, i crec que val la pena posar-les aquí per escrit.\n1.- La relació amb Lucio Fontana.\nAquest és potser el comentari més freqüent. Les superfícies amb forats de les obres de Furriols poden acostar-se, a primera vista, a les de Fontana. L’actitud, però, és molt diferent. Furriols no busca agredir les superfícies, traspassar-les, transgredir-les. Furriols dibuixa. Els seus forats són delicats, subtils; creen uns altres espais, una altra dimensió.\n2.- La relació amb Torres García.\nAmb algunes de les obres es pot establir aquesta relació, especialment amb algunes objectuals. Els objectes de Torres García, no són abstractes, ni tampoc imitatius. D’ells sobresurt una remarcable potència esquemàtica que remet a una representació particular de les coses. Aquests objectes esdevenen símbols i condensen diversos significats. Les composicions de Torres García, basades en enquadraments de línies verticals i horitzontals busquen crear una composició unitària de línies, estructura, color geometria, signes i textures. Aquest raonament es podria aplicar perfectament a més d’una de les obres de Joan Furriols exposades.\n3.- La relació amb Joseph Cornell.\nJoseph Cornell va ser un dels pioners de l’assemblatge. Autodidacta i influït pels surrealistes, Cornell va crear unes caixes o vitrines, en les que hi combinava objectes diversos, practicant una mena de collage. La majoria de les vegades es tractava d’objectes usats, que ell situava en un context nou i amb un gir poètic remarcable, els feia portadors de significats que anaven més enllà de l’utilitarisme. Podríem dir que les caixes de Joan Furriols ens fan pensar en les de Joseph Cornell. Evidentment que hi ha diferències, però la força poètica que transmeten, i sobretot, la seva evocació nostàlgica, les situen en un univers paral.lel. Com Furriols, Cornell també va trigar molts anys a exposar i vendre les seves obres.\n4.- La “capella Rothko”\nA la última sala de l’exposició hem penjat cinc dibuixos exquisits que Furriols ha batejat com a constel.lacions. Cada un ens presenta un cel amb estrelles (són papers tractats amb diverses incisions), i d’aquí el nom. A l’entrada de la sala, hem col.locat un objecte format per dos pots de vidre que contenen unes espelmes usades. Les arrels d'aquesta obra estan en un record personal de l’artista, que remet als rituals de dol de quan era petit. També hem de dir que algú ha trobat reminiscències de Josef Beuys en aquesta obra!. Al fons de la sala, hem col.locat una escultura feta amb escumes i que evoquen diversos materials de construcció. Algú va relacionar aquesta obra final amb un altar: els materials pobres, descontextualitzats, són el principi i el fi. Més d’un visitant ens ha fet notar les connotacions místiques d’aquesta última sala, “com si fós la capella Furriols”, en referència a la capella Rothko. La capella Rothko esta a Houston, Texas, i va ser fundada per Jean i Dominique de Menil. A dins, hi ha catorze obres de l’artista Mark Rothko. Són totes quasi negres, amb petites variacions.Tots aquests comentaris han enriquit la nostra experiència de l’exposició de Joan Furriols. D’alguna manera ens ha ajudat a reforçar la idea de que Joan Furriols és un clàssic de les nostres arts plàstiques. Un clàssic ignorat per molts, i que cal reivindicar. Com a mínim, aquesta és la nostra voluntat.\nPublicat per Anna Belsa a 12:49\nnummolt 9 de setembre de 2016, a les 11:19\nDespres de llegir tot això, encara tinc més ganes de veure la exposició. La relació amb Torres García i Joseph Cornell és el que m'ho provoca. Són dels artistes que m'han emocionat de veritat algun cop. Moltes gràcies per l'explicació.\nAnna Belsa 9 de setembre de 2016, a les 11:33\nMe'n alegro! Joan Furriols és un artista fonamental que ha estat treballant al marge durant molts anys. Sort que ja se l'ha començat a reivindicar. Tecla Sala, Museu de Montserrat... I també el van incloure en una exposició sobre l'art des de 1950 al MNAC. Moltíssima gent, però, encara dorm....\nMarta Teixidó 18 de setembre de 2016, a les 12:42\nDoncs mira Anna, a mi Furriols em sembla personal i intransferible. A vegades, buscar semblances es una forma de manifestar que no es compren o costa d’acceptar l’obra. I pot ser no s’ha de comprendre, s’ha d’acceptar i deixar-se emportar per la mateixa.\nTant en la visita a la mostra com en la meva crítica: http://www.cuadrosdeunaexposicion.com/cr%C3%ADticas-a%C3%B1o-2016/comunicados-julio-2016/cr%C3%ADticas-julio-2/ en absolut vaig veure una semblança amb Fontana. Però si la diferencia és abismal!!! I demès ho expresses molt bé en l’article. No hi ha violència en l’obra de Furriols, més aviat hi ha recerca i fins i tot no descarto preguntes existencials, que pot ser l’artista no es fa a si mateix, però que transmet en l’obra.\nRespecte a Torres García, res home. Furriols es minimalista. Torres García constructivista. Per dir-ho en termes planers, el mestre del constructivisme acobla, engalza peces d’una geometria, per crear un altre món geomètric.\nJoseph Cornell es un altre tema. Efectivament, si es pot dir que hi ha referències o inspiració, però la senzillesa de elements que utilitza Furriols li dona un lirisme molt peculiar que l’obra de Cornell no té, però aquesta si parteix d’una potent innovació quan les seves obres s’exposaven. Cornell es més “pràctic”, tot i partir d’elements quotidians per crear situacions de tarannà surrealista.\nI respecte a Rothko, només els uneix el fet espiritual, perquè el concepte i plasmació és, com es pot comprovar, molt diferent.\nTotal, que el personal quan no entén una cosa, en lloc de dir no ho entenc, s’inventa “la bíblia en pasta”.\nDe totes formes, es bo prendre notes per comprovar lo educada que està la mirada per l’art, en el bell mig de la segona dècada del segle XXI\nAnna Belsa 18 de setembre de 2016, a les 13:01\nTens raó, però la gent te el costum de trobar-hi referents. I em vaig deixar alguns noms, com Morandi o Donald Judd, que també han estat esmentats!. Des de sempre, m'he hagut d'acostumar a que molta gent comenci a trobar referents quan fem una exposició d'algun artista que no és gaire conegut. Això, al començament, m'empipava molt. recordo quan en les primeres exposicions de Jordi Alcaraz, la gent esmentava a Brossa i sobretot a Tàpies!. Però... si no tenia res a veure! Em meravellava la capacitat de la gent de veure referents on no hi eren. De vegades sí que hi són, transformats i reinterpretats, i això, sovint, enriqueix l'obra. Però no hi són "per norma", de vegades, les semblances són pures casualitats.\nI sí, com tu dius, que la gent trobi tants referents, també vol dir que té coneixements. I això és molt d'agraïr!\nLa desaparició de l'Oteiza\nFontana, Torres García, Cornell, Rothko, Beuys, Fu...


Pis de 155m² en venda a Lista, Madrid\nPis molt lluminós de 3 dormitoris i 2 banys, completament reformat, en una planta alta d'una finca moderna amb porter i ascensor.\nAquest magnífic pis aporta una increïble llum i està acabat de reformar, a punt per estrenar. Es tracta d'una cinquena planta exterior amb sis finestres al carrer.\nS'accedeix a l'habitatge per un espaiós rebedor, amb diversos armaris a la seva esquerra i un dormitori amb bany privat a la seva dreta. El rebedor s'obre a la gran sala exterior amb cinc finestres. La cuina oberta es troba a la part posterior de la sala, encara que seria fàcil de separar si així es desitja. A més, hi ha un bany gran que dóna servei als altres dos dormitoris, un d'ells exterior amb una venda al carrer.\nEl pis està situat a la finca de 1970, amb porter físic, dos ascensors i en un dels carrers més tranquil·les de la zona.\nEl pis se situa en el distingit barri de Llista - Salamanca, una zona residencial envoltada de botigues i restaurants, on hi ha la famosa Milla d'Or de Madrid.\nÀtic de 118m² en venda a Lista, Madrid


El Vallès Occidental referma el compromís amb els treballadors de Continental - Consell Comarcal del Vallès Occidental\nPortada > Actualitat > Notícies > El Vallès Occidental referma el compromís amb els treballadors de Continental\nL’Ajuntament de Rubí, el Consell del Vallès Occidental i l’Ajuntament de Terrassa han ratificat el suport i acompanyament en el procés de reindustrialització als treballadors en una reunió amb el comitè d’empresa aquest divendres.\nRepresentants de l’Ajuntament de Rubí, de l’Ajuntament de Terrassa i del Consell Comarcal del Vallès Occidental (CCVO) s’han reunit aquest divendres al matí amb els representants del comitè d’empresa de les plantes de Rubí Plàstics i Rubí Electrònics, ambdues del grup Continental.\nLa trobada ha girat al voltant de la reindustrialització de les empreses ubicades a Rubí i el futur dels seus treballadors i treballadores. La cita ha servit per posar en comú la situació actual i les possibilitats de reinversió en aquestes plantes arran de la intenció de Continental de tancar la seva activitat a la ciutat.\nLes tres administracions han refermat el seu compromís de treballar per trobar una sortida que garanteixi la continuïtat dels llocs de treball de Rubí.\nLa presidenta del Comitè d’Empresa de Rubí Electronics, Núria Requena, ha explicat que continua oberta l’opció de la reindustrialització “pensem que les administracions del territori ens poden ajudar en el camí de la reindustrialització i si aquesta no tira endavant ens poden ajudar a recol·locar la gent al territori”.\nL’alcaldessa, Ana María Martínez Martínez, ha assistit a la reunió acompanyada pel 1r tinent d'Alcaldia, Moisés Rodríguez Cantón, i pel Tinent d'alcalde i Regidor del Servei Oficina de Serveis a l'Empresa (OSE), Rafael Güeto Ortiz. Martínez ha refermat la voluntat de treballar per la continuïtat de l’activitat en aquestes plantes “no podem permetre’ns que la persiana de Continental baixi i deixi de ser una peça clau a l’engranatge industrial de la nostre ciutat”. L’alcaldessa, a més, ha explicat que aquest suport als treballadors i treballadores es mantindrà en cas que no es trobi una empresa que reinverteixi a la zona “hem posat els serveis d’ocupació municipals del territori a disposició de les persones que es pugui quedar sense feina perquè puguin trobar una nova activitat”.\nDavant els temors de part de la plantilla que Continental pugui vendre el terreny per a la construcció d’habitatges, l’alcaldessa, ha recordat el compromís de la ciutat de no requalificar sòl industrial, com recull l’acord del Consell d’alcaldes i alcaldesses del Vallès Occidental del 2016.\nEl president del CCVO, Ignasi Giménez, ha recalcat l'impacte que té la indústria a la comarca “és una qüestió que afecta al conjunt de la comarca i nosaltres volem mantenir l’activitat industrial. Amb la crisi ens vam adonar que la indústria genera riquesa al territori i forma part de la nostra identitat. Farem tot el que sigui possible per mantenir l’activitat”\nEl 1r Tinent d'Alcalde de l'àrea de Promoció Econòmica i projecció de ciutat de Terrassa, Isaac Albert Agut, de la seva banda ha destacat el treball conjunt de les tres administracions “Quan una empresa tanca o obre genera impacte a tot el territori per això treballem conjuntament tres administracions perquè ens afecta a tots”.


Amics i coneguts - Reportatge: 'Revolucionará el mercat laboral la generació 'Z'? - RTVE.es\nAmics i coneguts - Reportatge: 'Revolucionará el mercat laboral la generació 'Z'?\n'Revolucionará el mercat laboral la generació 'Z'?\nBilingües, amb un domini absolut de la tecnologia, autodidàctes i creatius. Aquestes són tan sols algunes de les virtuts que defineixen a la generació ‘Z’. Aquells nois i noies nascuts entre l’any 1995 i l’any 2010 i que se’ls considera els vertaders nadius digitals.\nEls primers joves ‘Z’ comencen a sortir, ara, de les aules i a incorporar-se a un mercat de treball que serà molt diferent al dels seus pares. Són molts els qui consideren que aquesta generació, caracteritzada per qüestionar-ho tot, revolucionarà el món de l’empresa. Iñaki Ortega.\nLes organitzacions, doncs, s’enfronten al repte de comprendre les motivacions i la forma d’entendre el treball d’aquests joves.\nLa Sara, una jove estudiant d’econòmiques de 19 anys, ho té clar. Les empreses s’hauran d’adaptar, diu, a mentalitat d’aquesta nova generació de treballadors.\nLa incorporació d’aquests joves al mercat laboral, segons pronostiquen els experts, tindrà un fort impacte en la tecnologització de les empreses. Ja no serà només el mercat, assegura Iñaki Ortega, el que reclami l’ús de la tecnologia, sinó que seran els propis treballadors.\nveure més sobre "Amics i coneguts - Reportatge: 'Revolucionará el mercat laboral la generació 'Z'?" veure menys sobre "Amics i coneguts - Reportatge: 'Revolucionará el mercat laboral la generació 'Z'?"\n> Amics i coneguts - Reportatge: 'Revolucionará el mercat laboral la generació 'Z'?


La Generalitat busca la mediació de l’Església | Cristians\nLa Generalitat busca la mediació de l’Església\nSegons informa TV3, el Govern de la Generalitat està buscant la mediació de l’Església per trobar una solució al conflicte amb l’Estat espanyol. Segons aquesta informació, s’estaria treballant per implicar el cardenal Joan Josep Omella i l’abat de Montserrat Josep Maria Soler, i, alhora, buscar dos interlocutors propers al Govern.\nLes darreres setmanes l’episcopat espanyol i català ha estat molt prudent en la deriva d’aquest conflicte. Tant el comunicat de la Conferència Episcopal Tarraconense com el de la Conferència Episcopal Espanyola ja insinuaven la seva disponibilitat a facilitar un diàleg. TV3 apunta que hi estaria especialment implicat el vicepresident Oriol Junqueras, coneixedor del món eclesiàstic, i que es buscaria que tingués un mediador en l’àmbit internacional.\nEl problema seria que el Govern de Rajoy estaria tancat en banda a aquesta possibilitat. Alhora, la nota moderada aprovada per la Permanent dels bisbes espanyols ha rebut nombroses crítiques des de la premsa de Madrid, i també per part d’alguns bisbes que consideren que el cardenal Ricardo Blázquez està mantenint una posició massa tova i equidistant. Només com a exemple, el pronunciament de dimarts a la nit de l’arquebisbe castrense després del discurs del Rei.\nFrente al independentismo fanático y violento, confiamos en Dios y nos unimos al Rey en su defensa de la libertad y del orden democrático. pic.twitter.com/CLEBYnPf8m\n— Juan del Río (@arzobispodelrio) 3 d’octubre de 2017\nPrecisament és la postura moderada de la cúpula de la Conferència Episcopal Espanyola el que permetria ser reconeguts per les dues parts com a mediadors. I més en el context actual en el qual Omella, arribat a Barcelona només fa dos anys des de Logronyo, no és gens sospitós de compartir les tesis sobiranistes però alhora ha estat atent a captar la realitat catalana. Alhora, el seu relleu com a cardenal amb fil directe amb el papa Francesc, facilitaria la relació amb la diplomàcia oficial o oficiosa de la Santa Seu.\nD’altra banda, La Vanguardia explica que aquest dimarts el president Mariano Rajoy va convocar a la Moncloa l’arquebisbe de Barcelona i de Madrid, Joan Josep Omella i Carlos Osoro. Des del Partit Popular també s’havia expressat el descontent amb la nota dels bisbes espanyols, a més de la crítica a les declaracions a favor del referèndum de l’1 d’octubre de més de 400 capellans i de l’homilia del diumenge 24 de setembre a Montserrat.\nLa negativa del Govern espanyol a acceptar aquesta mediació mostraria públicament més disponibilitat a negociar de la Generalitat que de la Moncloa.


El nombre d'afiliats estrangers a la Seguretat Sociala Catalunya augmentael 7,76% el novembre - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl nombre d'afiliats estrangers a la Seguretat Social\na Catalunya augmenta\nel 7,76% el novembre\nEl col·lectiu es redueix un 1,17% respecte al mes anterior\nacn / barcelona 19.12.2019 | 18:38\nEl nombre d'afiliats estrangers a la Seguretat Social a Catalunya va augmentar un 7,76% al novembre en comparació amb el mateix mes del 2018, fins als 514.931 totals, segons dades del Ministeri de Treball. Aquest percentatge representa 37.084 nous afiliats estrangers respecte a fa un any, mentre que en comparació amb el mes anterior es van registrar 6.118 afiliats menys (-1,17%). Amb aquestes xifres Catalunya concentra el 24,25% dels afiliats estrangers del conjunt de l'Estat. Per demarcacions, els afiliats estrangers van augmentar un 8,21% a Barcelona fins als 379.519, un 7,45% a Lleida fins als 34.616, un 7,10% a Girona fins als 56.096 i un 5,09% a Tarragona fins als 44.699.\nPer tipologies, dels 514.931 estrangers afiliats a la Seguretat Social, 437.137 pertanyien al sistema general, 77.113 eren autònoms i 681 al sistema del mar. Dins del general, 30.121 pertanyien al sistema de la llar i 15.146 a l'agrari.\nDel total d'afiliats estrangers a Catalunya, 297.1010 eren homes i 217.830 dones. A més, 169.258 provenien de països de la Unió Europea (UE) i 345.673 de fora de la mateixa.\nA l'Estat, es van registrar un 7,19% més d'afiliats estrangers que fa un any fins als 2.123.454. Pel que fa al mes anterior, hi va haver un descens de l'1,22% (-26.317 afiliats). Del total, el 56,32% eren homes i el 43,68% dones. Per origen, el 59,73% provenien de països de fora de la UE i el 40,27% de països de la UE.


Els socis critiquen ZP i, de passada, Antich\nLi exigeixen reivindicació davant Madrid i evitar l'entreguisme. Li retreuen massa satisfacció pel finançament. El Bloc li reclama “canvis radicals” davant la crisi i UM, menys burocràcia\nQuim Torres | 24 setembre 2009\nBiel Barceló, fou un dels més contundents amb el Govern central. Jaume Morey\nDues foren, a grans trets, les coincidències en les intervencions dels socis de Govern del president Antich. La primera fou la crítica al Govern central socialista, en alguns casos amb retrets de passada cap a Antich, a qui s'exigí més bel·ligerància. I la segona, l'exigència al cap de l'Executiu que s'afronti la crisi amb més canvis en l'Administració, en el discurs i en la manera d'actuar. El portaveu del Bloc, Biel Barceló, l'advertí que "no basten les paraules" i que "cal un canvi radical en el missatge que han de percebre els ciutadans", basat en "l'austeritat, la imaginació, la solidaritat i la reivindicació". "No podem tornar al passat", insistí el nacionalista, qui criticà projectes urbanístics, com Son Baco, defensat per UM. Barceló avisà que en temps de crisi no es poden retallar serveis bàsics i demanà que no es descarti l'increment d'imposts a rendes altes.\nExigí al president que sigui més reivindicatiu amb Madrid i qüestionà que el nou finançament situï Balears en la mitjana. "La seva satisfacció és una qüestió de fe, fe en l'Estat, que en el cas dels grans partits esdevé entrega incondicional quan els seus governen a Madrid". Reconegué que amb els socialistes hi ha hagut millores per a Balears, però no canvis històrics. En la mateixa línia, el portaveu d'UM, Pep Melià, també es queixà de la "desproporcionada anàlisi satisfactòria" d'Antich amb el finançament i afegí que el sistema aprovat és "pervers" per a Balears. Lamentà retards en els compromisos de Madrid i reclamà competències en litoral i en aeroports. També criticà per "excessiva" la burocratització de l'Administració i exigí més "flexibilitat" per afrontar la crisi. També demanà avenços en la policia autonòmica.\nEl mateix féu la portaveu d'Eivissa pel Canvi (ExC), Esperança Marí, qui també advertí que el finançament "pot ser una nova estafa consentida per part de l'Estat". Defensà que la millor política social és un "finançament just" i reclamà que el Govern lluiti per garantir les connexions aèries d'Eivissa per aconseguir la cogestió aeroportuària o una rebaixa de taxes aeroportuàries. Es queixà que el Govern identifiqui massa Balears amb Mallorca.\nEl socialista, Antoni Diéguez, es limità a defensar l'acció de Govern i a criticar l'herència del PP. En canvi, el portaveu d'AIPF -agrupació de Formentera vinculada al PP-, Pep Mayans, fou crític amb Antich i afirmà que el seu Govern és "dèbil" i "lent" i que al seu discurs li faltava de "convicció" i "seguretat". Coincidí amb la resta a l'hora de criticar que el nou finançament no és tan bo.\nEl comptable, l'auditor i el senyor Rodríguez\nDir "comptable" al president et pot sortir car, si l'endemà acabes fent el mateix que vas criticar. Ahir, el portaveu del PP, Francesc Fiol, imità Antich però, en lloc de destacar les virtuts del Govern àrea per àrea, n'enumerà les mancances, les desavinences del Pacte. No passà d'auditor. El cap de l'oposició transitori -l'any que ve n'hi haurà un altre- no aconseguí despertar ningú del somnífer que escampà un cap de l'Executiu amb mal de queixal. Tampoc no oferí esperances als qui no les havien trobat el dia abans. No repetirà. I això que els seus -que en saben- li rigueren les gràcies, l'aplaudiren en diverses ocasions i s'alçaren quan acabà.\nEn el seu discurs anomenà més vegades el diputat Josep Maria Costa que el amteix president Antich. Quan acabava, fent un simil mariner, afirmà que es comencen a veure aus que anuncien costa i el diputat aixecà el cap pensant que tornaven a parlar d'ell. Antich li digué que esperava que les aus no fossin gavines del PP. En la rèplica, Fiol es deixà endur cap al terreny del president. Acabaren parlant de la construcció i el d'Algaida arribà a confessar que havia fet de manobre els estius.\nFiol no les havia de tenir totes el dematí. El seu company i rival en la pugna pel PP de Palma, José María Rodríguez, féu de portaveu improvisat per uns minuts. El socialista Antoni Diéguez el provocà quan, des de la tribuna, li recordà que era candidat a liderar el PP a Ciutat. Rodríguez demanà la paraula i l'acusà de fer "befa, bufa i mofa" dels ciutadans i de demanar als aturats que jugassin a la borsa. La presidenta Munar li acabà retirant la paraula. Del matí, sorprengué la intervenció de Biel Barceló. Encara que repetí cites de l'any passat i se cità ell mateix, féu un parlament amb càrrega ideològica i defugí el repàs de "comptable".\nTanmateix, el debat no passarà a la història. Els polítics, per exemple, no perderen ni un minut a discutir l'anunci que havia fet el president el dia abans i que havia omplert les portades dels diaris. Se'n recorden? Eren unes hipoteques. Tampoc no s'aclarí gaire més de les mesures que s'aplicaran per afrontar la crisi i, en canvi, ja sabem que tothom és culpable d'haver-la provocat, ja sigui via "panxada" o via "còlic", per citar el president.\nDesprés d'aquest debat, queda clar que Antich ha oblidat que va fer una remodelació fa una setmana; que només ell es creu que el nou sistema de finançament situarà Balears en la mitjana estatal; i que els ciutadans, avui, hauran d'afrontar la crisi com ahir.\nEl president defensa ZP i descarta ara la policia autonòmica\nEl president del Govern respongué les crítiques a l'Executiu central socialista que havien fet els seus socis reconeixent alguns retards en l'arribada d'inversions i algunes qüestions que no havien agradat a l'Executiu, però també afirmà que en aquesta legislatura "s'estan produint canvis històrics", referint-se a les inversions de Madrid que, en compliment de l'Estatut, han d'arribar als 400 milions anuals durant set anys. També contestà a aquells que li han retret massa eufòria amb el finançament i indicà que ningú no l'ha pogut veure "pegar bots ni cridar" perquè "just he dit que era un avenç important".\nEn les rèpliques, la diputada Esperança Marí (ExC) li recordà que des de fa un temps "els governs d'aquestes illes neixen i moren a les Pitïuses". I el portaveu del Bloc, Biel Barceló, li demanà que no parlàs de canvis històrics, sinó de "millores" que arriben després d'estar "molts anys a règim". En el torn de rèplica, Antich respongué una pregunta del portaveu d'UM, Pep Melià, sobre la policia autonòmica. El president advertí que hi ha un "debat obert" a Madrid sobre el desenvolupament de policies autonòmiques i avisà que és una qüestió per resoldre amb el Govern central i "no serà fàcil" fer-ho, sobretot en un moment de crisi econòmica com l'actual. "Hi ha certes dificultats", reconegué el cap de l'Executiu, Francesc Antich.\nCritiquen amb els calçons baixos. Si això és criticar vull que em critiquin.


www.CREUANT.cat: La Federació de Catalunya es trasllada de seu\nLa Federació Sardanista de Catalunya (FSC) i l'Obra del Ballet Popular (OBP) van estrenar la setmana passada la nova seu ubicada al número 28 del carrer Virgili, al barri de Sant Andreu de Barcelona. D'aquesta manera, han deixat la cèntrica oficina que tenien llogada al número 15 de la Via Laietana barcelonina.\n“Amb la nova seu guanyem espai i reduïm el cost del lloguer”, explica a SARDANEJANT el president dels dos organismes, Bartomeu Duran. I és que amb el canvi, es passa de comptar amb una oficina de vora setanta metres quadrats per uns baixos d'uns 140. Segons afirma el directiu la FSC i l'OBP passaran de pagar un lloguer d'uns 1350 euros al mes als gairebé 750 de la nova seu. Bartomeu al·lega que “a l'antiga seu ens anaven pujant el lloguer any rere any i ara ja era força important”.\nEl canvi d'ubicació s'ha estat gestant des del setembre, un temps en què s'han portat a terme les obres d'adequació del nou espai que han costat “més de 4 milions de les antigues pessetes” (més de 24.000 euros). A més, durant aquest període ha calgut pagar les quotes dels dos emplaçaments.\nEl trasllat coincideix amb les obres per deficiències de l'edifici de Via Laietana, motiu pel qual havia estat apuntalat i havia restat espai a l'oficina federativa.\nLa nova seu és formada per un soterrani, on s'ubicarà l'arxiu, i uns baixos arran de carrer en què hi haurà l'espai de treball dels dos treballadors de la FSC i l'OBP, dos zones de reunió i un despatx per al president.\nEls millors discos de l'any segons la votació popu...\nLa sardana tornarà a 'fer moure' per Haití, diumen...\nInformadors de l'àmbit escullen els millors discos...


El Cirque es farà sota un envelat que costarà 450.000 euros - El Periòdic d'Andorra\nEl Cirque es farà sota un envelat que costarà 450.000 euros\nLa nova instal·lació augmenta un 12% el cost net del pressupost, superant els 2,7 milions d’euros\nPublicat el Dimarts, 23 de febrer de 2016 | 03:45 h\nUn moment de l’espectacle del ‘Cirque du Soleil’ en la darrera edició. | TONY LARA\nL’espectacle de Cirque du Soleil que tindrà lloc el juliol al Principat es farà enguany sota un envelat que cobrirà tot el recinte –no només la part de l’escenari com fins ara– i tindrà un cost de 450.000 euros. La companyia canadenca es farà càrrec del 33% d’aquest import –148.500 euros– i la resta anirà a càrrec d’Andorra Turisme. Amb tot, la nova instal·lació suposa un augment del 12% en el cost net del que val portar l’espectacle Scalada Vision, arribant a un total de 2.745.673 euros. El gerent d’Andorra Turisme, Betim Budzaku, va confirmar ahir que tant el contracte amb el Cirque du Soleil com amb l’empresa que s’encarregarà de la instal·lació de l’envelat s’ha tancat per dos anys, la qual cosa assegura l’espectacle i el cobriment del recinte també pel 2017.\nMalgrat l’increment del cost, Budzaku va explicar que calculen que la despesa que faran els espectadors al país serà d’un 6,3% més que l’any passat. En nombres absoluts això representa que l’impacte econòmic de l’esdeveniment serà de més de 19 milions d’euros. Aquest increment es preveu pel que fet que en aquesta edició es farà una sessió més coincidint amb el pas del Tour de França pel Principat juntament amb la seguretat que proporciona el fet que el recinte estigui cobert pel que fa a la meteorologia.\nQuant a les característiques tècniques de la instal·lació, el director de Producte i Nous Projectes d’Andorra Turisme, Enric Torres, va exposar que l’envelat «de grans dimensions» que es construirà al Parc Central farà 16,9 metres d’alçada i ocuparà 4.250 metres quadrats. Les mides seran de 85 metres de llargada per 50 metres d’amplada i deixarà descoberts els laterals. Torres va comunicar que «la carpa s’ha adequat a les necessitats i requeriments del Cirque perquè puguin desenvolupar els números aeris i la mobilitat dels artistes dins del que és l’escenari». La cobertura total del recinte obligarà a ampliar els terminis de muntatge i desmuntatge de manera que el Parc Central romandrà tancat des de finals de maig fins a principis d’agost.\nEl preu de les entrades/ Enguany les entrades anticipades amb seient tindran un preu de 18 euros –tres euros més que en la darrera edició– i de 20 euros si es compren el mateix dia a taquilla. Amb l’increment del cost de les entrades juntament amb la sessió extra d’aquesta edició, Andorra Turisme calcula aconseguir un 20% més d’ingressos que durant el 2015 per compensar l’augment de la despesa.\nUna altra de les novetats és que les entrades amb seient es posaran a la venda abans. Concretament, el proper 12 d’abril els usuaris que estiguin registrats a la base de dades d’Andorra Turisme ja podran accedir a la reserva de les entrades de pagament, a la pre-reserva de les entrades gratuïtes i, en cas que els interessi, a la compra de paquets d’allotjament més entrada. A partir del 19 d’abril s’obrirà el procés de reserva en totes les modalitats existents al públic en general.\nEn relació als paquets promocionals d’entrada més allotjament, Torres va informar que ja s’ha fet una reunió amb el sector turístic i que la xifra de participants «serà similar a l’any passat», al voltant de 90 establiments. També va avançar que la majoria d’hotels han demanat un major nombre d’entrades perquè el cobriment de l’espectacle dóna més seguretat i esperen que faci augmentar el nombre de visitants.\nEn total, es preveu que vegin l’espectacle 110.000 persones. D’aquestes, 52.800 podran comprar l’entrada amb seient i 57.200 estaran dempeus i podran gaudir de l’esdeveniment de forma gratuïta.


Junta Qualificadora: Els títols de llengua catalans i balears seran més fàcils de convalidar a València | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nEls títols de llengua catalans i balears seran més fàcils de convalidar a València\nLa Generalitat Valenciana elimina les traves a l'homologació de certificats\nValència 23 GEN 2017 - 14:46\tCET\nMarzà (esquerra) i Trenzano en la presentació de la nova estructura de títols de valencià.\nEl conseller d'Educació, Cultura i Esport, Vicent Marzà, ha presentat aquest dilluns la nova ordre que regularà els títols de coneixement del valencià. L'objectiu és adaptar l'estructura a la normativa europea i que els certificats "incentivin l'ús de la llengua". Per fer-ho es canviaran els tipus d'examen, que seran menys "de test o d'autoescola" i tindran una perspectiva més "comunicativa".\nEls títols obtinguts fins ara —elemental, mitjà i superior— mantindran la seva validesa sense necessitat de fer cap tràmit.\nL'ordre elimina les traves per a l'homologació dels títols de coneixement de la llengua emesos a Catalunya i Balears.\nLa correspondència entre els títols va ser aprovada el 1995 per la Generalitat Valenciana que dirigia llavors el socialista Joan Lerma, però el PP va eliminar aquesta possibilitat. Una sentència del Tribunal Suprem, del 2006, va resoldre que l'Administració valenciana havia d'acceptar els títols catalans i balears, però per aconseguir-ho els posseïdors del títol havien de sol·licitar-ho d'un en un. La nova regulació fa que els certificats d'aquestes dues comunitats es puguin utilitzar davant l'Administració valenciana directament.\nEl canvi, en l'estructura dels títols s'introduirà de manera "gradual", segons han explicat Marzà i el director general de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, Rubén Trenzano. Amb el nou sistema, adaptat a l'implantat des de l'any 2001 per la Carta Europea de les Llengües, el coneixement del valencià tindrà sis nivells: A1, A2 (equivalent a l'actual títol de coneixements orals), B1 (equivalent a l'elemental), B2 i C1 (mitjà) i C2 (superior).\nEl 2017 s'introduirà l'examen d'A2 i B1, però es mantindran els de nivell mitjà i superior amb el tipus de proves que han funcionat fins ara, per donar temps a les editorials i centres de formació a adaptar-se al canvi. El juny del 2018, s'implantaran els exàmens de la resta de nous nivells.\nLes proves seguiran sent lliures, per la qual cosa no caldrà tenir, per exemple, el B1 per presentar-se a l'examen de B2. S'homologuen, a més, els títols de coneixement de valencià emesos per les universitats valencianes i de la resta de l'àmbit lingüístic català englobades a la Xarxa Vives d'Universitats.\nEls exàmens buscaran potenciar el vessant "comunicatiu" de la llengua, en detriment del tipus test i de les preguntes basades a preguntar per paraules poc utilitzades. Augmentaran, en canvi, les proves tant en la part oral com en l'escrita en què l'examinat haurà de respondre les preguntes interpretant el context. Es potenciarà la fórmula anomenada de "mediació" (al C2), en la qual, per exemple, un examinat haurà d'explicar en valencià un text d'un museu escrit en castellà, anglès i francès. Els exàmens orals es faran per parelles.\nEl títol més baix (A1) no s'obtindrà amb un examen, sinó acreditant haver fet formació en una sèrie d'institucions que estiguin acreditades, com la universitat o els serveis municipals. Acabar l'educació obligatòria seguirà, com ara, sent equivalent a tenir el títol elemental (B2).\nEl funcionament de la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià, que estrena logotip, també canviarà. I els examinadors hauran de fer una formació específica i contínua per poder ser-ho.


La Universitat de Lleida crearà un servei de suport a la recerca\nEl rector de la Universitat de Lleida, Joan Viñas, ha anunciat la creació d'un servei de suport a la recerca que tindrà com a principals funcions buscar noves línies d'investigació i fer els tràmits per aconseguir els màxims recursos de totes les possibles vies de finançament. Viñas ha destacat que la creació d'aquest servei és essencial perquè la UdL no es quedi enrere com una institució de segona velocitat. El rector ha assegurat que ara és un moment clau perquè la Universitat de Lleida es posicioni com una universitat capdavantera en recerca i punt de referència a nivell europeu i mundial.\nD'altra banda, Joan Viñas també ha esmentat com a "punt d'inflexió" de la UdL la inauguració de la biblioteca del campus de Cappont durant el primer trimestre de l'any que ve. Posar en marxa l'edifici emblemàtic, ha dit, és un procés difícil perquè la Generalitat no els ha donat prou recursos per preveure les despeses de manteniment com la calefacció, la neteja o la seguretat. En tot cas, Viñas confia que la biblioteca entri en funcionament a principis del 2004. El rector de la UdL també ha explicat que la redacció del pla estratègic de la universitat pot fer que sorgeixin altres possibles noves titulacions per demanar al govern, a banda de les que ja es coneixen com Biotecnologia, Nutrició i Criminologia.


Billy Bathgate ~ Ona Llibres\nInici ~ Botiga ~ Billy Bathgate\nUn xicotet de quinze anys, Billy Bathgate, queda captivat per l'exhibició de luxe i de poder d'un mafiós, el magnètic Dutch Schulz, i, íntimament, pren la decisió de ser com ell. No en té ni cinc, però és llest: en lloc d'anar-li al darrere com un gosset, se li posa al davant per fer-li una demostració de destresa llançant unes boles a l'aire. Li funciona. El gran Schulz es fixa en aquell noi hàbil i orgullós, que comença a fer petites feines i passa a ser un home de confiança de l'organització. En Billy necessitarà molta intel·ligència per sobreviure en el món enlluernador de l'alta societat, la violència, la brutalitat i la corrupció. Sempre amb una carta amagada, aprèn a fer-se valer i a comprendre que el que ell vol en realitat és «només» viure bé, tan senzill com impossible en el lloc on li ha tocat néixer.


El Consell Local Agrari de Sagunt constituix el consell sectorial agrari i tria al consell rector\nMancant que es ratifiquen els noms dels representants en el Ple, el Consell Agrari ja té consell sectorial que es reunirà com a mínim una vegada per trimestre\nConsell agrari. EPDA\nEl Consell Local Agrari ha constituït hui, dilluns 30 de setembre, el consell sectorial agrari. Este matí la regidora del Consell Agrari i presidenta d'este, Gloria Parra, s'ha reunit amb representants d'associacions d'agricultors i regants del municipi, així com amb representants dels grups polítics per a definir els membres del Consell rector.\nGloria Parra ha afirmat que, en esta primera sessió, "els representants han votat per a conformar el consell rector, però una vegada estos resultats passen al Ple seran nomenats i celebrarem el primer consell rector". A més, Parra hi ha assegurat que s'han "establit les bases de com serà la nostra manera de treballar, per a això hem quedat que com a mínim convocarem una vegada per trimestre i també ens hem donat els contactes perquè la nostra comunicació siga el més fluida i el més espontània possible".\nRespecte a la declaració institucional en defensa de l'agricultura proposada en l'últim ple, ha afirmat sentir-se "bastant satisfeta perquè l'he poguda portar en este primer consell, havent sorgit del PSOE però com tots els partits tenien alguna cosa que aportar, decidim asseure'ns i treballar d'una manera consensuada en honor d'afavorir este sector". Recordant el que recull la declaració institucional, ha declarat que "es determina en diversos punts que les dotacions pressupostàries al Consell Local Agrari, així com els mitjans materials, s'augmentaran, tot això per a afavorir que realment el Consell siga totalment autònom".\nEl Consell Local Agrari de Sagunt és un organisme autònom per a la gestió dels servicis agrícoles municipals. A més d'això, són funcions d'este organisme autònom local el desenvolupament i execució d'obres i serveis agrícoles, la conservació, vigilància i custòdia de camins i instal·lacions en el mitjà agrari, la promoció i desenvolupament de l'agricultura, l'assessorament a l'Ajuntament de Sagunt en temes de la seua competència, col·laborar administrativament amb l'Ajuntament en les tasques d'inspecció urbanística en el sòl no urbanitzable, així com en la tramitació de llicències urbanístiques en esta classe de sòl per a obres destinades a l'ús agrícola, etc.


El Ministeri de Sanitat reuneix les comunitats autònomes després de la resolució europea sobre AstraZeneca - À Punt\nEl Ministeri de Sanitat reuneix les comunitats autònomes després de la resolució europea sobre AstraZeneca\nL’Agència Europea del Medicament ha assegurat que la vacuna és segura i no té relació amb els trombes.\nLa ministra de Sanitat, Carolina Darias i el ministre de Política Territorial, Miquel Iceta, durant el Consell Interterritorial / Borja Puig de la Bellacasa (Efe)\n18 de març 2021 - 18:01\nEl Ministeri de Sanitat ha convocat a les 18:00 hores el Consell Interterritorial de Salut, després que l'Agència Europea del Medicament (EMA) ha dictaminat que la vacuna d’AstraZeneca és segura i no té relació amb els casos de trombes detectats després d'injectar-la.\nEn un comunicat, Sanitat ha informat que la ministra, Carolina Darias, compareixerà en roda de premsa a la Moncloa, després del Consell Interterritorial.\nDarias havia informat que la decisió de l’EMA seria avaluada pels consellers de Salut a fi de poder reactivar el pla de vacunació amb AstraZeneca des de la cogovernança.\nA Espanya la vacunació amb AstraZeneca es va paralitzar "per prudència" durant quinze dies a l'espera que l’EMA diguera si existia relació causal entre els episodis trombòtics i la mateixa vacuna, molt defensada per la comunitat científica, que fa dies que insisteix que són majors els beneficis de la vacuna que els riscos.


Una plaga de conills "agressius" malmet els cultius d'un poble de Lleida | Lleida.com\nL'"extraordinària" proliferació de conills durant els darrers mesos a #Alcarràs ha portat a l'Ajuntament a demanar al Departament d'Agricultura que prengui "les mesures adients" des de la pròpia conselleria o bé que concedeixi "permisos especials" als caçadors locals per reduir la presència d'uns animals que malmeten les produccions agràries -especialment fructícoles. Aquestes explotacions són la base de l'economia de la població i els mamífers arriben, fins i tot, a atacar els arbres, segons ha assenyalat l'alcalde d'Alcarràs, Jordi Janés.\nJanés ha indicat que es tracta "d'uns conills molt nombrosos i agressius, fins i tot, amb els arbres". "Rosseguen, inclús, les branques i aquest fet comporta la mort dels arbres atacats i condiciona de manera molt negativa el futur de les plantacions", un fet que, "posa en risc el futur de moltes explotacions i el pa de cada dia de moltes famílies", ha remarcat l'alcalde d'Alcarràs.\nJanés ha assenyalat que aquesta situació suposa "un problema" i ha explicat que, en els darrers mesos, l'Ajuntament està rebent nombroses queixes de veïns pagesos en aquest sentit. Per això, ha reclamat actuacions a través de la carta que ha enviat als serveis territorials d'Agricultura a Lleida i als Agents Rurals. "Cal una actuació decidida contra aquesta plaga", ha defensat. Així, l'alcalde ha plantejat que Agricultura dugui a terme accions directes o, si s'escau, concedeixi "permisos especials" als caçadors locals, que "han de poder actuar dins de les àrees de caça que hi ha acotades i, també, dins d'altres durant la temporada que es consideri adient i en els horaris que es consideri oportú per tal d'aturar definitivament la proliferació de conills".\nProp de 600 treballadors (prop d'un 15% de la massa laboral d'Alcarràs) desenvolupen de manera fixa la seva feina dins del sector agrari, segons dades de l'Idescat, però la importància de les explotacions agràries va més enllà d'aquesta dada, perquè l'agricultura el sector és "motor" de l'economia local i, durant la campanya, requereix de milers de treballadors estacionals, ha exposat l'alcalde.\nAlcarràs desisteix de comprar la casa de Macià i exigeix a l'amo preservar-la


XXI Festival folklòric d’Eivissa MARE NOSTRUM – Ball pages Eivissa i Formentera\nUn any més arriba el Festival Folklòric Mare Nostrum, aquest any es celebra els dies 22, 23 i 24 de setembre. Nou grups folklòrics, cinc colles d’Eivissa i la resta de Canàries, Galícia i les dues ‘Castelles’, hi participen aquest cap de setmana. El Festival està organitzat per la Federació de Colles de Ball i Cultura Popular d’Eivissa i Formentera, amb el patrocini del Consell d’Eivissa i la col·laboració dels ajuntaments de l’illa.\nEn la presentació a la premsa, la presidenta de la Federació de Colles de Ball i Cultura Popular d’Eivissa i Formentera, Maria Marí, va destacar la longevitat i consolidació del Festival Folklòric Mare Nostrum i va assegurar que «és una trobada amb una fama molt positiva i coneguda per als grups de cultura popular de tot Espanya i també Europa, i vam rebre moltes peticions de grups que volen participar-hi ». Mentrestant, el conseller insular d’Educació, Patrimoni, Cultura, Esports i Joventut, David Ribas, va agrair a la federació el «magnífic treball que fa any rere any, a través d’aquest festival a la difusió de la nostra música i els nostres balls tradicionals i per que sigui possible l’intercanvi d’experiències amb diferents grups i agrupacions de llocs tan diversos ».


Societat Catalana de Geografia : miscel·lània : Sobre la sostenibilitat en la vida quotidiana\nDimarts, 8 de març : Societat de consum, societat malversadora / a càrrec de José Luis Gallego, periodista. Vivim en una societat molt condicionada per la necessitat de consumir. Un consum que porta conseqüències greus en forma de residus i contaminació.\nDijous, 10 de març : A on anem... hi hem d'anar en cotxe? / a càrrec de Màrius Navazo, geògraf. El transport individual en cotxe s'està imposant com el dominant en la mobilitat de cada dia. En canvi és el menys eficient i el que ocupa més espai.\nDimarts, 15 de març : Quanta energia realment necessitem? / a càrrec de Manel Rivero, d'Intiam Ruai. El consum d'energia es troba en l'arrel de molts problemes ambientals, com ara el canvi climàtic, i malgrat les crisis del petroli el consum d'energia per persona ha anat augmentant any rera any. Veurem com reduir el nostre consum a les nostres llars.\nDijous, 17 de març : La nova cultura de l'aigua / a càrrec d'un membre de la campanya Catalunya Estalvia Aigua, d'Ecologistes en Acció. La lluita contra el transvasament de l'Ebre ha servit per posar sobre la taula la nova cultura de l'aigua. Aquesta no es basa només en infraestructures sinó també en aspectes personals.\nJa quasi ningú discuteix que el model de vida occidental no és sostenible a mitjà termini, ni tan sols el planeta disposaria dels recursos suficients per a que tots els habitants del països en desenvolupament el seguissin. Tanmateix, fins i tot per a les persones sensibilitzades per viure d'una manera respectuosa amb el medi ambient, l'entorn en que vivim fa difícil assolir l'objectiu d'una "sostenibilitat personal".\nAquestes quatre xerrades pretenen mostrar diversos aspectes de la vida quotidiana i la seva relació amb el medi ambient, a fi de reflexionar sobre els nostres hàbits i poder-los canviar.\nCicle de xerrades organitzat per l'ADENC (Ca l'Estruch, carrer de Sant Isidre, a tocar de la plaça Lluís Casassas, de Sabadell). L'accés és gratuït i obert a tothom.


Sun Cue Okinawa Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n渡嘉敷村字阿波連39番地, Illes Kerama, Okinawa, Japó, 901-3502 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Sun Cue?\nMés informació sobre Sun Cue\nAl visitar Okinawa, vosté es sentirà com a casa a Sun Cue, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. L'hotel és a 155.3 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Sun Cue és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Zones públiques amb Wi-Fi.\nEls clients poden triar d'entre 7 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com buceig que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sun Cue és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Okinawa.\nDistància des del centre de la ciutat: 155.3 km


Ja n'hi ha prou - Susana Pérez-Soler\nLa Manada, periodismo machista, Perspectiva de género\n* Text llegit en l’acte #PrenemLaParaula, organitzat per l’Institut Català de les Dones i la institució de les Lletres Catalanes, contra la sentència de La Manada. Extracte de l’informe «La cobertura mediàtica del cas de La Manada. Com es construeix el relat d’una agressió sexual» publicat a Mèdia.Cat el juny de 2018.\nLes narracions, representacions i discursos que componen el relat del cas de La Manada en els mitjans de comunicació són una font d’informació que ens mostra l’arrelament de la cultura masclista en la societat. Desgranem, a continuació, els principals mecanismes per relatar i perpetuar la violència sexual en els programes de televisió de major audiència.\nEn primer lloc, la revictimització de la víctima. Dubtar de la seva paraula. Que la jove agredida hagi d’escoltar que s’ho va inventar tot. Que la denúncia era falsa. En aquest sentit, Espejo público va recollir el testimoni d’una veïna dels agressors que afirmava: “Ells van acabar la seva orgia i van marxar. No van ser cavallerosos… Van anar a esmorzar i van seguir de festa al mateix carrer. Hi havia un militar i un guàrdia civil que saben de lleis… De debò algú creu que són tan imbècils de seguir al mateix carrer perquè la policia els detingui? Això és una denúncia falsa. N’estic convençudíssima”.\nO aquest altre testimoni, que recollia el programa d’Ana Rosa Quintana el dia anterior a la sentència. Parla un dels membres de La Manada que no va participar en l’agressió de Pamplona, però que deia que sí que ho havia fet en altres ocasions: “Això és el que es porta ara. Cinc homes contra una dona, o deu contra dues. Mai ninguna se n’ha queixat, només ella. […] Caldrà veure com castiguem aquesta noia, perquè l’haurem de castigar…”.\nEn segon lloc, el domini de l’esfera pública per part de l’advocat dels agressors. L’advocat de La Manada es passeja amb impunitat per qüestionar la versió de la noia i exculpar els violadors. I acapara majoritàriament les hores de televisió dedicades a aquest tema. El seu relat és aquest: “Que vostès no entenguin que una noia de 18 anys vulgui una fantasia, poden no entendre-ho, però han de deixar fora els seus prejudicis morals”.\nTercer mecanisme per perpetuar la violència masclista en els mitjans de comunicació: la vinculació de la violació a les orgies i festes sexuals. Els programes de televisió acompanyen aquestes declaracions amb imatges dels sanfermins on veiem dones mig nues. I posen veus en off com aquesta: “Poc abans de Pamplona van estar a Barcelona. On anaven, arrasaven. No els anava gens malament. Gresca, platja, riures. Dones, sexe, diversió. La Manada no tenia fi. Ana Rosa els mostra en exclusiva la disbauxa de La Manada”.\nQuart, i últim, els discursos exculpatoris dels agressors. Aquest és el discurs de l’advocat de La Manada: “Els meus representants no són model de res en molts aspectes. Són simples, infantils i primitius en temes de sexe i futbol. Però són bons fills i estan units a la seva família i amics”. I aquest és de la germana d’un dels agressors, El Prenda: “Volen dibuixar un monstre i no ho és. El meu germà és afectuós, és el que cuida dels meus pares, és qui banya el pare que és minusvàlid, és qui els acompanya als metges. És un noi normal. Una bona persona”.\nJa n’hi ha prou de fer malbé la dignitat de les víctimes, de revictimitzar-les, de jutjar-les, de dubtar de la seva paraula, de ridiculitzar-les, de responsabilitzar-les, d’insultar-les, d’embrutar el seu nom. Ja n’hi ha prou de donar la paraula als agressors, d’apropar-se als seus familiars, amics i veïns perquè lloïn la seva persona i exculpin els seus actes, d’humanitzar- los, de blanquejar-los, de tractar-los com a seductors. Ja n’hi ha prou de vincular les violacions amb el sexe consentit, les orgies i les festes sexuals, d’il·lustrar les informacions sobre agressions sexuals amb noies amb poca roba i de fer servir músiques que només busquen la morbositat.\nEn definitiva, ja n’hi ha prou de fer de la violació un espectacle. El masclisme viu i es reprodueix, en part, perquè s’alimenta des dels mitjans. Per erradicar les agressions sexuals, és imprescindible abolir les representacions i els relats –com aquests que els he llegit– que les fomenten.


ᐅ Posicionament Google Simat de la Valldigna - Posicionament web Simat de la Valldigna\nLi oferim posicionament Google Simat de la Valldigna.\nExperts en posicionament Google Simat de la Valldigna\nSom especialistes en SEO Posicionament Google Simat de la Valldigna utilitzant òptimament tots els paràmetres que SEO posicionen dins Google, tan posicionament Google Simat de la Valldigna On-page com Off-page. La clau és complir perfectament amb aquestes dues facetes tan importants, contemplant el màxim de requeriments i paràmetres en aquest sentit.\nDes de Simat de la Valldigna, especialistes en posicionament Google\nSom especialistes en posicionament Google Simat de la Valldigna, utilitzant totes les tècniques i els paràmetres necessaris que millor posicionen a Google.\nEl nostre posicionament Google Simat de la Valldigna va de bones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies SEO nacional i internacional. El nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nPosicionament Google Simat de la Valldigna. Experts des dels inicis del cercador.\nEl nostre equip professional a Simat de la Valldigna analitza i confecciona en cada cas una proposta i estratègia a mida sobre el servei de posicionament Google Simat de la Valldigna SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nLa evolució constant del servei de posicionament Google Simat de la Valldigna\nEl robot de Google i els seus paràmetres de SEO Posicionament han evolucionat i ho segueixen fent constantment, per aquest motiu els nostres especialistes a Simat de la Valldigna assessoren i fan seguiment sobre les estratègies i com millorar-les i treure’n més i millor rendiment. És obvi que en aquest camp, ningú es pot permetre el luxe de quedar-se enrere i en el nostre cas, Gestinet ofereix a Simat de la Valldigna el millor servei contrastat, consolidat i en constant evolució i millora per tal d’aconseguir en cada moment els resultats més òptims possibles. De fet i en aquest sentit, la nostra empresa col·labora intensament i és Partner de Google des de fa molts anys.\nA l’igual que el Manteniment informàtic és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO Posicionament Google Simat de la Valldigna també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nEl servei SEO Google de Gestinet és el millor posicionament Google Simat de la Valldigna\nEl nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia de posicionament Google Simat de la Valldigna és aconseguir els millors resultats possibles en la generació de trànsit potencial i sa des de Google i les seves eines i línies de negoci com Google Adwords, Google Shopping, Google Local Business (Simat de la Valldigna), etc… En cada cas utilitzem els nostres recursos, experiència i eines que hem anat dissenyant, elaborant i evolucionant durant tants anys i que ens han aportat l’èxit i reputació com d’empresa referent en SEO posicionament Google Simat de la Valldigna.\nGestinet, el millor posicionament Google de Simat de la Valldigna\nDes de Gestinet entenem que el SEO posicionament Google Simat de la Valldigna és una forma d’entendre i fer les coses, una metodologia en evolució constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web, optimització i projecte en aquest sentit, sempre desenvolupant pensant en la metodologia Google i els seus paràmetres de posicionament SEO, vital per a l’èxit del projecte i consolidació dels objectius SEO. Oferim un servei de posicionament Google Simat de la Valldigna de qualitat i amb màximes garanties.\nPosicionament Google Simat de la Valldigna amb màximes garanties\nEl nostre secret és tractar el SEO posicionament Google Simat de la Valldigna com a metodologia i filosofia dins el nostre ADN, entenent i participant en aquestes facetes dins Google, en resum gairebé formar part de l’ADN Google. Tot això ho plasmem en el nostre disseny web i estratègies de posicionament web que realitzem, totes les optimitzacions web que fem, utilitzant en tot moment metodologia pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades i vigents dins Google, amb les màximes garanties d’èxit i sense riscos. Mai hem tingut una pàgina web penalitzada i en tots els casos realitzem una estratègia SEO posicionament Google Simat de la Valldigna a mida amb les màximes garanties per a consolidar els objectius establerts.\nDoni visibilitat mitjançant posicionament Google Simat de la Valldigna al seu negoci a Google amb Gestinet\nDonem d’alta els seus productes a Google Merchant Center per a millorar el posicionament Google Simat de la Valldigna\nGestionem les seves campanyes d’Adwords per treure el màxim rendiment en posicionament Google Simat de la Valldigna\nMitjançant el posicionament Google Simat de la Valldigna millorem les seves posicions en les cerques locals.\nSimat de la Valldigna i el seu posicionament a Google\nCada ubicació i zona geogràfica té un tractament específic a nivell SEO Google i això afecta directament en una gran majoria d’estratègies de posicionament web que desenvolupem, tant sigui pel volum i tipus de competència, com tipus de sector, activitat, etc... Cal tractar cada projecte i estratègia de posicionament Google Simat de la Valldigna de forma personalitzada i a mida, només així es pot garantir l’èxit de la mateixa i aconseguir els resultats en posicionament web esperats.\nGestinet ❤ Posicionament Google Simat de la Valldigna\nSom de Simat de la Valldigna, addictes a la nostra feina i ens apassiona el món Google des dels seus inicis, i les estratègies de superació constant que dissenyem per tal que cada client sobresurti dins el Posicionament dins Google, evolucionant-les amb el temps per tal de millorar i optimitzar resultats constantment. Val a dir que a Simat de la Valldigna comptem amb clients que són models de negoci online i gairebé l'única captació de client potencial és via posicionament Google Simat de la Valldigna, amb l’exigència i pressió que això comporta.


Bombers d'Andorra i de Barcelona, els dos companys de viatge - Bombers amb causa\nBombers d’Andorra i de Barcelona,…\nBombers amb causa compta, com en les darreres edicions, amb dues importantíssimes col·laboracions: la dels Bombers d’Andorra i els Bombers de l’Ajuntament de Barcelona. Tots dos cossos de bombers s’han sumat al projecte i hi han participat activament tant en la seva realització com en la venda i la distribució de calendaris.\nEls bombers de Barcelona protagonitzen dues de les fotos del calendari ubicades a la ciutat comtal: la del mes de desembre davant del parc d'atraccions del Tibidabo i la del mes d'octubre, amb el Grup de Rescat Aquàtic. I els Bombers d'Andorra reprodueixen una escena divertida en la foto del juliol, al parc Prat del Roure d'Escaldes-Engordany, i es pengen del pont romànic d'Ordino amb dues nenes atrevides.\nPreviPrevious post:Abacus, Natura i Bon Preu distribueixen el calendariSegüentNext post:Inscriu-te a la Cursa Bombers amb Causa Cercs 2017


Comprar cremes de verdures ecològiques en línia, venda desopes i cremes de verdures ecològiques a Internet amb enviament a domicili - Agroboca\nComprar sopes i cremes de verdures on line, venda decremes de verdures naturals i saludables a Internet amb enviament a domicili\nCrema ecològica de carbassa i mango\nCrema de verdures ECO Pèsol...\nCrema ecològica de pèsol i menta\nCrema ecològica de carxofa i ortiga\n3,65 € 7,30 €/Kg. 0,50 Kg\nLlistat de botigues on line per comprar sopes i cremes de verdures ecològiques\nTria sempre sopes i cremes de verdures saludables si el que busques i valores és el sabor i una alimentació sana: cremes de verdures, sense aditius des del seu cultiu fins a l’envasat.\nSucs ecològics de taronja, poma, raïm, pera, préssec, piña, …\nPots consultar les valoracions per conèixer l'opinió d'altres usuaris per comprar millor. No oblidis votar la qualitat dels teus Sucs de fruites ecològiques un cop les hagis rebut i provat per compartir la teva experiència amb altres usuaris.\nRegistra't per rebre les teves ofertes d'Sucs de fruites fresques ecològiques i consultar productes relacionats.


Aquesta jaqueta esportiva i lleuger està fet per a un ús versàtil en l'aigua alhora que ofereix una bona protecció contra els elements. Cort més curt per la llibertat de moviment i un collaret més curt i la caputxa ajustada per a una millor visió. disseny nòrdic amb obres d'art úniques dels fiords de Noruega impresos mitjançant el revestiment de la jaqueta.\nAigua Vislon resistent cremallera frontal\nA 471 Aprovat groc punys dobles de color\nBucles per armilla inflable\nMatar anell de cable D\nDescobreix l’àmplia varietat de productes de nàutica i pesca que tenim en catàleg de la marca Helly hansen, actualment en estoc i al millor preu online. A waveinn, la teva botiga online de nàutica i pesca, compra en línia i sense sortir de casa productes exclusius de la marca Helly hansen com Helly hansen HP Fjord. T’ho portem directament a casa en 24/48 hores i amb totes les garanties.


Un estudi d'un equip de científics del Barcelona Supercomputing Center – Centre Nacional de Supercomputació (BSC) conclou que el 20% de la contaminació per diòxid de nitrogen (NO2) de Barcelona, que procedeix sobretot del trànsit, es deu a l'excés d'emissions dels cotxes i furgonetes dièsel. Aquest excés és la diferència entre les emissions reals d'aquests vehicles fabricats entre el 2000 i el 2018 i el que marca la normativa europea. El treball s'ha publicat a la revista Environmental Research Letter.\nLa principal novetat de l'estudi és la utilització de Caliope-Urban, una eina de modelització de la qualitat de l'aire en alta resolució que determina l'impacte de l'incompliment dels límits europeus d'emissions en condicions reals de conducció als carrers de Barcelona, ha informat el BSC. Alta resolució significa que si altres estudis prenien valors en segments de la ciutat que mesuraven un quilòmetre per un quilòmetre, en aquest cas s'estudia carrer per carrer, i tenint en compte la seva morfologia: la forma de cada via, la seva amplària i l'altura dels edificis. “La investigació reflecteix que els estudis realitzats a més baixa resolució havien infraestimat aquest impacte”, assenyala el BSC en un comunicat.\nEls càlculs s'han alimentat de dades sobre les emissions, un model atmosfèric que s'utilitza en meteorologia, i un altre de transport fotoquímic que calcula les reaccions químiques, explica l'investigador del grup de Composició Atmosfèrica del BSC i creador de l'eina de modelització, Jaime Benavides. A partir de la realitat de l'aire, s'ha mesurat la diferència entre dos escenaris. Un, la contaminació existent i les dades sobre l'excés d'emissions com a conseqüència de l'incompliment de la normativa europea publicats en els últims anys. I dos, la contaminació existent i com serien les emissions si els cotxes i furgonetes dièsel respectessin la normativa europea. “L'exposició al diòxid de nitrogen, que és un contaminant potencialment nociu per a la nostra salut, no és homogènia a tots els carrers de les ciutats. Utilitzar models de més resolució, és a dir, a escala carrer, ens ajuda a conèixer l'impacte real de l'exposició dels ciutadans a aquest perillós contaminant”, defensa Benavides.\nEl científic assenyala una altra de les conclusions de l'estudi: “Sense l'excés d'emissions dels dièsel, el nombre de barcelonins exposats a nivells de concentracions no saludables de NO2 seria del 59%. No obstant això, a causa d'aquest excés d'emissions, la xifra augmenta fins al 70%”, un percentatge publicat recentment per l'Agència de Salut Pública de Barcelona.\n“Hem extrapolat els resultats i hem comprovat que, encara que no hagués existit mai l'excés d'emissions dels cotxes i furgonetes dièsel, Barcelona continuaria superant els límits legals de contaminació en estacions de mesura exposades al trànsit. Això sembla indicar que, a més de moure'ns en cotxes més nets, cal reduir de manera dràstica el trànsit en general per respirar un aire més saludable”, subratlla Benavides.\nEl BSC ha assenyalat que és la primera vegada que es fa un estudi tan exhaustiu, carrer per carrer, sobre l'impacte de l'excés d'emissions dièsel a tota una ciutat. Abans se n'havia estudiat l'impacte a Berlín, però només en algunes zones de la ciutat. Des del 2019, la capital alemanya només permet l'entrada de cotxes dièsel recents (els anomenats Euro 6) en algunes zones de la ciutat.\nEl Barcelona Supercomputing Center explica també que ha triat Barcelona perquè “és una de les urbs europees amb més densitat de vehicles (uns 6.000 cotxes per quilòmetre quadrat), fins i tot per davant de Madrid o París (amb entre 1.500 i 2.000 vehicles per quilòmetre quadrat)”. La ciutat, afegeix, té “un elevadíssim nombre d'automòbils dièsel, representen el 65% del total, igual que la majoria de ciutats europees”. “Una altra de les raons per les quals s'ha triat Barcelona és pel seu excés de contaminació, que supera sistemàticament el llindar legal establert tant per Europa com per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) de concentracions de NO2 (diòxid de nitrogen), que és de 40 micrograms per metre cúbic de mitjana anual”, apunta el BSC.


L'Institut Valencià de Cultura presenta el primer concert del cicle de Joves Intèrprets amb l'actuació del clarinetista Salvador Navarro i el pianista Miquel Carbonell, el dilluns 6 de novembre, al Casino Antic de Castelló, dins de la seua programació 'Els dilluns, concert'.\nLa primera part del concert engloba les obres 'Première Rhapsodie', de Claude Debussy, i 'Sonata per a clarinet i piano', de Francis Poulenc, el públic podrà gaudir del misticisme i l'impressionisme del primer, junt amb el colorisme i els jocs musicals del segon.\nEn la segona part del recital s'interpreten dues peces curtes d'inspiració espanyola: 'Mallorca (barcarola), per a clarinet i piano', d'Isaac Albéniz, i 'Peça en forma d'havanera', de Maurice Ravel, a les quals segueixen les 'Tres peces per a clarinet', d'Igor Stravinsky. El concert finalitza amb la interpretació de la divertida obra de Ramón Carnicer 'Fantasia per a clarinet i piano'.\nAquests concerts del cicle de Joves Intèrprets, que organitza l'Institut Valencià de Cultura, tenen com a objectiu donar a conéixer el treball de joves músics que han rebut ajudes de la institució.\nSalvador Navarro s'ha format en el Conservatori Municipal José lturbi de València i en el Reial Conservatori Superior de Música de Madrid. Ha col·laborat amb orquestres com l'Orquestra Filharmònica de la Manxa o la Jove Orquestra Simfònica de Castelló. Ha sigut guanyador del I Concurs Nacional de Joves Clarinetistes i del concurs Miguel Ángel Colmenero en l'especialitat de clarinet.\nMiquel Carbonell treballa com a repertorista de cant en el Conservatori Superior de Música Óscar Esplá d'Alacant. A més, col·labora des de 2009 amb distints teatres d'òpera, com el Palau de les Arts, exercint les funcions de mestre repetidor, repertorista i director assistent, i participa en gales, concerts, audicions i 'masterclasses', així com en la producció d'òperes i sarsueles.


Erto, punt i seguit, per Tomàs Rubió\nSent importants les mesures preses fins a la data per a la protecció de l’ocupació, s’haurien d’intensificar també les polítiques actives de millores qualitatives de l’ocupació\nDoctor en Economia i director del Màster en Direcció i Gestió de Persones en les Organitzacions de l'UPF Barcelona School of Management\n15 de de juny del 2021. 19:12\nEls protagonistes del mercat laboral ens han presentat, fa pocs dies, l’acord sobre els ertos. L’Executiu va presentar les seves cartes, amb les seves pròpies contradiccions internes; la patronal i els sindicats van rebutjar inicialment la proposta, i en l’últim moment, sense canvis rellevants en el contingut, arriben a un acord sobre la prolongació fins al setembre de la cobertura per a treballadors, empresaris i autònoms.\nLes empreses en erto continuaran amb les restriccions de mantenir l’ocupació, i limitar l’acomiadament i el repartiment de dividends, sense noves externalitzacions i hores extraordinàries. Amb això aconsegueixen l’exoneració del 95%-85% (segons siguin empreses de menys o de més de 50 treballadors) per a les quotes de la Seguretat Social que han de pagar pels respectius empleats, i del 85%-75% per als que continuen en l’erto. Aquestes exoneracions costen 2.000 milions d’euros a les arques de la Seguretat Social, més uns 1.400 milions de les prestacions per erto. És lògic incentivar les empreses mitjançant la reducció més gran de les seves quotes si reincorporen abans la plantilla a la feina.\nAnticipar el final de les ajudes\nTot l’anterior és necessari i la millora de les dades sobre afiliació publicades durant el mes de maig ho avala. Però segons anem arribant al final d’aquest any i les ajudes externes i internes es vagin acabant, l’amenaça real que suposen les disfuncions del mercat laboral es tornaran a manifestar.\nEs pot anticipar que, en funció de la caiguda de l’activitat econòmica de determinats sectors, una part dels treballadors en erto passaran a l’atur. Per a determinats sectors –amb unes noves circumstàncies en el mercat– la recuperació necessitarà més temps en el procés d’ajust.\nSent importants les mesures preses fins a la data per a la protecció de l’ocupació, s’haurien d’intensificar també les polítiques actives de millores qualitatives de l’ocupació, que contribueixin a fer que els aturats trobin feina mitjançant programes de desenvolupament de noves habilitats i competències.\nL’FP, clau en la recuperació d’ocupació\nLa formació professional (FP) hauria de convertir-se en el camí per a la recuperació de l’ocupació. Ara, més que mai, són necessàries les polítiques d’adaptació dels treballadors als canvis que s’estan realitzant en el model productiu.\nLa millora de l’ocupabilitat mitjançant programes concrets dirigits a formar els treballadors en el pròxim futur serà la clau per afrontar l’era de la postpandèmia. Ara, protegir i modernitzar el món laboral significa actuar amb diferents modalitats formatives dirigides a la millora de l’ocupabilitat, especialment mitjançant l’FP Dual, que combina la formació amb el treball a les empreses.\nEvitar noves situacions de desemparament hauria de ser el principal objectiu del Govern central en aquesta matèria. En aquest punt, és oportú recordar que la inversió en educació a Espanya (beques, educació infantil i formació professional) se situa històricament a la cua europea, cosa que crea un dèficit estructural rellevant.\nPassos cap a Europa\nS’ha anunciat que el pressupost destinat a la reforma de la llei de formació professional, que té previst presentar el Govern aquest mes de juny, ascendeix a uns 2.000 milions d’euros en tres anys, amb els quals es pretén sustentar el Pla de Recuperació, Transformació i Resiliència. Amb aquestes ajudes el Govern s’ha compromès a millorar la posició relativa del nostre país i anticipa que en els pressupostos d’educació per al 2025 s’arribarà al 5% del PIB, i s’aproximarà així a la mitjana europea.\nPer tant, i abans que sigui massa tard, una nova llei sobre l’FP, junt amb la inversió en educació i formació anunciada, haurien de millorar les qualificacions dels treballadors mitjançant la millora de les seves competències i la facilitació de la mobilitat d’amplis col·lectius cap a altres sectors amb millors perspectives de futur. A Espanya, la taxa de graduats de formació professional és del 12%, davant el 29% de la Unió Europea.\nEn la nova situació, els empresaris i els centres educatius han de ser participants actius en un model que satisfaci totes les necessitats. L’FP Dual sembla que va en aquesta direcció i, a més, està avalada per diferents països europeus, com Alemanya, Àustria i Suïssa.\nTambé, les millores en la productivitat fruit de la digitalització no haurien de deixar abandonats sectors que són importants per l’ús intensiu de la mà d’obra, com el turisme, la construcció, la distribució minorista, la salut pública, el treball induït pel sector automobilista, etc. Només així s’aconseguirà que el sentit social dels fons i ajudes europeus assoleixi la protecció d’amplis grups de treballadors i els ertos no es converteixin en ero.\nFormació professional ERTO\nAltres articles de Tomàs Rubió


Bermudes o Pantalons d’estiu per treballar multibutxaques teixit stretch, amb reforçament.\nAquests pantalons d’estiu o bermudes són de 240 gr/m2 de gramatge tenen el teixit de darrera reforçat. Bermuda o pantaló d’estiu stretch multibutxaques amb goma elástica a la part inferior de la cintura o de la esquena.\nBermudes multibutxaques (6) amb les següents característiques:\n- I quatre butxaques amb tapetes que es tanquen amb velcro i tenen tivadors.\nAquests pantalons d’estiu es poden adquirir des de la talla 34 fins a la 60.\nBermudes de treball unisex amb cintura elástica de goma per adaptar-se perfectament al cos de la persona.\nEl pantaló està compost de:\n- 16% poliéster.\nEs recomenable netejar la peça a una temperatura màxima de 40ºC, i planxar-la a 150ºC. Per no perdre el color ni maltractar el teixit és important no utilizar llexiu.\nSi desitja més informació, no dubti en contactar amb nosaltres.


mania que no cessa\nHAUREU DE COMPRENDRE QUE EM MORI DE GANES de parlar-vos, avui, de Josep Pla. Ahir, diada del llibre, s'han complit vint-i-cinc anys del traspàs de l'excel·lit prosista. Hi ha, en aquesta efemèride, la sublimitat d'un escriptor que, havent viscut frenèticament dominat per la diabòlica mania d'escriure, se li escaigué el mundanal comiat en una data consagrada a les lletres. Em sembla, sí, sublim, amb una punta d'èpica, que Pla morís un 23 d'abril, just quan les lletres universals commemoren les memòries vives de dos portents: Miguel de Cervantes, el soberg clàssic de la literatura castellana, i William Shakespeare, el dramaturg genial de la literatura anglesa. En el context de totes dues llengües literàries, Pla hi ha posat la catalana. El servei nostrat a la cultura és immens, impagable.\nUs he demanat comprensió, perquè és el cas que vaig publicar l'any 2003, amb goig vivíssim, un estudi modest però curós sobre Josep Pla i Menorca, tot mirant d'establir-hi els fonaments dels cants de sirena d'un illòman. L'anàlisi que hi vaig construir -per cert, amb notable difusió a l'àrea lingüística- pretenia demostrar, no ja el que Pla deia explícitament de si mateix -«sóc un illòman»-, sinó, més en concret encara, que el gust geogràfic pels territoris insulars flueix en ell amb predileccions molt menorquines. No ignor que, ben garbellat, arribà a estimar una llarga munió d'illes de la fascinant àrea mediterrània, de les gregues ençà. Però, en aquell estudi, hi vaig concloure que la preferència menorquina resulta molt palesa, un bon punt entendridora. El record insular de Menorca l'acompanyà tota la vida, com un sentiment que recidivava dins la seva ànima pregona i en el seu aleteig literari. Ho féu amb una constància singular, molt notòria, en el curs de la seva oceànica obra completa. En el volum 35è, unes pàgines endreçades amb un plec de Notes del capvespro, Pla escrigué aquestes dolces paraules: «I aquestes són les fantasies -sense detallar- que jo em faig quan penso en Menorca, que és gairebé cada dia». I tot seguit, rematava així l'evocació: «Els menorquins i els empordanesos estem lligats per la tramuntana». Davant una afirmació així, no negaré la meva proclivitat molt comprensible de menorquí geocèntric de voler interpretar que la raó dels lligams eòlics entre Menorca i les comarques de l'Empordà són alguna cosa més que un simple recurs, fàcil, a la retòrica literària. Ben segur que no: per mi, també hi havia sentiments reals, tibants i primaris. Pla experimentà un amor inesborrable a l'austera terra menorquina, una terra isolada, una terra aspra però bella, una terra sense ferramentes barroques ni balcons al carrer. O sigui, que era una terra literalment molt planiana. Si Mallorca pot ser vista com l'illa del senyoriu balear, de la bellesa explícita, l'illa elegant, la damisel·la del nostre pèlag, Menorca és l'illa pagesívola de belleses amagades a la manera d'una Ventafocs. Aquest distint perfil pot ajudar-nos a entendre la qüestió.\nSempre m'ha semblat que Menorca se li va inocular a Pla molt prest, ja en edats de jovenesa, quan feia de corresponsal a París després de la Primera Guerra Mundial. El sentiment va romandre dins ell fins als dies de la vellesa final.\nTot i les abundants pàgines dedicades a les illes com a tema literari, no és gens senzill -amb garanties d'encert, s'entén- d'escatir per què li agradaren tant els territoris insulars. Jo no he sabut trobar aquella frase, aquella idea medul·lar que ens il·lumini una bona resposta definitiva, incontrovertible i expressa. Pla, com en altres aspectes de la seva obra, sovint va ser més prolix i eloqüent a l'hora de fer descripcions mestrívoles de gents i paisatges, que no pas a despullar les raons del seu pensament. Avorria les conclusions categòriques i les teories pedants. Pla sempre va defugir de les mil formes de la pedanteria. Enemic de dramatitzacions, mai no sacralitzà res, ni tan sols el tràngol de la mort. Tal dia com ahir, ara fa un quart de segle, Pla féu valer aquell desig que ell mateix havia pronosticat l'any 1976, a tocar l'edat octogenària: «Espero arribar a l'hora que el cor es pari amb una perfecta normalitat». Pla havia fet sempre gala d'un tan bon gust, que ni davant la mort es va permetre res que no fos normalitat, absència radical del sentit del drama, dels planys, de les acrituds i les tragèdies.\nCrec que el seu amor a les illes caldria entendre'l lligat a la seva pròpia condició d'home solitari, un pèl isolat, durant quaranta anys, sota l'agombol de la xemeneia del Mas Pla. Després de la guerra civil espanyola, va tancar-se a les mundanalitats, i retut a la literatura i el periodisme febrils, esdevingué una illa -un roc- en el mar de les enveges, els deliris, les gelosies i les buidors més extremes de literatura de diumenges a la tarda. Per tant, divagar per una o altra illa se li feia naturalíssim, un veritable reflex del règim de vida que, en un moment determinat, volgué imposar-se per atendre la diabòlica mania d'escriure fins al darrer minut terrenal.\nDiari de Balears, 25 d'abril 2006


Arxius de radars - RACC Bloc\nResultats de l'etiqueta radars\n10/10/2017 per RACC Bloc\nEl 40% dels 249 radars fixos i de tram de Catalunya estan mal senyalitzats. En un centenar de casos no s’informa del límit de velocitat ni al senyal d’avís de radar, ni abans d’arribar a l’aparell. El RACC demana que s’estableixi...\nRadars a la carretera: vigila l’ocellet!\n15/05/2015 per Miguel A. Sánchez\nÉs la foto que tots els conductors volem evitar: aquella on apareix el nostre cotxe, amb la matrícula ben clara i el registre de la velocitat a la qual circulàvem aquell dia per aquella carretera. I els fotògrafs més odiats són...\nPreparats per conduir! Els articles més llegits del bloc el mes de novembre\n29/11/2013 per RACC Bloc\nAquest any el temps -aquest estiu que no s’acaba, aquest fred que no arriba- ha provocat moltes converses d’ascensor. Ara que ha arribat el fred, es nota al nostre bloc. Això i les ganes que arribin les vacances i tenir en...\nSaps com funciona un radar?\n25/10/2013 per RACC Blog\nHabitualment són actualitat i a gairebé tothom algun l’ha enganxat. Normalment coneixem els radars fixos ubicats a les nostres rutes quotidianes, però… sabem com funcionen? T’ho ensenyem en aquest gràfic. I recorda que, mitjançant el web de RACC Infotransit, pots planificar...


Robots i actors per a formar als professionals de Manises en donació i trasplantaments d'òrgans - Nou Horta\nDijous, 06 Febrer 2020 12:04\tEscrit per Redacció Publicat en Salut Vist 484 vegades\nEl Departament de Salut de Manises ha realitzat el curs “Simulació Clínica i Trasplantament. Com millorar la nostra pràctica assistencial?”, un exercici que permet als professionals sanitaris recrear un cas simulat amb un alt grau de realisme per a millorar les seues habilitats i destreses clíniques en escenaris semblants als reals sense posar en risc als pacients. En concret, l'Hospital de Manises ha format als seus empleats en donació i trasplantaments d'òrgans, en tallers en els quals s'han simulat casos reals amb maniquins per al diagnòstic i valoració de possibles donants, i entrevistes familiars per a aprendre tècniques de comunicació de males notícies i en cas de possible donació.\nEn aquesta formació s'han explicat les fases del procés de donació, des de la identificació dels òrgans aptes per a ser donats o l'extracció dels mateixos sense que es deterioren. A més, els participants en el curs han aprés tècniques comunicatives i relacionals amb actors que simulen familiars per a sol·licitar la donació dels òrgans. Aquest tipus d'iniciativa serveixen també per a millorar la humanització i el tracte percebut pels pacients i el seu entorn, en la línia de l'objectiu estratègic del Departament de Salut de Manises.\n“La simulació clínica és un mètode molt eficaç en la preparació i entrenament dels professionals sanitaris en el maneig d'esdeveniments crítics. A més de millorar la qualitat assistencial, aquestes activitats permeten integrar la presa de decisions amb el treball en equip, fomentant l'excel·lència del nostre personal mèdic”, explica Concepción Cortés, coordinadora de l'Àrea d'Humanització del Departament de Salut de Manises.\nLa simulació clínica permet als professionals entrenar-se i millorar substancialment el seu rendiment per a enfrontar-se a casos greus i complexos, situacions en les quals es disposa de poca informació en aquest moment, i en les quals el temps per a aplicar la intervenció apropiada és essencial per a aconseguir un resultat favorable.\nEl Departament de Salut de Manises està realitzant una clara aposta per la formació dels seus professionals perquè estiguen al dia de les novetats i de les tècniques més innovadores del seu sector, que permet alhora oferir una millora assistència a les persones que cada dia acudeixen al Departament.\nModificat el Dijous, 06 Febrer 2020 12:06\nMés en esta categoria: « Música per a reduir l'ansietat i la depressió dels pacients d'hemodiàlisis\tSavia desenvolupa un projecte pioner de digitalització global de registres assistencials en la seua residència de València Campanar »


La policia confia en els dispositius electrònics per aclarir els\nLa policia confia en els dispositius electrònics per aclarir els fets de l'operació 'Forex'\nLa policia confia que els dispositius electrònics que es van intervenir en els escorcolls practicats en el marc de l'operació 'Forex' que es duu a terme de manera conjunta amb la guàrdia civil i els mossos d'esquadra permetin "l'esclariment dels suposats delictes comesos".\nA inici de gener els mossos d'esquadra i la guàrdia civil van ser a Andorra per donar suport en un operatiu contra el frau internacional relacionat amb els cursos sobre mercats d'inversions Forex que va acabar amb les detencions del cas del mateix nom.\nEn un comunicat conjunt dels cossos policials s'explica que es van fer dues entrades amb registres on es van confiscar cotxes da gamma alta, dispositius electrònics, el contingut dels quals s'espera que aporti nova informació al cas que continua sota secret de sumari.\nDurant l'actuació els agents van aconseguir recuperar actius financers que es trobaven en plataformes d'intercanvi de criptomoneda i enviaments digitals de diners. En total 70.000 euros en moneda virtual i comptes bancaris vinculats intervinguts.\nEls 6 homes entre 20 i 34 anys detinguts es van negar a declarar fins que s'aixequi el secret de sumari. Tots van quedar en llibertat, només un amb càrrecs. Qui sí ha declarat és un policia que tenia un dels cotxes confiscats al seu nom.\nDes de la guàrdia civil i els mossos d'esquadra s'insta qualsevol particular que s'hagi vist perjudicat per aquesta mena d'activitat ho posi en coneixement dels mossos d'esquadra o de la guàrdia civil.\nCal recordar que els sis detinguts van ser posats en llibertat després de passar a disposició judicial.\nEls detinguts a l'operació Forex declaren a la Batllia


Kuric i Ribas, durant el derbi | FC Barcelona\nEl Palau Blaugrana ha acollit un derbi entre Barça i Penya en una de les temporades més dolces per a ambdós clubs. Els de Sarunas Jasikevicius arribaven a la cita com a clars favorits i han fet valdre la seva etiqueta sobre la pista amb una victòria clara i voluminosa (88-74). Els verd-i-negres han plantat cara durant el primer quart, però Adam Hanga s’ha encarregat de liderar els blaugrana a partir del segon període i ha fet volar els locals fins al triomf.\nMés enllà de l’emoció i l’interès que genera sempre un derbi entre aquests dos equips, el partit d’avui tenia el valor afegit del retorn d’Ante Tomic i Pau Ribas al Palau Blaugrana. De fet, tots dos jugadors han estat una de les claus per mantenir vius els de Carles Duran durant el principi del duel. El seu treball defensiu ha mantingut el Barça amb 13 punts, però la Penya no ha pogut fer més mal i s’han quedat amb 12. A partir d’aquest moment, Hanga s’ha carregat l’equip a les espatlles i ha dirigit els blaugrana durant el segon període fins a aconseguir un avantatge de 10 punts amb el qual s’ha arribat a la mitja part.\nVeient-lo en un bon estat de forma, Saras ha entregat obertament les claus de l’equip a l’escorta hongarès a la represa i amb 12 punts ha aconseguit que el seu equip arribés fins als 33 al tercer quart. López-Arostegui ha intentat mantenir el pols i ha anotat 9 punts, però els verd-i-negres ja han iniciat el darrer període amb 16 punts de desavantatge. Saras ha fet jugar els joves i fins i tot ha debutat el senegalès de 18 anys Ibou Badji. Gràcies a l’aportació ofensiva d’Smits i Sergi Martínez, els blaugrana han mantingut l’avantatge amb fermesa fins als 14 punts de diferència finals.\nAmb el seu gran partit, Adam Hanga ha estat el jugador més ben valorat de l’encontre. Ha aconseguit 24 punts de valoració i n’ha anotat 18. Cap altre jugador del Barça ha superat la barrera dels 10 punts, però el bon paper de Bolmaro i Pustovyi també els ha fet assolir una bona valoració. Per part dels verd-i-negres, López-Arostegui i Pau Ribas han estat els jugadors més destacats.\nAmb aquesta victòria, el Barça es manté a la zona alta de la classificació, però Reial Madrid i Iberostar Tenerife, amb el seu inici de temporada espectacular, es mantenen per damunt. La Penya segueix els blaugrana de ben a prop. Són cinquens, amb dues derrotes més, les mateixes que tenen de marge per sobre dels equips que tanquen la zona de play-off i Copa del Rei.


DOS EN CARRETERA: CERRANDO UNA ETAPA\nPublicado por Ferran Blanch en 9:46\ngretel 20 de mayo de 2009, 1:42\nHola Núria, ens coneixem de la Serra, i Ferran, que encara que no ens coneguem, et saludo. Ja feia dies que us vaig llegint per la xarxa, i avui ja no he pogut aguantar-me més. M'encanta el que fareu, sense més paraules. Més enllà de l'improvització i l'aventura, això que esteu fent us canviarà molt la vida. No es pot dir si a millor, o a pitjor, però el procès que implicarà serà molt bèstia, l'haureu de saber aguantar, a vosaltres mateixos, entre els dos, apaigar l'ansietat i l'angoixa, i sobretot conéixer la por i saber com véncer-la. Anireu coneixent el vostre interior. L'ésser humà és molt especial, som tant lliures de fer el que vulguem, que ens hem d'equivocar per traçar el nostre camí, es normal tot el que us passa. De moment, animar-vos a anar endavant, sempre. Obriu el cap, la ment i el cor i segur que us anirà de perles...recordeu que si les coses surten bé es per algo, es perquè hi poseu la bona energia que requereix i que realment en teniu ganes...això si, sempre amb un somriure si us plau!\nDoncs, ja m'estic allargant i les paraules s'em fan nusos dins del cap. Us vaig llegint...Molts somriures!\nFerran y Núria 21 de mayo de 2009, 11:15\nMoltissimes gràcies pel teu comentari. Dona bo sentir aquestes paraules d'ànim, ja que, encara que tinguem moltes ganes de fer aquest viatge, son molts els aspectes que sacrifiquem de la nostra vida actual: la familia, una feina estable, una certa establibilitat i acomodament amb l'entorn. En canvi, a partir d'ara, cada dia serà una aventura, amb coses bones i coses dolentes, però estic segur que les sentirem i viurem d'una forma com no ho haurem fet mai.


Punt i final a les cremes forestals\nDiumenge, 8 de desembre de 2019 | 23:06\nArranca la temporada de perill d'incendi\n30/04/2019 | 16:44\nLa temporada d'alt risc d'incendi forestal s'inicia aquest dimecres fins al 15 d'octubre, per la qual cosa la Conselleria de Medi Ambient ha presentat aquest dimarts l'operatiu preparat per a això i ha recordat la prohibició que hi ha a Balears de no fer foc en cap terreny forestal ni a menys de 500 metres d'aquests.\nSegons ha informat la Conselleria en un comunicat, gran part dels mitjans establerts per a la campanya estival de 2019 han estat desplegats anticipadament des del dia 15 d'abril a totes les Illes.\nAmb això es pretén donar resposta al risc especial que presenta enguany la vegetació, vista l'absència de precipitacions que es pateix al llarg de l'hivern passat i aquesta primavera.\nDes que va començar al 2019 fins al 28 d'abril, a Balears s'han produït 36 sinistres en què han cremat 14,97 hectàrees respecte del 2018, quan hi va haver 20 sinistres, amb 3,08 hectàrees afectades.\nLa conscienciació i responsabilitat ciutadana és vital, ja que al voltant del 90 per cent dels incendis s'originen per causes antròpiques, ja sigui tant per negligències o accidents com per causes intencionades. Per això, des de la Conselleria recorden que s'ha de tenir una cura especial durant aquests mesos amb les burilles de cigarrets, l'ús de maquinària, les cremes de restes vegetals i l'ús de material pirotècnic.\nEnguany, per reforçar la seguretat dels treballadors, entren a formar part de l'operatiu dues noves autobombes a la flota dels mitjans terrestres. S'han comprat mascaretes de doble filtre per prevenir els efectes dels gasos durant l'extinció dels incendis.\nA més, ja és el segon any que els treballadors poden comptar amb un preparador físic en cada illa. Pel que fa a la comunicació, s'han comprat noves emissores, s'han instal·lat noves càmeres de vigilància i s'ha actualitzat l'aplicació del seguiment de flotes de l'operatiu d'extinció, fet que permet un millor seguiment en temps real del posicionament de tots els equips durant l'extinció de l'incendi.\nFinalment, cal destacar que des de la Conselleria s'han dut a terme tasques de millora en els diferents centres de treball per millorar les condicions i que ja es disposa de la cessió de l'edifici de Serveis Insulars de sa Coma a Eivissa.


Ningú és Perfecte: Fent de periodistes\nEls periodistes sovint pregunten, amb una mica de sort, escolten. I a vegades, fins i tot, tenen coses a dir, i les diuen.\nÉs el cas de Jaume Barberà, que com si hagués fet catarsi de tantes converses plenes de sentit avui ens diu que s’ha acabat el bròquil, que ja està bé de fer el longuis i que o comencem a canviar nosaltres les coses, o continuarem igual.\nIgual de manipulats, d’enganyats, d’alienats, i sobretot, d’irresponsables.\nComençant per la feina del periodista, tant desprestigiada, tant prostituïda, tant mancada. Mancada de recursos, de credibilitat, d’ètica, de suport. Sobrada de peatges, d’interessos polítics o publicitaris, de desinformació, de gent poc i mal formada de poca curiositat, de poca dedicació, de moltes hores, de pocs mitjans, de professionals que amb sort aspiren a ser becaris.\nPeriodisme que confon les filtracions amb la investigació, que publica al millor postor, que es ven als globus sonda i que coqueteja obertament amb el poder.\nUn exercici savi i demolidor el de Jaume Barberà.\nQue comença valorant el periodisme, però que de retruc parla de persones que han sabut veure més enllà de les obvietats, del canvi de paradigma que s’obre davant els nostres ulls si sabem aprofitar-lo o si, ans el contrari decidim que amb tenir feina i sostre ja estem coberts i continuem fent de xaiets d’un sistema amb fam de llop.\nAvui en parlarem d’aquest bròquil que amb els anys ha deixat de florir-se per acabar esgotant la paciència de Barberà, en un nou crit de reflexió, encara que soni a oxímoron. Perquè no tota reflexió s’ha de fer en silenci, de la mateixa manera que la passivitat no ha estat mai un bon aliat per sobreviure. No en condicions, si més no.


Calella registra 291 ERTO que afecten a 1.603 persones | Ràdio Calella Televisió\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat ha publicat les dades dels ERTO per municipi, referents a 31 de maig. Segons es desprèn d’aquestes, al Maresme s’han presentat 5.214 ERTO. Un terç a Mataró, que és la població més afectada, i a la que li segueixen Pineda de Mar i Calella, per aquest ordre.\nA Calella s’han presentat 291 expedients de regulació temporal d’ocupació, que afecten a 1.603 persones. En el cas de Pineda de Mar, la xifra d’ERTO és sensiblement superior –315 en total– si bé el gruix de treballadors afectats és gairebé el doble –3.084–.\nSegons aquestes dades, Òrrius, Santa Susanna, Premià de Dalt, Tiana i Vilassar de Mar són els municipis on, percentualment, ha augmentat més la presentació d’ERTO durant el mes de maig.\nEl comerç a l’engrós i al detall és l’activitat econòmica que més s’ha vist afectada per aquesta situació. Segueix l’hostaleria i les indústries manufactures.\nL’expedient de regulació temporal d’ocupació permet que l’empresa suspengui, durant un temps limitat, els contractes de tots els empleats o d’una part, per “causes econòmiques, tècniques, organitzatives o de producció o derivades de força major”, segons l’article 47 de l’Estatut dels Treballadors.\nSegons la reforma laboral del 2012, cal el permís de l’autoritat laboral. L’hauran de resoldre en un màxim de set dies.\nSegüent L’Apa Alt Maresme ja torna a rodar\nAnterior Calella en Comú demana millorar els accessos a la Platja Gran per fer-la més atractiva


Samaranch, "en estat greu" Samaranch, "en estat greu" – Món Esport\nSamaranch, "en estat greu"\nL'expresident del Comitè Olímpic Internacional ha ingressat d'urgència a la Quirón\nRedacció Desembre 19, 2012 6:25 pm\nEl president d’Honor del COI, Joan Antoni Samaranch, de 89 anys, de 89 anys, ha ingressat “molt greu” a l’Hospital Quirón amb una “insuficiència coronària aguda”. L’Hospital Quirón de Barcelona ha confirmat l’ingrés de Samaranch i ha anunciat que el pronòstic és “molt greu” a causa d’una “insuficiència coronària aguda”.\nPer aquesta raó, el president honorífic del Comitè Olímpic Internacional està en “vigilància intensiva” i sota la supervisió del doctor Rafael Esteban Mur, director del servei de Medicina Interna de l’Hospital Quirón de Barcelona.\nLa salut de Samaranch, president del Comitè Olímpic Internacional des de 1981 fins a 2001, s’ha vist empitjorada els últims anys des que, el 2001, va abandonar la presidència del màxim organisme i va ingressar en un centre clínic de Lausana per “fatiga extrema”.\nSis anys després, el 2007, va tenir un quadre d’hipertensió, i el mes passat octubre va patir un esvaniment a Mònaco durant la seva participació al saló Mundial dels Mitjans, l’Esport i la Televisió (Sportel), cosa que va obligar a ingressar-lo igualment en un centre clínic.\nLa fotografia publicada al compte de Twitter del Partit Popular