El blog de Gabriel Bibiloni » 2004 » novembre\nArxiu corresponent a novembre 2004\nAvui he estat tot el dia a Menorca, concretament a Alaior, on he participat en unes Jornades d’Estudis Locals. He caminat pels carrers de la vila, he entrat a comerços, bars, un restaurant, edificis oficials… Tota la gent amb qui he parlat m’ha parlat en català, tota la gent que he sentit parlava català, no he sentit ningú parlar espanyol. Bé, només una persona m’ha parlat espanyol: la noia que atenia el públic a la seu de la Universitat de les Illes Balears.\nAquí hi ha massa alegria\n“Satisfacció a tot el país pel reconeixement de la unitat del català” deia un dia d’aquests un títol de Vilaweb. És ver que per primera vegada el govern espanyol ha proclamat la unitat de la llengua catalana (vint-i-nou anys després de la mort de Franco!). I això és important i, a més, segurament és un camí irreversible. És una derrota de la barbàrie de la dreta ultramuntana valenciana, que amb un posicionament clar de l’Estat ho tindrà bastant més difícil. Potser és el principi de la fi. Però la cosa no és per a tocar a glòria: el nostre país ha estat objecte d’un esperpent internacional, que ha acabat (de moment) amb la ignonímia d’amagar el nom de la nostra llengua i de designar-la amb un ridícul (i inexacte) circumloqui. I sobretot acabarà aconseguint que la Unió Europea doni al català una petita mica de misèria. I més interrogants bàsics. Un: quin nom tindrà aquesta “complicada” llengua en els papers de la Unió? Serà cert el que deia ahir alguna premsa que el govern espanyol proposarà aquella sapastrada de català-valencià (o català/valencià)? Si és així, l’haurem feta bona. I un altre: serà conseqüent el govern espanyol amb les seves declaracions d’aquests dies i durà a terme una autèntica política d’unitat del català? Arreglarà, per exemple, l’afer de les dobles versions a les seves pàgines web, impresos de l’IRPF i altres?\nUn article per a reflexionar\nAltament recomanable l’article que Antoni Defez publicava a l’Avui el passat dia 11 titulat Per què els catalans no entenen els valencians. N’extrec alguns fragmens:\n«El blaverisme o l’anticatalanisme fou creat en la dècada dels 70 pels sectors més reaccionaris, més franquistes, de la dreta valenciana i madrilenya com una mena de pantalla davant d’un suposat perill pancatalanista, estratègia que va quallar, com era d’esperar, en els sectors més conservadors i franquistes de la població. Ara bé, el PSOE local -i recordem que durant tres legislatures els socialistes van governar el País Valencià- hi va contemporanitzar i força, és a dir, des del silenci o la complicitat van contribuir a la formació d’aquesta enorme bola de neu. La raó és molt simple, tan simple com l’error. El socialistes valencians consideraren convenient mantenir una actitud equívoca i dèbil davant del tema valencià-català per tal de no perdre vots.» […]\n«I ara podem veure millor per què des de Catalunya no s’acaba d’entendre el problema valencià. Creure’s les raons de l’enemic. ¡Com si l’enemic tingués raons! Heus ací el gran error. El blaverisme o l’anticatalanisme és un exemple d’allò que Goebbles preconitzava: fer de la ficció, política amb l’ajut de la propaganda. […] el gran error amb el blaverisme valencià és pensar que hi ha raons en joc, creure que si construeixes un bon argument, o una jugada audaç i imaginativa, guanyaràs la partida. Dit d’una altra manera: l’error és creure que podràs convèncer l’enemic o, si més no, desemmascarar-lo, per exemple, amb alguna explicació filològica, amb l’encunyació del tàndem català-valencià o amb la presentació de la traducció de la Constitució europea amb les formes catalanes pròpies dels valencians. Ja pots ser didàctic o generós, el problema és que el problema no està on tu creus que està. Qualsevol estratègia mínimament racional fracassarà, perquè el blaverisme, com si es tractés d’un virus, mutarà contínuament per tal perpetuar-se. Un dia ens dirà que el valencià no és català, sinó que prové del mossàrab; un altre, que el valencià és una evolució autònoma del llatí; o que és el català el que prové del valencià, i que els catalans en realitat volen furtar el valencià als valencians; o afirmarà que els catalans intenten apropiar-se de la paternitat de la paella i del allioli, o d’Ausiàs March, o quedar-se amb tota l’aigua, etc., etc. I és que és igual el que pugues dir: sempre hi haurà un motiu, algun disbarat que et paralitzarà. El blaverisme no representa l’actitud d’aquell que vol dialogar i, per tant, corre el risc de ser convençut per l’altre; o l’actitud de qui vol arribar a un acord amb tu. No, res d’això: el blaverisme només pretén la màxima minorització i pobresa del català -el valencià- al País Valencià, i amb aquesta finalitat usarà la ficció ad libitum.\nAixí doncs, què podem fer amb el blaverisme? Només una cosa és recomanable, si no vols que et devore: no entrar en el seu joc. Perquè si hom hi entra, no guanyarà res, però podrà perdre molt, o tot. En concret, podem fer dues coses. D’una banda, allò que el PSOE mai va fer en el passat i tampoc ara no fa: ser intransigents, desautoritzant i ridiculitzant les posicions i les persones que defensen tesis secessionistes. És molt fàcil: només caldria fer un ús massiu de les autoritats científiques per fer callar els que no saben, i els mentiders. ¿O això és més difícil que retirar les tropes d’Iraq? De l’altra, ignorar-lo, menystenir-lo: no entrar-hi en diàleg, no fer ofertes, no donar arguments, no realitzar propostes que busquen algun punt d’acord, perquè si fas això, estaràs perdut.»\nHo subscric totalment. A les Illes es va guanyar el blaverisme perquè es va seguir aquesta estratègia. Dir que qui negava que allà es parlava català era un analfabet i punt. I repetir-ho una vegada i una altra.\nDiuen que no són lingüistes\nEn matèria de llengües, l’Estat espanyol sorgit de la Transició és abans que res un cas de desigualtat impressionant. L’aberració, conseqüència d’aquesta desigualtat, és que les llengües subordinades són sempre “cosa de comunitats autònomes”. I la terminologia segregada per aquesta situació de desigualtat –llengües autonòmiques, llengües pròpies–és igualment repulsiva. Per això el govern de Zapatero, en voler disposar d’una versió de la Constitució europea en les diferents “llengües autonòmiques” va demanar aquests textos als governs de les comunitats autònomes. Gran error. (Per cert, i entre parèntesis, no en va demanar cap al Govern de les Illes Balears). Per què no va demanar la versió castellana a cap comunitat autònoma? Aquesta és la qüestió. L’Estat espanyol no ha assumit el català, el basc i el gallec com a cosa pròpia. La idea que les comunitats autònomes de llengua catalana s’han de posar d’acord sobre el “problema” creat és un altre absurd. Els responsables de la política espanyola juguen un rol patètic quan pretenen erigir-se en àrbitre imparcial davant un afer que hauria de ser qüestió d’Estat. Patètica és la figura de Moratinos donant a entendre que no sap quines i quantes són les llengües de l’Estat del qual ell és ministre. Us imaginau un ministre belga que no sabés quines són les llengües de Bèlgica? Patètica és la frase que els hem sentit a dir repetidament: “nosaltres no som lingüistes”. Però si algú discutís la unitat de la llengua espanyola, segur que ho serien i ben aviat.\nL’Estat espanyol és un capell que necessita alar i cofar, però no hi ha capeller que l’adobi. El PP ja sabem quines intencions té respecte a la diversitat lingüística. I el rosari de belles paraules del PSOE-PSC, com nou tarannà, canvi, federalisme, Espanya plural, etc. és ben clar que són superficialitat i buidor. No hi ha cap projecte ni cap concepció d’un Estat igualitari. I on no n’hi ha que no n’hi cerquin.\nAvui, de matí, com cada matí –i cada horabaixa i cada nit– escolt Catalunya Ràdio, la ràdio regional del Principat-Sud, que avui per uns moments és un poc menys regional i emet de Perpinyà estant. A la tertúlia es parla dels Països Catalans i surt inevitablement la idea que els “arrauxaments fusterians” han fet més mal que bé, pel fet de provocar una reacció de rebuig, i remena que remena l’olla dels clixés. I es parla de qui se sent català i qui no. Un dels tertulians afirma que hi ha valencians que se senten catalans (una minoria) i uns altres que no s’hi senten (la majoria) i que tots estan en el dret de sentir-se el que vulguin. Faltaria més! Això diuen els civilitzats (els altres simplement pensen que sentir-se català, en el cas d’un valencià, és una aberració i un crim), i, és clar, també ho apliquen als illencs. Allò que no diu mai ningú –i aquí hi hauria d’haver un punt bàsic de reflexió– és que també hi ha principatins que se senten catalans i altres que no s’hi senten, i que tots estan en el dret de sentir-se el que vulguin. Això no surt mai. La distorsió és un fet purament lèxic i semàntic. Què vol dir que un valencià o un illenc se sent català? Que se sent del Principat? No, per descomptat: que se sent d’una nació que va de Salses a Guardamar. Què vol dir que un principatí se sent català? Normalment vol dir que se sent del Principat, o Catalunya, la terra on, segons la seva mentalitat, hi ha els catalans. Si hi hagués un gentilici, que no fos català, associat a tot el conjunt nacional, quants principatins voldrien aplicar-se’l com a gentilici primari? Decididament, la majoria dels “catalans” no se senten catalans. És a dir que tots estam igual.\nI una altra: Els no principatins que ens sentim catalans (i catalans de primera) contínuament hem d’anar donant explicacions, justificant-nos i quasi demanant perdó. En canvi els principatins no han de fer res de tot això. Doncs això s’ha d’acabar. Sóc català, sense explicacions. Ah, i els principatins també tenen dret a sentir-se el que vulguin. Faltaria més.


Experts en aviació alerten que la situació al Prat és "preocupant" i que pot "quedar al marge" si es concentren rutes - MésEconomia\nExperts en aviació alerten que la situació al Prat és “preocupant” i que pot “quedar al marge” si es concentren rutes\nExperts en aviació han alertat aquest dilluns que la crisi del coronavirus ha deixat l’aeroport del Prat en una situació delicada. Segons el consultor i analista de la indústria de l’aviació, Miquel Ros, el futur de l’aeroport de Barcelona és “preocupant”, ja que la majoria de les aerolínies veuen la capital catalana com “un mercat secundari”. Durant una conferència organitzada pel Col·legi d’Economistes de Catalunya, Ros ha reconegut que el sector de l’aviació pot tendir a concentrar-se a les principals ciutats, un fet que deixaria Barcelona “una mica al marge”. Alhora, l’expert ha assenyalat que la davallada en el nombre de creueristes al port afectarà negativament el trànsit de passatgers al Prat.\n“El Prat és un aeroport més vulnerable que Londres, París o Nova York perquè no és el gran ‘hub’ de moltes aerolínies”, ha comentat Ros. Malgrat tot, a la mateixa conferència també s’ha valorat la possibilitat que la crisi del coronavirus acabi beneficiant Barcelona. El director d’aeroports de Catalunya, Jordi Candela, ha apuntat la possibilitat que una part dels viatgers vulgui evitar els grans aeroports com a mesura de prevenció contra la covid-19. En aquest sentit, seria important que Barcelona es guanyés l’etiqueta de “destinació segura”, diu Candela.\nEn paral·lel, el director d’aeroports de Catalunya ha destacat que la pandèmia ha provocat el tancament de diverses aerolínies emergents, un fet que també implicarà la reducció del trànsit de passatgers als aeroports. Malgrat tot, ambdós experts han coincidit a assenyalar que la situació actual és “molt incerta” i que Catalunya hauria d’aprofitar les eines de les quals disposa per fer més atractiva la seva oferta d’aeroports a llarg termini.\nUna línia d’alta velocitat entre Girona i Barcelona\nDurant la conferència també s’han posat sobre la taula qüestions com la capacitat del Prat –l’any passat va vorejar la seva capacitat màxima- i el paper que poden jugar aeroports com el de Girona o Reus per descongestionar-lo. Candela veu amb bons ulls que Girona sigui la tercera pista del Prat, una opció que ja fa un temps que es debat. Per tal que aquesta idea funcioni, però, caldria una línia de tren d’alta velocitat que connectés els dos aeroports.\nPer altra banda, Candela ha valorat la possibilitat que Lleida-Alguaire es converteixi en un aeroport de referència per l’e-commerce. “La seva proximitat amb l’autopista A-2 i els canvis en els hàbits de consum fan pensar que poden sorgir grans oportunitats”, ha comentat.


La maleta del precinema a infantil : DOS TUTORS A L'AULA\nPublicat per La maleta del precinema a 13.8.13\nFer de Mestres 13 d’agost de 2013 a les 21:29\nDurant uns anys, vaig compartir el curs de P5 amb una companya que feia de secretària a l'equip directiu.\nVa ser genial perquè, a més de companyes, som amigues, compartim la idea del que és ensenyar i aprendre i com dius tu aprenem juntes.\nEncara ara, parlem dels cursos, li busco recursos a la xarxa i parlem de pedagogia mentre fem un cafè.\nÉs molt més complicat quan has de compartir la tutoria amb alguna persona amb qui no t'entens; aleshores el curs és molt llarg.\nlamaletadelprecinema 13 d’agost de 2013 a les 22:17\nno havia pensat amb el fet de no tenir "sintonia amb l'altre/a tutor/a". Però, hem d'aprendre a saber gestionar i comunicar-nos amb persones que no tenim sintonia. Tot i així, deu ser molt difícil.\nAixí doncs, caldria que cada equip directiu escollís les tutores tenint en compte les afinitats? Seria adient?\nFer de Mestres 14 d’agost de 2013 a les 0:47\nDes de la teoria, som professionals i cal saber compartir les tasques docents però a la pràctica...\nEls últims anys de docència activa, feia els reforços a l'Educació Infantil i realment treballar a segons quines tutories, com a mestra era molt dur! Tot i la línia d'escola, ja saps que "cada maestrillo, tiene su librillo".


El govern espanyol ha de respondre del rescat al Congrés i el Barça Regal afronta el partit decisiu: el dia que ens espera\nRajoy haurà de respondre per primer cop preguntes de l'oposició sobre el rescat de la banca en la sessió de control del Congrés dels Diputats\nARA Barcelona Actualitzada el 12/06/2012 22:55\n260x366 Mariano Rajoy, en una sessió de control al Congrés / EFE Mariano Rajoy, en una sessió de control al Congrés / EFE\nEl dia que ens espera en 6 previsions informatives. Aquest dimecres serà notícia:\n1. L'estratègia pel concert. El president d'ERC, Oriol Junqueras, la secretària general, Marta Rovira, i la portaveu, Anna Simó, es reuniran aquest dimecres al matí amb la president d'Òmnium, Muriel Casals, i altres dirigents de l'entitat per tractar el contingut i l'estratègia a seguir per assolir el concert econòmic.\n2. Preguntes sobre el rescat al Congrés. Mariano Rajoy i altres membres del govern espanyol hauran de respondre per primer cop les preguntes de l'oposició sobre el rescat de la banca en la sessió de control al Congrés, tot i que fins la segona setmana de juliol no hi haurà un ple monogràfic sobre la qüestió.\n3. Cas Izan. Es presentarà a la clínica IVI de Barcelona el cas d'Izan, un nen d'11 anys que ha aconseguit vèncer la seva malaltia ('Adrenoleucodistrofia') gràcies a les seves germanes, que van ser seleccionades per guarir-lo. És el segon cas amb èxit a l'Estat i el primer a Catalunya.\n4. Reconeixement a Massot i Muntaner. Al vespre, Òmnium Cultural celebrarà l'acte d'entrega del Premi d'Honor de les Lletres Catalanes al pare Josep Massot i Muntaner, historiador, filòleg i editor. L'acte serà al palau de la Música i hi actuarà l'Escolania de Montserrat, que ha preparat un repertori especial per a l'ocasió.\n5. Abertis, Heidi Klum i Almunia. Aquest dimecres ens esperen un bon conjunt d'entrevistes repartides per diferents canals. Al matí, podrem escoltar les respostes del director general d'autopistes d'Abertis, José Luís Giménez, a 'Els Matins' de TV3. A les 21:45, a Antena 3, Pablo Motos entrevistarà a 'El Hormiguero' a la model Heidi Klum, una aparició que continua la llista de 'celebrities' invitades i que donen grans pics d'audiències al programa. Ja en franja de 'late-night' (00:00), veurem a Joaquín Almunia, vicepresident de la Comissió Europea i comissari de la Competència, a 'El Debate de La 1'.\n6. L'hora de la veritat per al Barça Regal. Sense marge d'error, el Barça Regal jugarà aquest dimecres a la nit (22h a La 1) el quart partit de la final de la Lliga Endesa contra el Reial Madrid al Palacio de los Deportes, on dilluns van patir una dolorosa derrota. Els blaugranes estan obligats a guanyar si volen allargar la final. Una derrota donaria el títol als blancs.


Opinió Un projecte il·lusionant Mari Parra Compromís | Diari Vila-real\nMari Parra. Candidata de Compromís per Vila-real Per què? Des que vam fer pública la candidatura de Josep Pasqual Sancho com a alcaldable a...\nMari Parra. Candidata de Compromís per Vila-real\nPer què? Des que vam fer pública la candidatura de Josep Pasqual Sancho com a alcaldable a la ciutat per Compromís per Vila-real, moltes han sigut les persones que m’han preguntat el perquè de tornar a Vila-real, que si no estic a gust en la política autonòmica, res més lluny d’això! M’encanta la meua feina actual, però també vull aportar tot el que he aprés durant aquest temps en aquest projecte que Compromís proposa per a les properes eleccions. Un projecte encapçalat per Sancho al qual ens sumem persones amb perfils professionals i acadèmics diferents per formar un equip preparat, divers i amb força per poder gestionar les necessitats de la ciutat i de la ciutadania.\nEl 2015 vaig entrar al govern amb els meus companys de partit i em vaig encarregar de la Regidoria d’Economia. En aquest temps, van ser moltes les tasques que vaig tenir l’oportunitat de gestionar i sempre gràcies a l’equip tècnic que ho feia possible. La il·lusió de poder recuperar les escoles taller per Vila-real i fer més gran el centre especial d’ocupació, que el nostre company Pasqual Batalla va crear, ha estat una realitat. En aquest any, vam crear l’observatori d’ocupació per a analitzar quin perfil de persones aturades teníem a la ciutat i poder crear així oportunitats que s’adaptaren a la realitat sociolaboral. Així vam crear un nou centre especial d’ocupació al CEAM Maria de Luna amb l’objectiu de donar-li ús a un espai tancat fins al moment i vam homologar el centre per poder formar persones aturades en cuina, cambrers i agricultura ecològica.\nAl temps que feia un any d’estar de regidora, el partit em va demanar marxar com a directora general d’Internacionalització, un lloc que s’adaptava amb la meua formació i la meua experiència professional. Des del col·lectiu local del partit vam veure aquesta oferta com una oportunitat ja que em permetia continuar treballant per a la ciutat i per a la resta del país des de València i agafar experiència per poder tornar a Vila-real. Així ha estat, Vila-real ha comptat entre altres amb els programes T’Avalem on han participat 53 joves menors de 30 anys que treballaran a l’Ajuntament durant un any per poder tenir experiència professional, tres tallers d’ocupació on han pogut formar-se i treballar 67 persones, les ajudes a la modernització dels polígons industrials amb 3,1 milions i el programa ‘Comença a exportar’. A més, aquest temps com a directora general m’ha donat una visió completa de com funciona l’Administració i especialment les problemàtiques relacionades amb la meua Conselleria com és l’ocupació, la indústria, l’energia, l’emprenedoria, el comerç i la innovació.\nAra és temps de tornar i de valorar totes aquestes coses en la nostra ciutat, per això quan Josep Pasqual Sancho em va demanar acompanyar-lo no ho vaig dubtar. Un equip il·lusionant que treballarà pel benestar de la nostra ciutat.\nalcaldía9 candidatura18 Compromís120 Direcció General d'Internacionalització1 eleccions 20197 Josep Pasqual Sancho112 mari parra9 opinio143 polígons industrials3 T'Avalem22 Un projecte il·lusionant1


L'Ajuntament de Catarroja contracta a set persones a través del Pla d'Ocupació\nL'Ajuntament de Catarroja ha contractat a set persones a través del Pla d'Ocupació de la Diputació de València, que ha proporcionat 43.189 euros per a fomentar l'ocupació. El consistori ha aportat altres 10.000 euros per a completar la inversió.\nL'objectiu del Pla d'Ocupació és promoure la contractació de persones aturades per a l'execució d'obres o serveis d'interés general o social. En concret, els treballadors i treballadores contractats estan assignats a tres memòries amb diferents projectes.\nEl primer d'ells és l'establiment d'indicadors I detecció de famílies en risc d'exclusió social que depén de Serveis Socials. En este cas s'ha contractat un treballador social durant 7 mesos per a ajudar a desenvolupar l'atenció municipals als col.lectius més vulnerables.\nEl segon projecte és el Banc de la Memòria de Catarroja. En este cas es tracta de fer una investigació de les històries de vida de les persones majors a través d'entrevistes a persones de més de 65 anys per a registrar la trajectòria de creixement personal i a la vegada l'evolució del municipi. En este cas s'ha contractat una psicòloga durant 3 mesos.\nEl tercer dels projectes és el manteniment de vies públiques i immobles municipals que inclou treballs de manteniment en el nucli residencial i en el polígon industrial, neteja del Port de Catarroja i el poliesportiu municipal, reparació de voreres i calçades, etcètera. En este cas s'han contractat dos peons i un oficial de la construcció durant sis mesos. A més s'han contractat dues auxiliars administratives més per a coordinar els projectes.\nL'Ajuntament de Catarroja continua amb la seua aposta per promoure l'ocupació i contribuir així a que les persones sense treball puguen integrar-se en el món laboral, en este cas a través de serveis que repercuteixen en projectes necessaris per a la població.


La campanya anual sobre el medi ambient presenta els tallers de març, abril i maig situats en la Plaça Major i Santa Clara.\nTallers i xarrades mediambientals per a garantir un futur sostenible. Castelló + sostenible continua donant pinzellades que eduquen i sensibilitzen sobre la cura del medi ambient entre els més joves. Les pròximes sessions tindran lloc els dissabtes -de 11h a 14h- 9 de març en la plaça Santa Clara i 6 d'abril i 25 de maig en la Plaça Major i estaran enfocades en els conceptes de sostenibilitat, l'eficiència energètica i l'agricultura ecològica.\nA través de la Regidoria de Sostenibilitat Ambiental i Agricultura, que dirigeix Omar Braina, "apostem per la conservació de la naturalesa, invertim en futur inculcant entre les generacions esdevenidores els valors de la sostenibilitat", ha assegurat l'edil. Aquesta campanya, que es va iniciar l'any 2016, i altres iniciatives com les jornades ‘Celebrem amb la natura’ o ‘Sentim els parcs’ són prova de la posada en valor de l'entorn verd que enriqueix a la ciutat.\nCastelló + sostenible organitza aquest dissabte, 9 de març, una xarrada que introduirà els conceptes de sostenibilitat mitjançant un panell gràfic. Un joc interactiu amb la denominada ECOtaula -un recurs didàctic per a explicar l'efecte d'hivernacle-, servirà d'eix perquè els i les assistents entenguen d'una forma divertida els sistemes mediambientals.\nEl mes d'abril es reserva per a l'eficiència energètica. La Fundació F2e serà l'encarregada de fer una xerrada per a veure l'impacte del consum responsable a nivell local, explicant el paper tan important que juga l'estalvi de les despeses domèstiques o la reducció de les emissions CO2. Per a això, hauran quatre proves que conformaran una gimcana i girarà entorn de la reducció del combustible fòssil i multitud d'envasos de casa, el consum de la llum i d'altres productes quotidians.\nPer a finalitzar el trimestre, al maig hi haurà un taller d'agricultura ecològica destinat a famílies on es donaran les claus per a cultivar un hort a casa. L'associació Pankara donarà a conéixer a fons els criteris d'aquest tipus d'agricultura i posarà a la disposició dels i les assistents un minihort per a poder practicar amb ell. A més, a través d'un joc, reflexionaran mesures per a dur a terme una alimentació saludable i sostenible.\nAixí, fins a un total d'onze jornades que es repartiran al llarg de l'any. Les famílies que vulguen rebre recordatoris o estar informades sobre els horaris, punts de trobada, temes i metodologies a tractar, en la pròxima sessió podran anotar el seu número de telèfon a un llistat per a formar part d'un grup de Whatsapp i així estar en contacte amb l'organització.\n"Castelló és una ciutat que mira sempre cap al futur i per a garantir el benestar d'aquells i aquelles que el representen, hem de conscienciar sobre la importància de l'aprofitament de recursos, la sostenibilitat ambiental i la lluita contra el canvi climàtic. En aquesta línia, Castelló + sosntenible suposa un pas més per a la consolidació d'una ciutat respectuosa amb el medi ambient", ha conclòs l'edil Omar Braina.


Mini Hotel Rada Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHabitació Doble Confort - 2 Llits (Twin Room Confort)\nMés informació sobre Mini Hotel Rada\nSituat a l'encantadora àrea de Districte de Tsentralny, Mini Hotel Rada gaudeix d'una posició excepcional a la els restaurants, la cultura, els paisatges de Saint Petersburg. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Mini Hotel Rada, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, express check-in/check-out, transport hotel/aeroport, conserge, ascensor.\nL'ambient de Mini Hotel Rada es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Mini Hotel Rada.


Veterans som tots!: Sumant sense convèncer\nEls calafellencs van arrencar marcant, en una jugada clara dins l'àrea de Miguel Ángel Perín, driblant el porter i arrossegant la bola a l'escaire. Era el minut cinc de joc i tot semblava encarrilar-se. Però, el conjunt barceloní va empatar en, gairebé, la primera ocasió de què va disposar, en el minut set de partit.\nJavi Martínez "Romario" marcava de penal, en el minut onze de joc, de xut sec a l'escaire. El tercer gol local el marcava Javi Luna, un minut més tard. Frederic Sevé feia el 4 a 1, en una nova internada dins l'àrea i arrossegada a l'escaire. L'Esplugues escurçava distàncies, en una jugada poc afortunada del porter local que debutava ahir, Josep Maria Palau. Tot i algun desencert, l'actuació del porter local va ser prou bona, tenint en compte que era el seu primer partit de lliga.\nL'Esplugues va marcar un gol que l'àrbitre no va veure i no va donar per bo, ja que la bola havia pujat per la rampa i havia tornat a sortir. El què podia ser el 4 a 3 es va convertir en el 5 a 2, marcat per Perín, uns minuts més tard. Els visitants es van envalentonar, al veure que el seu joc feia efecte, i van aconseguir el 5 a 3. Però, abans del descans, "Romario" feia el 6 a 3 i donava ales al Calafell.\nRamon Ferré marcava el 7 a 3, de xut ras, des de la banda, que sentenciava el partit. Tot i que faltaven gairebé vint minuts, el Calafell es va relaxar i va acusar, excessivament, la manca de ritme. L'Esplugues va disposar de majors oportunitats, especialment al contracop, però només va aconseguir dos gols més, el darrer a manca de minut i mig pel final.\nEn aquests minuts, el Calafell es va dedicar a conservar l'avantatge i intentar defensar millor. Sense renunciar a tirar a porta, l'objectiu dels calafellencs era no encaixar més gols i sumar els primers tres punts. Així va ser! Es va aconseguir una victòria important, a l'espera de la vista al pavelló de l'U.E. Horta, la propera setmana.\nBon debut de Josep Maria Palau i un dia més per a rodar l'equip i anar agafant ritme de cara a nous compromisos. Dilluns hi haurà un nou entrenament i dijous partit avançat davant l'Horta, cinquè classificat de la lliga B de la temporada passada, un rival més dur, a priori, que el d'ahir.\nPublicado por Ramon Ferré en 16:59\njoan miracle 9 d’octubre de 2016, a les 0:28\nSempre es bo començar guanyant, que segueix la racha


Els fets van passar cap a la mitjanit quan els agents es dirigien a socórrer un motorista accidentat a la carretera GI-612, entre Cap de Vol i el Far de Punta s’Arenella, al Port de la Selva. Quan hi van arribar, van assistir l’home, que tenia un fort cop a la cara i al llavi a conseqüència d’anar sense casc. Els agents van identificar el conductor, que va resultar ferit lleu, van revisar la documentació i es va adonar que tenia el permís retirat per falta de punts des de fa gairebé deu anys.\nPer aquests fets, els mossos el van denunciar penalment per un delicte contra la seguretat viària. També el van denunciar administrativament per no portar cas, no fer el canvi de nom de la moto en el moment de la compra i no tenir assegurança.\nEl denunciat, amb més de deu denúncies per delictes relacionats amb el trànsit, ha quedat citat per comparèixer al jutjat d’instrucció de Figueres.


Catalogació de polígons\nDOCUMENTACIÓ I/O EXERCICIS:\n1) Catalogació de polígons.- El nostre tema són els polígons regulars i, aquests, els podem dividir en: polígons convexos, com els que tenim a sobre d'aquest text, polígons còncaus, els quals es subdivideixen en estelats i perversos. El conjunt de polígons regulars més emprats, en la teoria i en la pràctica, tenen noms propis. Tot i que de polígons, un en pot construir de tot tipus de costats, nosaltres farem servir i aprendrem a construir: el triangle (3 costats) , el quadrat (4 costats), el pentàgon (5 costats), l'hexàgon (6 costats), l'heptàgon (7 costats), l'octògon ( 8 costats), l'enneàgon (9 costats), el decàgon (10 costats), el dodecàgon (12 costats).\n2) Polígons estelats.- Els polígons estelats, com ja hem dit són polígons còncaus, els quals, segons si són de nombre parell o senar de puntes es construeixen a partir dels polígons convexos de dues maneres diferents. En el cas dels estelats en nombre senar de puntes, cal unir cada un dels vèrtex del polígon convex amb els dos oposats. En el cas dels polígons de nombre de puntes parell cal ajuntar cada vèrtex del polígon convex amb els dos vèrtexs veïns de del vèrtex oposat. Aquí a sobre podem veure inscrits els còncaus en els polígons convexos i a la dreta els còncaus.\n3) Els polígons estelats en perspectiva i en una representació tridimensionals.- En aquesta versió ja hem esborrat els polígons convexos dels quals havíem partit per fer els estelats els quals ens han permès generar la vista en 3D.\n4) Els polígons perversos o pervertits.- Anomenem polígons perversos o pervertits a tots aquells polígons còncaus estelats, els quals construïm a partir dels polígons regulars convexos, de tal manera que ajuntem cada un dels vèrtex amb tots aquells que no siguin els oposats (nombre senar de costats) ni els oposats ni els veïns dels oposats (nombre parell de costats). Aquí podeu veure els polígons còncaus i perversos realitzats a partir dels polígons convexos i això només es possible en tots els polígons a partir de l'hexàgon com podeu veure.\nEstudia en deteniment aquests polígons, els seus noms, les seves definicions, la seva classificació, les seves semblances i diferències i la seva morfologia.


LA MOLA, mola i EL MONTAU també.: INTERCANVI\nBenvolguts moler@s i monter@s.\nJa sabeu que dilluns vinent iniciem un intercanvi amb algunes famílies de l'Escola Vella de l'Alguer.\nDesprés, aquests nous companys algueresos vindran a Olesa i voldríem compartir amb tots vosaltres aquesta experiència, perquè ja fa anys que des de l'escola compartim treballs,enviem cartes,...\nDurant la fase d l'Intercanvi que fem a Olesa hem pensat que estaria molt bé que:\ndimecres dia 21 de maig tot el Cicle Superior acompanyés els companys sards al Pont de l'Arcada i pel camí, el Mingo els parlés dels forns de calç. Què us sembla? Hauríem de portar esmorzar, dinar i aigua i òbviament calçat i roba adequats. Com ho veieu?\ndijous dia 22 de maig:\na mig matí, podríeu fer una presentació sobre les barraques de pedra seca. La Yashmine us ajudarà mentre som a l'Alguer.\ntornant els podríeu explicar què és això de l'APS i tot el que heu arribat a aprendre sobre la sang,... la Yashmine també us ajudarà mentre som a l'Alguer.\nal migdia podríem dinar plegats al pati petit. Es tractaria de que tothom portés un plat cuinat (quantes racions? per ell i una persona més). Després el compatiríem en una mena de self-service com es fa al Sopar de les Moreres de l'estiu al poble. Podeu anotar en aquest enllaç què portareu i veure què porten els altres per no repetir, per exemple. (NO es pot portar pizza ni pasta per raons òbvies!!)\nEtiquetes de comentaris: 13-14, Intercanvi\nA mi em sembla bé, i ho trobo divertit :)\nNomés pels de l'intercanvi no ?\nNo ho se pero creec que es per tothom els del intercanvi i els de no intercanvi\nRosa Soler 5/09/2014\nHo hem parlat avui.... PER TOTHOM!!!!\nEsq jo no hi he estat!!!!\nRESUMS EDAT MODERNA A LA MEDITERRÀNIA


L’agència igualadina Quartada, seleccionada als Premis Anuaria\nDimecres va tenir lloc a la Fira Graphispag l’entrega dels premis Anuaria. Els premis Anuaria, organitzats per Veredictas Internacional i amb el seu origen a Igualada l’any 1995, són un dels premis de disseny amb més renom del sector a Espanya i compten amb el suport de les principals organitzacions i centres de disseny.\nEl jurat dels Premis Anuaria, format exclusivament per representants d’organitzacions professionals, va premiar les millors obres de disseny gràfic d’Espanya. Entre els seleccionats trobem Quartada, l’agència de brànding i màrqueting d’Igualada, que ha estat seleccionada en tres categories: a la categoria de millor cartell amb l’obra de la “Calçotada Popular d’Igualada”, a la categoria de millor naming d’un producte o servei amb l’obra “Contiwo” i a la categoria Miscelania amb l’obra “Les Reclutes”.\nLes tres obres tenen en comú la creativitat i l’originalitat dels seus dissenys.\nAmb serigrafia i diaris de 1995 rescatats de l’arxiu municipal, any que va tenir lloc la primera calçotada popular, va ser com Quartada va anunciar i celebrar els 25 anys ininterromputs de la Calçotada Popular d’Igualada. Aquests mateixos anuncis van servir després per envoltar els calçots, reutilitzant i reciclant un objecte que usualment és d’un sol ús.\nContiwo és una empresa del sector de les telecomunicacions i xarxes internes que necessitava transmetre innovació, tecnologia i qualitat amb el seu nom. Per això, Quartada va inspirar-se en les paraules “contigo” i “contiguo”, dues paraules que ajuden a transmetre el servei d’assistència que distingeix l’empresa. La “w” fa referència a “world wide web” i la forma de la lletra ens recorda a l’ona d’un senyal sense fils.\nAmb una tipografia creada expressament pel projecte i el crit de “fes la birra i no la guerra” Quartada va presentar les noves cerveses de La Lenta, la cervesera Igualadina. Les cerveses, artesanals i sense additius ni conservants, van ser denominades a partir de l’alfabet radiofònic internacional i fent un joc de paraules amb els seus ingredients.\nArticle anteriorEl jutge rebutja Vox i accepta la discoteca Epic com acusació popular en el cas de la violació d’Igualada\nPròxim articleEl Rotary Club Igualada reuneix al president Artur Mas en un sopar col·loqui


Pizarra Digital. Català 6è Primària\nCATALÀ 6è de Primària\n· Les síl·labes tòniques i àtones.\nÉs una MUD (Mini Unitat Didàctica) en línia que ajuda a identificar la síl·laba tònica d’una paraula.\nAutor / Patrocinador: REVERSIBLE. Grup de treball: Domènec Garrido, Maria Pujade, Joan Salamó i Josep Vives.\nDescriptor: exercici per identificar la síl·laba tònica.\nUna altra MUD (Mini Unitat Didàctica) en línia que ajuda a identificar la síl·laba tònica d’una paraula.\nAutor / Patrocinador: REVERSIBLE. Grup de treball: Montse Corrius i M. Josep Simó.\n· Els determinants definits.\nEls articles definits:\nAutor / Patrocinador: Universitat de Barcelona / Servei de Llengua Catalana\nDescriptors: tipus d’articles.\nExplicació genèrica sobre els adjectius: què són, classes: qualificatius i determinats\nAutor / Patrocinador: GuebEstudio\nDescriptors: Morfologia: adjectiu (gènere i nombre)\nExplicació i exemples sobre què és l’adjectiu:\nAutor / Patrocinador: Servei d’Autoformació en Llengua Catalana / Universitat Pompeu Fabra.\nSobre el nombre i gènere dels adjectius:\nDescriptors: nombre i gènere dels adjectius.\n· Els determinants indefinits.\nEls articles indefinits:\n· Els antònims.\nExplicació i exemples de què són sinònims i antònims:\nAutor / Patrocinador: catalaonline.com\nDescriptors: sinònims i antònims.\n· El text narratiu.\nDefinició, explicacions i exemples de què és la narració:\nAutor / Patrocinador: Universitat Jaume I / Servei de Llengües i terminologia\nDescriptors: la narració.\n· Els adverbis de temps.\nLlistat dels adverbis de temps més usuals:\nDescriptors: adverbis de temps.\nTot sobre els adverbis: explicació, tipus, exemples i activitats:\nDescriptors: els adverbis.\nDefinició, tipus i exemples d’adverbis:\n· Els refranys.\nUna bona e-revista de literatura catalana, que, entre d’altres temes interessants disposa de 556 refranys catalans classificats per lletres en ordre alfabètic:\nAutor / Patrocinador: L'esbarjo\nDescriptors: refranys catalans.\nAquí trobem un impressionant recull de dites populars catalanes classificades per temes:\nAutor / Patrocinador: Francesc Roig i Feliu.\nDescriptors: dites populars catalanes.\nEls autors d’aquesta pàgina volen recopilar frases populars o interessants, refranys, dites, proverbis, etc. per ajudar a enriquir el patrimoni refranyer, popular... dels catalans. Hi ha una immensitat de frases i disposa d’un cercador:\nAutor / Patrocinador: © Polseguera\nDescriptors: frases populars, refranys, dites, proverbis...\n· Els sinònims.\nUn senzill i pràctic exercici per buscar sinònims de paraules destacades dins d’un text:\nAutor / Patrocinador: Josep Sors i Sala\nDescriptors: troba sinònims.\n· Poemes i embarbussaments.\nRecull de poemes d'autors reconeguts catalans i d'arreu del món:\nAutor / Patrocinador: nopotsermentida\nDescriptors: recull de poemes.\nRecull de poesia catalana classificada: poetes clàssics, contemporanis i novells:\nAutor / Patrocinador: Mercè Rodríguez.\nAny: 1997 - 2003\nDescriptors: recull de poesia catalana.\nUn racó de poesia amb poemes en català, en castellà, en altres llengües, i seccions dedicades als poetes novells i enllaços poètics. També es poden enviar poemes que queden recollits a la secció de poemes rebuts:\nAutor / Patrocinador: Racó de poesia.\nDescriptors: racó de poesia.\nImpressionant col·lecció amb 5000 embarbussaments catalans classificats per temes que formen part del llibre "5.000 REFRANYS DE NOSTRA TERRA" d'Arola Editors, del qual és autor el mateix Josep Pujol i Vila:\nAutor / Patrocinador: Josep Pujol i Vila\nUna molt bona i àmplia col·lecció d’embarbussaments:\nAutor / Patrocinador: Francesc Roig i Feliu\nDescriptors: embarbussaments i jocs de paraules.\nCuriós, divertit i didàctic recull d'embarbussaments tradicionals catalans amb traducció a l'espanyol i a l'anglès:\nAutor / Patrocinador: © Michael Reck\n· La metàfora.\nDefinició i exemples sobre la metàfora i d’altres figures poètiques:\nAutor / Patrocinador: Mag-Poesia / MallorcaWeb i Antoni Artigues\nDescriptors: imatges poètiques: ... la metàfora.\n· Fitxa de biblioteca.\nAquest pàgina explica d’una manera molt divertida i didàctica com s’organitza una biblioteca i els sistema de classificació dels llibres. Al final hi ha un petit exercici interactiu amb el qual l’alumne pot demostrar si ha entès el sistema de classificació:\nA més a més, disposa d’un sistema de cerca de llibres en centenars de biblioteques catalanes: “Catàleg col·lectiu de Xarxa de Biblioteques” que val la pena conèixer i provar...\nAutor / Patrocinador: Biblioteca Virtual Chilias.\nDescriptors: com s’organitza una biblioteca.\nEn aquesta pàgina podem veure quina és La informació bàsica que una fitxa de biblioteca ha de tenir:\nAutor / Patrocinador: Mercè Bernaus, Lola Encabo, Rosa Pérez Bohigas / XTEC (Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya)\nDescriptors: informació bàsica d’una fitxa de biblioteca.\n· Reconeixement de la concordança entre el subjecte i el predicat.\nFitxa d’explicació i exemples sobre la concordança entre el verb i el subjecte:\nAutor / Patrocinador: Marta de Blas, Jordi Giner\nDescriptors: concordança del verb i el subjecte.\n· La notícia.\nRegles fonamentals per redactar una notícia i moltes més coses sobre la notícia:\nAutor / Patrocinador: Diputació de Barcelona / Premi Net Reporter 2003-11-23\nDescriptors: la construcció i difusió de la notícia.\nPer trobar i treballar amb notícies d’actualitat de qualsevol secció o tipus aquesta és la web de l'Agència Catalana de Notícies que serveix regularment informació tant a mitjans convencionals com electrònics, gabinets de comunicació públics i privats, etc.:\nAutor / Patrocinador: Intracatalònia, S.A.\nDescriptors: notícies permanentment.\n· Els numerals: ordinals i cardinals.\nExplicació, exemples sobre els cardinals, ordinals, partitius, multiplicatius i col·lectius :\nDescriptors: determinants: els numerals.\nUn exemple d’entrevista real d’una escola real, sobre una situació real:\nAutor / Patrocinador: Alumnes de l’IES Ribera del Sió, Agramunt.\n· Les contraccions.\nTot i que és una pàgina de química, hi ha unes pàgines dedicades a les normes d’ortografia presentades de manera clara i sintètica, dins de qual trobem un apartat sobre la contracció:\nAquí hi ha explicat el cas de la absència o trencament de la contracció:\nAutor / Patrocinador: Jordi Anglès Frias, Joan Carles Forcat i Castillo\nDescriptors: la contracció.\nDivuit endevinalles amb el corresponent solucionari:\nAutor / Patrocinador: Eixample Web\nUna col·lecció de 150 endevinalles, algunes d’elles inventades pels alumnes:\nAutor / Patrocinador: MEM (Moviment Educatiu del Maresme)\n· Els signes d’interrogació i d’admiració.\nLa interrogació. Norma general, usos, puntuació... amb exemples clarificadors:\nAutor / Patrocinador: Serveis de Llengües i Terminologia /UPC (Universitat Politècnica de Catalunya)\nDescriptors: la interrogació.\nUn interessant document normatiu de l’ Institut d’Estudis Catalans sobre “Els signes d’interrogació i d’admiració” (Acord de l’11 de juny de 1993)\nAutor / Patrocinador: Institut d’Estudis Catalans\nDescriptors: document normatiu sobre els signes d’interrogació.\nAlguns dels principals adverbis i locucions adverbials:\nAutor / Patrocinador: UOC (Universitat Oberta de Catalunya)\nDefinició, funció, classes, formes, exemples... d’adverbis\n· La carta.\nDefinició, criteris, idees i explicacions per fer una carta:\nAutor: Comissió Permanent de Llengua i Terminologia de la Construcció / Departament de Política Territorial i Obres Públiques de la Generalitat de Catalunuya.\nDescriptors: la carta.\nExercicis per treballar la carta més institucional:\nDescriptors: exercicis per fer una carta.\n· El text instructiu: les instruccions.\nExplicació sobre què és un text instructiu o directiu:\nDescriptors: el text instructiu.\nUn bon exemple per treballar el text instructiu a partir de la imatge d’un ràdiocaset, amb explicacions de com es fa un text instructiu i amb un model de text instructiu:\nAutor / Patrocinador: CEIP de Butsènit d'Urgell. (ZER DEL SIÓ)\nDescriptors: fem un text instructiu.\nUn material molt gràfic i complet per treballar el text instructiu a partir de tres casos diferents per descriure:\nAutor / Patrocinador: Xarxa Educativa del Raval\nDescriptors: per treballar el text instructiu en tres sessions.\n· L’obra de teatre.\nTeatre a l’escola és una web amb idees, explicacions i recursos de jocs dramàtics, muntatge teatral, algunes obres de teatre per a al·lots, guió de titelles, titelles i ombres i cinema.\nAutor / Patrocinador: MallorcaWeb i Antoni Artigues\nDescriptors: jocs dramàtics, muntatge teatral, obres de teatre, titelles, ombres i cinema\nEn aquesta pàgina hi ha un recull de 509 documents en línia sobre obres literàries en català de tota mena:\nEn aquesta, per exemple, tenim un recull important d’obres teatrals d’en Serafí Pitarra que permet descarregar-les a l’ordinador i fer còpies:\nAutor/ Patrocinador: © Logos Group\nDescriptors: obres literàries en català.\nRevista de literatura infantil i juvenil:\nAutor / Patrocinador: © Escornalbou Digital\nDescriptors: Revista de literatura infantil i juvenil.\n· Els diminutius i augmentatius.\nMUD (Mini Unitat Didàctica) del Portal Edu365 sobre els diminutius, amb activitats per aprendre, practicar i avaluar-se:\nMUD (Mini Unitat Didàctica) del Portal Edu365 que ens presenta tres activitats: un exercici de la secció "practica" que permet triar l'augmentatiu de la paraula que correspon al dibuix. En la segona activitat s’ha d'escriure l'augmentatiu correcte. I finalment, a "avalua't", s’ha d’escollir una de les tres paraules i fer un clic a l'augmentatiu que indica la imatge.\nAltres pàgines d’interès per ajudar a aprendre català\nPrograma d'aprenentatge de llengua catalana GEX que es pot descarregar i instal·lar a l’ordinador per fer activitats a casa, conté quatre blocs d'exercicis: ortografia, morfologia, sintaxi, lèxic. Cada bloc té, a més, les pàgines d'ajuda corresponents.\nAutor / Patrocinador: Universitat de Barcelona\nDescriptors: programa d'aprenentatge de llengua catalana: ortografia, morfologia, sintaxi i lèxic.\nAmb el nom Intercat s'han aplegat, en un mateix espai, tot un seguit de recursos per aprendre català mitjançant l'ús de les noves tecnologies: SpeakCat, Guia de conversa universitària i Sisplau.\nA més, aquest espai també conté informació sobre la situació de la llengua a Catalunya i sobre els programes d'acollida cultural i d'intercanvi de llengües que ofereixen les universitats catalanes.\nIntercat és una iniciativa dels serveis lingüístics de nou universitats catalanes i de la Direcció General d'Universitats, cofinançada per la Unió Europea i el Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació i les universitats públiques catalanes.\nAutor / Patrocinador: nou universitats catalanes i la Direcció General d'Universitats\nDescriptors: recursos per aprendre català\nAutor / Patrocinador: Servei de Llengua Catalana / Universitat de Barcelona\nDescriptors: gramàtica bàsica\nEnllaços sobre teatre\nImpressionant relació de recursos de tota mena relacionats amb el món del teatre:\nAutor / Patrocinador: PLATEA, Agrupació d’espectadors de teatre.\nDescriptors: Agrupació d’espectadors de teatre.


ISGlobal s'adhereix a el manifest de la UE per a la recerca en COVID-19 - Notícia - ISGLOBAL\nEl document estableix un compromís per maximitzar els resultats de la recerca relacionada amb el SARS-CoV-2\nL'Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal) ha subscrit el manifest per a la recerca en COVID-19 promogut per la Unió Europea. Es tracta d'un text dirigit a totes aquelles institucions que reben finançament europeu i encaminat a maximitzar l'accessibilitat dels resultats de recerca relacionada amb el coronavirus SARS-CoV-2.\nEl text conté tres principis bàsics:\nFer que els resultats generats, tangibles o intangibles, siguin públics i accessibles sense demora, per exemple, a la plataforma de resultats d’Horizon, en una plataforma d'intercanvi de propietat intel·lectual existent o mitjançant un grup de patents existent;\nFer que els articles científics i les dades de recerca estiguin disponibles en accés obert sense demora i seguint els principis FAIR a través de servidors de preimpressió o repositoris públics, amb els drets adequats perquè altres es basin en les publicacions i en les dades i puguin tenir accés a les eines necessàries per a la seva validació. Específicament per a les dades de recerca de COVID-19, posar-les a disposició a través de la Plataforma de dades europea COVID-19;\nSempre que sigui possible, concedir llicències de propietat intel·lectual per temps limitat, no exclusives i lliures de regalies. Aquestes llicències no exclusives lliures de regalies s'atorgaran a canvi del compromís dels llicenciataris de distribuir ràpidament i àmplia els productes i serveis resultants en condicions justes i raonables per prevenir, diagnosticar, tractar i contenir la COVID-19.\nManifest íntegre (versió web) [en anglès]\nManifest íntegre (versió pdf) [en anglès]


La Conca de Barberà fa els deures en reciclatge – laveujovetv.cat\nLa Conca de Barberà fa els deures en reciclatge\n20 juliol 2012 Leave a Comment Written by Artur\nLes dades de l’Agència de Residus de Catalunya, referents a la recollida selectiva feta a Catalunya durant el passat any 2011, situen la Conca de Barberà diversos punts per sobre de la mitjana del país.\nAquestes xifres han de servir per confiar en la feina feta fins ara a la comarca, però alhora cal tenir present que encara resta un marge de millora important. A diferència que en l’exercici anterior, aquest any les xifres de reciclatge estan dividides entre les de recollida selectiva bruta i recollida selectiva neta.\nLa primera calcula la quantitat de residus dipositats en cadascun dels diferents contenidors, mentre que les dades de recollida selectiva neta s’obtenen restant la quantitat d’impropis (residus abocats en el contenidor equivocat) a aquesta xifra de recollida selectiva bruta.\nL’any passat la Conca de Barberà va superar la mitjana de Catalunya tant en la recollida selectiva bruta (48’5% sobre 40’9%) com en la neta (38’1% sobre 34%), la qual cosa demostra el compromís dels veïns de la comarca amb el reciclatge.\nPerò aquesta diferència de 10 punts percentuals entre totes dues dades posa de manifest que encara hi ha alguns dubtes a l’hora de realitzar la separació de residus de forma correcta.\nPer aquest motiu el Servei de Medi Ambient del Consell Comarcal de la Conca de Barberà resta a disposició de tothom qui vulgui resoldre qualsevol dubte referent a la recollida selectiva. Per fer-ho només cal adreçar-se al telèfon 977-86-12-32 o al web http://mediambient.serviconca.org. D’aquesta manera aconseguirem una recollida selectiva cada vegada més eficient, la qual cosa beneficiarà tant al nostre entorn com a la nostra salut.\nActualitat Local-Comarcal, C.C.C.de Barberà, Municipis de la Conca\nEl Ball de Bastons de Montblanc arriba a Bòsnia


Pel que fa a l’àmbit de la literatura infantil en català, podem dir que hi ha bones expectatives? - Oficina del President Torra\n22 Setembre 2021 | Respostes amb criteri\nAls Països Catalans, la literatura infantil i juvenil ha seguit les tendències de la resta del món, han estat nombrosos els autors i les autores que han conreat aquest gènere. El paper de la LIJ ha estat més important que als països de desenvolupament políticament normal, ja que no solament ha estat un complement a l’escola, sinó que sovint ha hagut de suplir el que aquesta no feia. Amb només un segle escàs d’existència ha demostrat amb escreix la seva varietat de registres, la capacitat d’assimilació i de producció que té, i ha assolit un lloc en la producció europea actual.\nLa literatura ha estat tradicionalment l’àmbit privilegiat per a la creació de l’imaginari cultural humà i, per tant, també de la nació. La literatura infantil i juvenil és, normalment, la primera que llegeix una persona en el curs de la seva vida; d’aquí prové la posició determinant d’aquesta en la formació de nous lectors. Això explica que, davant processos de planificació, la LIJ sigui una qüestió prioritària. El nou projecte de construcció nacional ha d’estar dotat d’un pla nacional de la lectura modern, on es posi en valor el paper de la LIJ i els escriptors que la fan possible, prestigiant-la i donant-li visibilitat, consolidant-la i exportant-la arreu del món. La LIJ és la clau que obre el pany d’un imaginari propi per als nostres nens i nenes.\nUn imaginari nacional, que han fet possible els nostres escriptors de LIJ, dotant els joves de referents de ficció que abans només trobaven en altres literatures, com l’anglosaxona, l’escandinava o la francesa. Autors que pensen el món des de casa nostra i que estimen la llengua i la cultura catalanes, promovent la imaginació i la creativitat dels nostres infants i creient fermament que un país s’aixeca gràcies als seus futurs ciutadans i als valors que hagin adquirit al llarg dels seus anys d’educació.\nGemma Pasqual i Escrivà (Almoines, 1967), @GemmaPasqual és una escriptora molt compromesa amb la llengua i el país. Entre les seves novel·les hi predominen les d’àmbit juvenil i infantil, i té una llarga trajectòria en animació lectora en escoles i instituts. També ha estat la vicepresidenta d’Acció Cultural del País Valencià, i també de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana.


pneumatica - Trabajos finales - 1202 Palabras\nPáginas: 5 (1202 palabras) Publicado: 10 de abril de 2013\nMarc Vegas Pérez\nJoan Marc Vilavella Palop\nEn aquesta pràctica realitzarem un autòmat programat que controli un circuit\npneumàtic de manera que els cilindres realitzin les accions que li indiquem.\nPer al seu funcionament, en primer lloc, realitzarem el circuit pneumàtic i totes\nles connexions necessàries per relacionar leselectrovàlvules amb l’orifici corresponent\nde cada cilindre.\nAccions i sortida\nSensor final retrocés Cilindre 1\nSensor final avanç Cilindre 1\nSensor final retrocés Cilindre 2\nSensor final avanç Cilindre 2\nSensor final retrocés Cilindre 3\nSensor final avanç Cilindre 3\nElectrovàlvula 1 Avanç\nElectrovàlvula 1 Retrocés\nCom es pot obserbar en la imatge quan el cilindre es troba en repós o en final de\nretrocés s’activa el sensor S11. D’altra banda quan el cilindre es troba en posició\nd’activació o en final d’avançament s’activa el sensor S12.\nFinalment, farem el grafcet i el ladder de la nostra funció, definint les etapes i\nCom podem veure en l’esquema del circuit de potència em utilitzat una sèrie de\nvàlvules les quals ja venien integrades a les taules de treball que em utilitzat per a la\nrealització d’aquesta pràctica. És per aquest motiu que en el circuit de potència només\nem hagut d’enllaçar amb tubs, per els qual hi circularà aire, les diferents vàlvulesdistribuïdores i actuadors.\nCom actuadors pneumàtics em utilitzat tres cilindres de doble efecte. Cadascun\nd’aquest cilindres estan controlats per una vàlvula distribuïdora 4/2 la qual ens permet\ncommutar la connexió de pressió i escapament. Observem que la primera vàlvula 4/2\ndisposa d’un accionament i retorn elèctric, anomenada biestable (per fer l’accionament\ndel cilindre 1 s’ha d’accionar laelectrovàlvula 1.1 i retornem amb electrovàlvula 1.2).\nLes altres dues electrovàlvules tenen també un accionament elèctric però tenen\nun retrocés mecànic mitjançant una molla, anomenades monoestables (per fer\nl’accionament del cilindre 2 o 3 només cal accionar electrovàlvula 2 o electrovàlvula 3\nrespectivament, el retorn és automàtic ja que disposa d’una molla per fer el retorn).\nCom veiema l’esquema, després de les electrovàlvules 4/2 i abans d’entrar als diferents\ncilindres disposem d’unes altres vàlvules reguladores de velocitat i d’antiretorn.\nAquestes vàlvules ens asseguraran un avançament/retrocés controlat i el bon sentit del\nflux de l’aire de manera que el cilindre funcioni correctament. Observem que abans\nd’arribar a les electrovàlvules 4/2 ens trobem amb una vàlvula3/2 que en la posició de\nrepòs transmet escapament amb un accionament manual general i un retorn mecànic per\nmolla. Aquesta vàlvula tindrà la funció de comandament, ja que només permetrà el pas\nde l’aire en el moment que l’accionem. Finalment tenim la font de pressió que en el\nnostre cas és l’aire comprimit amb una unitat de manteniment.\nConnexions del circuit pneumàtic\nEn la imatgeobservem les connexions del circuit de potència, tal com s’han\nConnexió de les entrades i les sortides\nEl cilindre 1 realitzarà l’avanç a la fase 1 i mantindrà aquesta posició ja que és\nun cilindre biestable, fins a la fase 7, aleshores tornarà a la posició de retrocés activant\nEl cilindre 2...\n...ELECTROPNEUMÀTICA Tecnologia 1r Trimestre Albert Pou Martí 26/11/2012 CIRCUIT 1 La tija del cilindre es troba a -. Quan es premi el polsador S1, l’electrovàlvula Y1 commutarà i entrarà aire al cilindre i farà que la tija vagi a +. En el moment que deixem de prémer el polsador S1, Y1 retornarà a la posició inicial i la tija tornarà a -. CIRCUIT 2 La tija del cilindre està a -. Quan premem ON arriba corrent a Y1 i l’electrovàlvula commuta i fa que entri aire al cilindre i que la...\nCarta descriptiva Ts


FISCALITAT EUROPEA - Josep Huguet - Blogs de l'indirecte!cat\nOpinió amb independència. Dilluns, 18 de juny de 2018 23:00 h\nDilluns, 3.4.2017. 15:54 h\nDavant de l’economia mundial amb tants factors com els mercats financers, el preu del petroli, els moviments de la Reserva Federal, o l’evolució de les economies més potents, Europa s'ha de plantejar la conclusió d'unió bancària i una unió fiscal per tal de disposar de més eines contra els xocs asimètrics provocats pels cicles de l’economia. Amb tot, l'enorme diversitat entre els Estats membres de la UE aconsellen que disposin de certa sobirania fiscal per tal decidir quin model d’estat volen.\nEn tot cas, ara mateix es parteix d'una desigual pressió fiscal entre els diferents Estats de la UE que en la mesura que s’avança cap el mercat únic, ha afectat negativament al funcionament d'aquest mercat únic, amb distorsions com diferents formes de competència fiscal, la doble imposició o l’elusió fiscal.\nFins ara s’ha avançat més en l’harmonització fiscal dels impostos indirectes que en els directes. Començant amb les diferents regulacions d’IVA existents des de la implantació de l’impost, fins a arribar a l’actual Pla d’acció de l’IVA, així com els impostos especials. o el recent projecte de mesures fiscals per a l’harmonització de l’IS.\nPel que fa a l’IS, igual que amb la Directiva de l’IVA, seria interessant que la UE pogués establir un tipus mínim de l’IS per tal d’evitar la competència fiscal entre els Estats Membres. Tot i que encara que s’harmonitzin els tipus impositius, com que un sistema nacional pot tenir moltes deduccions, exempcions o incentius fiscals, pot acabar produint que el tipus efectiu, que paga el contribuent, sigui molt més baix que el tipus nominal.\nCaldria doncs no fer-se trampes al solitari i analitzar quines distorsions creeen les diferents deduccions en l'harmona fiscal. De la mateixa forma que mitjançant el Pacte d’Estabilitat i Creixement s’han establert, no sense polèmica per les seves conseqüències, uns tipus màxims per al dèficit públic dels Estats de la UE, es podria establir un percentatge màxim de diferència entre els tipus nominals i els tipus reals de l’IS. Aquesta podria ser una manera d’avançar en l’harmonització fiscal de l’IS i intentar que cada cop el mercat únic sigui més just i tingui menys distorsions pels agents que hi actuen.\nPer tal de millorar l'harmonització caldrien: l’adopció del mateix criteri en la classificació de les empreses segons la seva mida. L'harmonització de terminis i regles generals dels diferents sistemes tributaris. L'harmonització de les regles de la comptabilitat. Reduir la diferència entre els tipus impositius per a les pimes i les grans empreses alhora que incentivar el creixement de les pimes. Promoure la R+D i la innovació, especialment en les pimes, ampliant l’elegibilitat de les empreses per als incentius en R+D. Promoure la inversió amb ajustaments fiscals i la no-discriminació segons la forma jurídica de l’inversor. La reducció del nombre de pagaments anuals a l’administració. L'establiment d’una finestreta única. El marc normatiu comú per a les deduccions i les amortitzacions. Unificar els criteris d’exercici fiscal i els terminis de pagaments. Unificar les sancions per l’incompliment de les obligacions tributàries. Simplificar els procediments i promoure l’ús de la digitalització per a la gestió tributària. Unificar criteris i coordinar les agències d’informació i tributàries en la lluita contra l’elusió i l’evasió fiscal. La inclusió d’algun tipus de gravamen europeu als productes energètics. La inclusió d’un component medi ambiental en la fiscalitat és cada cop més necessària donats els reptes plantejats en l’Agenda COP21 i tenint en compte el grau de compliment dels diferents Estats Membres en els seus objectius mediambientals.\nAquestes són algunes de les propostes que fa el professor Sergio Martínez en el seu informe Fiscalitat europea i mercat únic. Cap a una harmonització efectiva. Lamentablement hi hagué un fre al procés d'Unió pel que van significar les votacions contràries a la Constitució europea, que ja era un projecte molt limitat de cessió de sobirania i que no garantia com a alternativa la sobirania del Paralament europeu. A partir d'aquí i amb l'esclat de la crisi econòmic Europa ha entrat en un període de salvis qui pugui que em temo que ni amb un disseny a dues velocitats, farà que els de la primera acceptin aquestes receptes harmoniutzadores, tot i que la UE té mecanismes d’influència com la CE o el Tribunal de Justícia de la UE per tal d’avançar cap a l’harmonització fiscal i, per tant, cap a un mercat únic més homogeni.


Casa família Santcliment-Palau Mornau Barcelona entre Muralles\nCasa família Santcliment-Palau Mornau (c/ Ample 35) (F. Font)\nCasa família Santcliment-Palau Mornau\nCasa residencial, construïda vers l’any 1550, que entre els segles XVI i XVII, que va pertànyer a la família Santcliment, i que ocupava una àmplia extensió de terreny entre els carrers Ample i Gignàs, amb una façana al petit carrer del Tonell.\nLa família Santcliment posseïa un ric patrimoni al pla de Barcelona. Era una família “que ostentava el marquesat de Rubí i estava tradicionalment vinculada al Consell de Cent, sent-ne molts dels seus membres Conseller en Cap”. També ostentaven el títol de barons de Llinars.\n“Durant l'edat moderna la casa havia estat habitada per diversos llogaters fins que, l'any 1771, va ser venuda per Caietà Santcliment al comerciant Antoni Rodoreda, que endegà obres de reparació de la casa”.\nEl nom de palau Mornau és causat per un dels seus propietaris al llarg de la seva història: el militar Josep Francesc Mornau, qui l’any 1809 utilitzà la seva casa com a lloc de reunió per tramar una conspiració contra els ocupants francesos.\nPosteriorment, l’edifici va ser subdividit, i a principis del segle XX és comprat i transformat en un edifici modernista per Joan Nadal, motiu pel qual és anomenat de vegades palau Nadal.\n“Conserva del moment originari el parament extern de carreus resseguits amb estuc i els emmarcaments de pedra motllurada de balcons i finestres” . Per contra “a l'interior, més enllà de l'estructura del pati amb escala, res no s'evidencia de la construcció primitiva. Contràriament, la reforma modernista s'acusa pertot arreu”.\nFerrer i Mallol, Mª.T.; 2007 “Altres famílies i membres: l'oligarquia barcelonina”, dins “El "Llibre del Consell" de la ciutat de Barcelona, segle XIV les eleccions municipals ”, Consejo Superior de Investigaciones Científicas, CSIC, Institució Milá i Fontanals, pàg. 269-346


El dia de l'ós (fragmento) –en catalán-Joan-Lluís Lluís\nEl dia de l'ós (fragmento) –en catalán-\n&quotEs queda dreta per llegir el fax i ja res més no és igual. El missatge és d'en Daniel, el seu amic Daniel de fa vuit anys, que no ha tornat a veure ni n'ha tingut cap notícia des que la van fer fora de Prats de Molló. Li diu això, i aquí cal traduir del francès, com caldrà fer-ho sempre d'ara endavant: «Bernadette, em sap greu d'haver d'escriure't avui. La teva mare és morta. Es va suïcidar ahir al matí i la jutjaran d'aquí a tres dies. Potser fóra convenient que vinguessis, per a ella i per a tu. Jo estic a la teva disposició, no he canviat d'adreça, trobaràs els meus números de telèfon i de fax indicats aquí sota. Fins aviat, sigues coratjosa. Daniel Bessault». Li farà gràcia, més tard, que hagi signat amb el seu cognom, com si dubtés que pogués recordar-se d'ell.\nA vegades, havia imaginat que la seva mare podia ser morta i que ningú no l'havia avisada. Quan hi pensava sentia pena, però una pena discreta, com un record de pena vella, per un gat aixafat als temps de la infància. En canvi, si s'hagués mort el pare, llavors segur que no li ho dirien, al poble ningú no hi voldria malgastar ni un minut. Però no troba cap raó per pensar que el pare sigui mort, ha nascut per durar molt, si no, no seria tan dolent amb els altres.\nHa de tornar-hi. Durant vuit anys ha aconseguit viure sense cap nova d'allà, hauria volgut aguantar més. Avisa l'agència de turisme que marxa uns quants dies, amb l'esperança de tornar aviat i oblidar de nou el seu univers natal, per retrobar de pressa les cues de tafaners amb qui visita el Barri Gòtic. Durant els vuit anys passats a Barcelona, s'ha repetit tothora que volia ser d'aquesta ciutat, la millor ciutat del món de Bernadette. Mentre es prepara per marxar-ne tota sola, per retornar allà d'on havia marxat tota sola, li sembla que ho perdrà tot si no conserva una mica de la flaire dels carrers dins una butxaca i el brogit de les veïnes dins una altra... Surt al balcó i mira cap avall, cap als cotxes que ballen, però no veu res que li permeti d'afegir recança a la recança. Torna a entrar i seu per rumiar el que ha d'endur-se. "


La festa de les escoles\nDimarts 8, dimecres 9 i dijous 10 de novembre de 2011\nVeure fotografies de Paraules de Parcs\nLa segona setmana de novembre va tenir lloc a Can Grau (Olivella) la Festa de les escoles que correspon a la segona fase del Programa escolar Viu el parc adreçat als alumnes de cinquè de primària.\nMés d'un miler d'alumnes van gaudir d'un dia al parc per conèixer de primera mà el seu entorn natural més immediat.\nCan Grau va ser el centre d'operacions de la festa des d'on es van distribuir els alumnes i participar d'una roda d'activitats que va començar a girar al punt de les 10 h i no va parar fins a les 14 h.\nEls tres dies de festa vam gaudir d'una treva meteorològicament parlant, ja que els dies abans i posteriors a la festa la pluja queia amb bastant alegria. El sol va lluir tots tres dies i la temperatura va ser prou agradable per passar el dia fora de l'aula.\nEl...dimarts 8 de novembre les escoles que van assistir-hi van ser l'escola Torre Barona de Castelldefels, el Morsell d'Olivella, Sant Domènec de Santa Margarida i els Monjos, Santa Eulàlia, Les Parellades, Mediterrània i les Roquetes de Les Roquetes-Sant Pere de Ribes, l'escola El Pi, els Costerets i Riera de Ribes de Sant Pere de Ribes. En total 392 alumnes.\nEl dimecres 9 de novembre les escoles convidades van ser Sant Cristòfor i Sant Lluís de Begues, Sant Nicolau de Canyelles, Salvador lluch de Gavà, el Circell de Moja (Olèrdola), Pont de l'Arcada d'Olesa de Bonesvalls i l'escola Esteve Barrachina de Sitges. 293 alumnes en total.\nEl dijous 10 de novembre hi van anar l'escola Rossend Montané de Sant Pere Molanta (Olèrdola), Agnès de Sitges, Maria Ossó i Miquel Utrillo de Sitges, l'escola La Pau, l'Arjau, la Ginesta, Sant Jordi i Pompeu Fabra de Vilanova i la Geltú. Un total de 373 alumnes.\nEls alumnes després d'esmorzar i ser distribuïts en quatre grups es dirigien cap la primera de les activitats fins a completar un total de quatre.\nUna de les activitats més lúdiques de tota la festa va ser l'espai de jocs de Guixot de 8 que sempre sorprèn a mestres i alumnes ja que els jocs estan fets de material i objectes vells que esdevenen petits reptes que els participants han de anar superant sols o amb l'ajuda d'altres companys.\nL'espai més creatiu de la festa va ser el Racó de l'artista en el qual es va convidar als alumnes a dibuixar. Aquesta activitat permet transformar la realitat que veiem a través de dels tres colors primaris i d'un suport transparent. A partir d'aquí es generen infinitud de realitats.\nA.l'espai Paraules del parc els alumnes van poder jugar amb les paraules i acabar de completar l'àlbum Mou-te per la xarxa de parcs, lliurat a l'aula durant la primera fase del programa.\nL'activitat anomenada De Passeig va permetre conèixer, alguns per primera vegada, el medi natural en el qual es trobaven a partir d'un petit itinerari. En aquest espai es va aprofitar per donar a conèixer una novetat d'enguany, una maleta amb una fitxes tàctils adaptades que permeten relacionar diverses petjades amb animals comuns dels parcs.\nA.les 14 h la roda deixava de girar per donar pas a un espectacle final a càrrec del Mag Fèlix que amb els seus trucs de màgia va deixar bocabadats la major part de l'auditori.\nAbans de marxar, tots i cadascun dels alumnes van rebre un exemplar del llibre La Xara i el Pau i l'illa dels Albats, acabat d'editar especialment per al programa.


Entitats socials i la CUP es donen la mà per fer front a l’especulació immobiliària i la gentrificació als barris\nLes Festes Alternatives de Sarrià celebren juntament amb tres entitats més i la CUP la defensa al dret a l’habitatge amb la projecció del documental 'La vida o la casa'\nProjecció del documental ‘La casa o la vida’ a la plaça Sant Vicenç de Sarrià © Maria Campins\nAquest dijous al vespre es van reunir el Sindicat d’Habitatge de Cassoles, Defensem Can Raventós, les Amigues i Amics del Parc de l’Oreneta i la CUP Sarrià-Sant Gervasi per a parlar sobre la problemàtica de l’habitatge al barri. Amb la coordinació de les Festes Alternatives de Sarrià, es va projectar el documental ‘La vida o la casa’ i posteriorment cada entitat va explicar la seva lluita particular.\nDes de Defensem Can Raventós van parlar de la necessitat de lluitar per una doble causa: l’emergència climàtica i l’especulació al barri. És per això que des d’aquesta plataforma veïnal reclamen que s’aturin les obres que pretenen construir 40 pisos de luxe a la finca de Can Raventós. Fa uns mesos la plataforma va recollir 6.000 euros per fer front a les despeses judicials que van iniciar contra l’Ajuntament per denunciar les irregularitats en el pla aprovat.\nSeguint la mateixa línia, les Amigues i Amics del Parc de l’Oreneta continuen mirant de fer força contra la reforma del parc. Defensen que tenir espais lliures d’edificació també forma part del dret a l’habitatge i demanen una restauració i recuperació de la zona. Per contra, el passat mes de febrer es va aprovar un projecte que no s’adapta a les expectatives dels veïns i que defensen que no té cobertura legal. Des de la plataforma han fet una crida a tot aquell que es vulgui sumar a la causa i convoquen una acció per a parar les obres que començaran el dimecres 13 d’octubre.\nA l’especulació i gentrificació s’hi suma també la falta de recursos dels joves a l’hora de trobar habitatges al barri. El Sindicat d’Habitatge de Cassoles n’és molt conscient i reclama també la necessitat de tenir més espais públics on fer cohesió social. L’organització veïnal enfoca la seva lluita contra l’elitisme del barri i l’especulació que fa que cada cop sigui més difícil viure a Sarrià-Sant Gervasi. L’últim exemple, el desnonament de l’Olga i el seu fill amb Asperger aquest setembre.\nFestes Majors Alternatives de Sarrià


Estiu de Fantasia: Descobrim els quatre elements!!\nDescobrim els quatre elements!!\nS'acaba l'escola i el dilluns 22 comencem el casal amb una gran sorpresa, una carta dels quatre elements, que ens conviden a fer uns jocs ben divertits, que ens ajudaran a descobrir-los! Hem de correr com el Vent, saltar la "foguera" de Sant Joan o fer un joc de pesca, entre d'altres. Amb cada prova superada, hem obtingut un dibuixet d'un dels elements, amb els que després ens hem pogut fer una polsera o un collaret.\nDimarts 23 els quatre elements ens tenien preparat un taller que a ells els hi agrada molt, ja que Terra, Aire, Aigua i Foc, en poden participar d'alguna manera: un taller de fang. Ens hem posat molt creatius.\nDesprés han arribat els jocs d'Aigua i ens ho hem passat superbé mullant-nos una mica, alguns també han aprofitat una estona per a prendre el sol!\nEtiqu8etes de comentaris: 4elements, Artur Martorell, casalet juny, casals\nArxiu del blog de juliol (1) de juny (6) de maig (1) de setembre (5) d’agost (3) de juliol (16) de juny (6) de maig (1) d’abril (1) de juliol (18) de juny (6) de maig (3) de setembre (4) d’agost (4) de juliol (20) de juny (7) de maig (1) de setembre (5) d’agost (2) de juliol (20) de juny (6) de maig (1) d’agost (2) de juliol (33) de juny (5) de maig (1) d’agost (3) de juliol (84) de juny (21) de maig (2) de juliol (68) de juny (8) de maig (1) de juliol (71) de juny (5)


Inca realitza tasques d’asfaltatge a diversos carrers del municipi i camins rurals – Ajuntament d'Inca\nLes obres de renovació de l’asfalt suposaran una inversió total de més de 240.000 euros.\n24/08/2020. Avui dilluns, han començat les obres de reposició del paviment asfàltic de diversos carrers del municipi d’Inca, les quals tendran un termini aproximat d’execució de tres mesos. “Des de l’Ajuntament feim un esforç per mantenir la nostra ciutat en les millors condicions possibles. Per això, tenim sempre molt presents les necessitats i demandes dels veïns i veïnes de les diferents zones de la ciutat”, assenyala el batle d’Inca Virgilio Moreno.\nAixí doncs, l’empresa adjudicatària del contracte avui ha començat ja amb les tasques d’asfaltatge al carrer de Joan Fuster, al barri de Crist Rei. Després es renovarà la pavimentació asfàltica del carrer dels Almogàvers, l’avinguda del Tren i el carrer dels Jocs, entre altres. Aquestes obres tenen un pressupost de 175.428, 89 euros.\nD’altra banda, també es realitzaran millores de pavimentació asfàltica i terraplenament a alguns camins rurals del municipi. “És necessari que es realitzin obres a diversos camins rurals d’Inca. Hi ha trams en què la situació asfàltica requereix una renovació urgent”, explica Moreno.\nAquesta actuació contempla també la realització de tasques de neteja i de poda lateral dins aquests camins rurals d’Inca. Les obres tendran aproximadament un termini d’uns dos mesos i un pressupost de 65.773,81 euros.\nLes obres de remodelació de la plaça de Mallorca continuen a molt bon ritme El projecte, amb un pressupost de 2,2 milions d’euros, es preveu que estigui finalitzat durant els p ..\nL’Ajuntament d’Inca reforçarà la vigilància dels espais públics de la ciutat La sala de plens de l’Ajuntament d’Inca ha acollit una nova sessió de la Junta Local de ..\nL’Ajuntament d’Inca s’implica decididament en la tornada a les escoles El consistori cedirà espais als centres educatius per tal de poder ampliar les seves instal·lacions ..\nFinalitzen amb èxit i sense cap incidència les escoles d’estiu d’Inca Davant la situació actual, l’Ajuntament d’Inca ha seguit un exhaustiu protocol per garantir la segur ..\nXXI Jornades d’Estudis Locals d’Inca 2020 Presentació de comunicacions fins al 15 de desembr ..


La diputada Laura Camargo ha començat felicitant a tots els partits d’aquesta cambra que hem fet possible -des del Govern o des del suport extern com en el cas de Podem- que avui acabem amb l’aprovació dels pressuposts més socials de la història de les nostres Illes. ‘Sembla que a la fi amb l’aposta pel rescat de la gent estem fent possible que el repartiment de la riquesa arribi a les butxaques de la ciutadania, segons les dades de l’INE comentades ahir. Pensam que sense repartiment de la riquesa no hi ha democràcia. Però també que sense Cultura i Participació el repartiment de la riquesa és democràcia a mitges’, ha afirmat. Per això des de Podem volem destacar l’increment de més d’un 14% del pressupost d’aquesta Conselleria fins a arribar a superar els 96 milions d’euros.\nPer a la diputada, però, si el pressupost del PP tirés endavant, aquesta conselleria tindria menys doblers que l’any passat, devers 16 milions d’euros manco; ni la cultura, ni la memòria, ni la participació els interessa.\nPel que fa a Memòria democràtica i participació, la diputada ha destacat que comptam amb un pressupost propi per primera vegada, de més d’1 milió d’euros. Això és una excel·lent notícia juntament amb l’impuls i avanç amb la Memòria Democràtica i el desenvolupament de la Llei de Persones Desaparegudes. És un orgull que aquest Parlament estigui invertint en qüestions tan destacades i oblidades com la Campanya d’Obertura de Fosses, amb la segona fase de Porreres, la segona fase Montuïri, Marratxí, Sencelles, Deià, Alaró, Santa Maria del Camí, Eivissa, Es Pujols a Formentera i una edició actualitzada del Mapa de Fosses. Esperam des de Podem pel que fa la participació, la Llei de Consultes, així com també la Llei del Voluntariat, siguin aviat una realitat i se’ls doni l’impuls per assolir una veritable profundització democràtica.\nQuant a Joventut la diputada ha destacat la reforma a la Victòria, el decret de Joventut, la transferència de competències al consell de Mallorca, la reforma de la Casa de Colònies de Formentera, la consolidació d’Art Jove.\nCamargo ha remarcat la important pujada a Cultura del 13,65%. Hem passat de 21.156.324 a 24.525.000 d’euros als pressuposts d’enguany. I ha destacat com a projectes estrella: la creació de lCIB; el desenvolupament del Pla de Cultura; el centre internacional de fotografia de Toni Catany; la seu de l’OSIB; la creació del Museu de Formentera. S’hauria de definir molt bé què són les indústries culturals, ha dit, i esperam fer treball conjunt en aquest sentit.\nPel que fa a política lingüística, calen mesures per frenar el retrocés en l’ús social de la llengua catalana, del que informava la darrera enquesta d’ús del català. Per això nosaltres donam suport a l’esmena de Més per Menorca per l’Oficina de Drets Lingüístics.\nEn Esports, hem passat de 21.000.000 a 29.000.000 però més d’11 milions són per a pagar la hipoteca del Palma Arena, ha lamentat, el que suposa més de la tercera part d’aquest. Així i tot, construirem l’aulari i el cobriment de la piscina. En aquests pressuposts, ajudam a la visibilitat de l’esport femení a través de diferents línies i amb una partida específica per a l’esport femení. A més implantam programes per fer de l’esport una eina d’inclusió social i d’integració. Crearem el Primer Premi Cornelius Atticus Femení.\nModificarem la Llei de l’Esport 2007 per ajudar als ajuntaments i a totes les illes a millorar equipaments. Hem augmentat totes les línies d’ajudes. Hem recuperat el suport a les federacions. Pagarem trasllat esportistes entre Eivissa i Formentera. Ampliam les categories que rebran ajudes al transport interilles.\nHem aprovat una transacció d’esmena amb el grup socialista de 160.000 € per a aquells elements Patrimoni de la Humanitat que no són objecte d’inversió per part del Consorci Eivissa Patrimoni de la Humanitat ni de protecció mediambiental, ja coberta a través de la Comissió de Medi Ambient; Poblat Fenici de la Sa Caleta i Museu i Necròpolis Pública d’Eivissa i Formentera.\nAcceptam també la transacció i reducció a una, la 16441, de Menorca Talaiòtica per a finançar el pla de treball del projecte Menorca Talaiòtica. D’El PI la 15538 per a la remodelació de la pista d’atletisme, transaccionada i del grup mixt, la 16222 amb transacció, per a dotar de desfibril·ladors a tots els poliesportius municipals de les illes i les 16268, per fomentar i adaptar l’esport entre els joves, especialment aquells amb discapacitat física, psíquica o sensorial, i la 16267, per millorar les instal·lacions i equipaments juvenils en matèria d’accessibilitat universal.\nPer acabar, la diputada ha llançat un missatge a tota la gent que encara pateix la crisi-estafa del PP: ‘vull enviar-los un missatge ple d’esperança que entre tots i totes estem fent una política diferent, sé que hi ha molts que tenen massa pressa, hi ha molta gent que encara viurà un nadal de pobresa per això no hem d’aturar per fer que la recuperació arribi a tothom no només als rics. Com deien al 15M, ‘vamos despacio porque vamos lejos, muy lejos’.\nFem que l’habitatge sigui un dret i no una càrrega per a la tota la vida


de casa al club: principi de presumpció de consentiment\nprincipi de presumpció de consentiment\nEls francesos es converteixen per llei en donants d’òrgans\nTots els ciutadans francesos són des d’aquest mes de gener donants d’òrgans per llei, si no és que expressen el contrari inscrivint-se en un registre específic en què han de deixar per escrit la seva negativa a donar els òrgans després de morts. La nova llei té per objectiu augmentar la donació d’òrgans i teixits, així com facilitar-ne el procés.\nFins ara la donació d’òrgans era un acte voluntari i la persona havia d’haver expressat prèviament el seu desig de donar i, si no, es consultava als familiars, que s’hi podien negar. La decisió, segons l’Agència Francesa de Biomedicina, s’ha pres “en nom de la solidaritat nacional”. “La llei diu que tots som donants d’òrgans i teixits si no és que s’ha expressat la negativa”, afegeix. És el que s’anomena “principi de presumpció de consentiment” o “ consentiment per defecte”. Abans de procedir al trasplantament, els metges hauran de consultar el Registre Nacional de Rebuig per comprovar que la persona morta no hi consta i que, per tant, no s’oposa al fet que els seus òrgans i teixits es facin servir en trasplantaments. En aquest registre, els francesos també poden especificar si s’oposen a donar tots o només alguns dels seus òrgans.\nItziar de Lecuona, investigadora de l’Observatori de Bioètica i Dret de la UB, considera que la nova legislació francesa articula “amb garanties” la tensió “entre l’autonomia del pacient i el principi de solidaritat” perquè dona diverses fórmules per ser donant: “És interessant perquè pots triar en sentit negatiu: pots negar-te a ser donant per a fins terapèutics o per a fins científics o per a un òrgan en concret”. Segons De Lecuona, si el sistema “imposa” la càrrega de ser donant, també ha de permetre “ser egoista”. “Tu ets titular del teu cos. No estàs obligat a donar un òrgan i s’ha de poder dir que no”, afegeix. De Lecuona també destaca la importància que el registre de rebuig compleixi totes les garanties de confidencialitat i protecció de la intimitat “perquè el ciutadà que s’hi nega no estigui estigmatitzat”. L’experta valora positivament aquests canvis legislatius per augmentar la donació i veu amb bons ulls la possibilitat que aquí també s’implanti un registre de rebuig. “El que em sembla malament és que es fomentin altres pràctiques com la figura del bon samarità o la donació entre coneguts”, diu.\nEl sistema de donació d’òrgans català i espanyol també funciona mitjançant el principi de presumpció de consentiment, tot i que a la pràctica no s’aplica, ja que són els familiars qui, en última instància, donen el seu consentiment. “Tot i que la persona tingui el carnet de donant, si la família diu que no és que no perquè a part del seu consentiment necessitem validar mèdicament el donant i la família ens ha de donar informació sobre els hàbits i pràctiques sexuals de risc”, explica Ángel Ruiz, del servei de donació i coordinació de trasplantaments de l’Hospital Clínic.\nLa família, clau\nA Catalunya no hi ha cap registre on els ciutadans es puguin inscriure per ser donant o per no ser-ho. Sí que existeixen uns carnets de donant que es poden fer a través del document de voluntats anticipades, però “no tenen validesa legal”, indica Ruiz. El que es recomana en cas de voler ser donant és fer-ho saber a la família i l’entorn més proper. Ruiz està en contra d’importar el registre francès, ja que, al marge de possibles canvis d’opinió, creu que el sistema actual, “amb un 85% de consentiments”, ja funciona.\nEl motiu més important de rebuig a la donació és la negativa de la família sense motiu aparent, un dels punts clau a millorar. No obstant, “Espanya té la taxa de donació més alta del món amb més de 40 donants per milió d’habitants. França en té 20 i escaig”, explica Ruiz. Malgrat les bones xifres, a Catalunya hi ha prop de 1.300 persones en espera de rebre un òrgan.\nEtiquetes: donació d'organs, frança, legislació, reparar els vius


Ciutat Residencial Pública!!! – Plataforma|Platja Llarga Tarragona\nCiutat Residencial Pública!!!\nLa Ciutat Residensial és pública.\nLes instal.lacions de la Ciutat Residencial estan tancades desde finals del 2011.\nEns vam alertar aquest 2016 quan vam llegir una noticia al diari del 2014 dient que había una pluja d’ ofertes per convertir la Ciutat Residencial de la Platja Llarga en un Ressort Hoteler, un macro projecte que incrementaria la pressió antròpica de la platja Llarga, una platja natural i verge, que es situa a 200 metres, en procés de renaturalització amb una porta a un espai d’Interés Natural.\nL’ ajuntament i l’ associació de veïns de Llevant reclamaven a la Generalitat accelerar els tràmits, per complimentar la demanda del BCN World o el complex Ferrari de Port Aventura, i així evitar la degradació de les instal.lacions.\nLes ofertes han vingut de grups empresarials:\n<< Se trata de compañías que ya cuentan con complejos de referencia en el territorio y que estarían dispuestas a invertir “cantidades muy importantes” para poner a punto estas instalaciones. Así, hay ofertas del Group Palas –que tiene tres hoteles en la Pineda y que fue el primero en llamar a la puerta de la administración antes, incluso, del cierre del espacio–, del Grupo Rossell –que impulsará el complejo comercial outlet en la Marina Port Tarraco– y del Grupo Estival Park, fuertemente implantado en la Costa Daurada .>>\nVeure la noticia amb un click aquí\nLa Plataforma Salvem la Platja Llarga ha realitzat 3 assemblees per deliberar sobre:\n-Actualmet es podria aparcar a l’ aparcament habilitat, per aquesta funció, a la mateixa Ciutat Residencial, als mesos de temporada alta, mentres es prepara el nou aparcament, per tal de deixar totalment lliure l’ aiguamoll segrestat, i altres zones com el savinar, als quals li han fet una contra propaganda en comptes de sensibilitzar als ciutadans de les seves avantatges com serveis ecosistèmics.\n-Que les antigues pistes de tenis siguin rehabilitades com zona esportiva de Llevant, fins hi tot amb un rocódrom i restaurar la bolera, en aquesta zona de la ciutat residencial hi ha molt d’espai pel nou aparcament de l’accés principal de la Platja Llarga, per tal de deixar lliures els hàbitats d’ Interès Natural i connectors biològics, evitant fer més número d’aparcaments entre la carretera i la via del tren i donant més arguments a la no nececitat del Pla Parcial Budellera.\n– Que les 14 hectàrees situades privilegiadament tingui tot un caràcter social, educatiu, de salut i ecològic on l’ autogestió sigui viable pel seu manteniment. Sense cap tipus d’especulació.\nIdees: Residència per cohausing, forums de drets humans, per els refugiats que els hi vingui de gust, co-living, gent sense sostre, jardí botànic de plantacions autòctones del mediterrani, educació ambiental, escola ambiental, Hortes compartides, apiaris col.lectius, centre de la salut i benestar, terapies biològiques, circ, universitat de biologia marina i moltes més idees per la millora del patrimoni cultural i humà.\nPer aquestos motius socials i d’altres més científics demanaem la Protecció de la Platja Llarga.\nDRETS HUMANS – TOTS SOM REFUGIATS:\nVivendes dignes per tots els refugiats de tots els països, també per a la gent sense sostre local i altres parts de la societat.\nVolem tractar llocs tan apreciats pels ciutadans i abandonats per les administracions com la Ciutat de Repòs i vacances o la Tabacalera, que podriem compartir, oferir, ocupar, reviure i relacionar-nos uns amb altres amb activitats interculturals. Lluny de formar guetos i exclussión social, conceptes que també vulneren els drets humans.\nEspais per realitzar fòrums, convencions, festivals, ponències sobre el que està succeint en les guerres del Mare Nostrum,etc.\nLa protecció del medi ambient i serveis ecosistèmics van presos de la mà amb els drets dels humans, drets de la fauna i flora.\nDisserció de Notícies al Territori de Tarragona referents:\nCiutat de Repós i Vacances (1931-1938)\nNoticies d’ avui segons declaració del regidor d’ urbanisme Josep Maria Milà. 13/06/2016\nRecordar que la Federació de Veïns de Tarragona la favt, va presentar unes al.legacions pel projecte de la Villa Olímpica, dels Jocs Olímpics 2017, demanant que deixessin un camí pels barris de Ponent, així poguer connectar amb l’ Anella Verda, han sigut denegades totes les peticions amb resposta de Josep Maria Milà. Van fer 4 caminades populars durant 4 anys i finalment en el desempat en la moció presentada per l’ Anella Verda de Tarragona no s’acava aprovant la connectivitat biològica dels barris. #AnellaVerdaTGN\nJosep Maria Milà regidor i arquitecte del Jose Luis Garcia, un dels majors promotors de la construcció al territori Tarragoní, amb els macro projectes de Terres Cavades i la Budellera de Tarragona.\nTambé podem veure el següent butlletí del 04/04/2016, on Fernández i Peris parlen dels Jocs i de la Ciutat Residencial, sense donar cap dada de transparència en la noticia, sobre el futur que li estan programant a aquest espai del litoral, el que si està clar, es que hi ha molta polèmica amb els Jocs Mediterranis 2017 i tot el que està relacionat amb aquest cas crida molt l’ atenció.\n-Tan fàcil com obrir les portes per aparcar en l’ antic pàrquing ja amb ombra, per tal de conservar la Platja Llarga.\nInfo sobre a ciutat residencial:\nAquest primer article el recomanem llegir: 2012\nSiempre manteniendo una ideología clara, y es que, como se decía entonces, “no se trata de crear una nueva playa de moda. La orientación general del proyecto es profundamente democrática, encaminada a satisfacer una necesidad social de las clases media y trabajadora y en él se prescinde de casinos y hoteles de lujo…”\nzona, llamada Zona de cultivo. Las casetas desmontables iban a disponerse en la zona para Fin de Semana. Estas se proyectan como un prototipo de vivienda mínima capaz de ser montada y desmontada por el propio usuario, sin ayudas auxiliares. El usuario adquiere un papel protagonista en este tipo de arquitectura donde él mismo es el responsable constructivo y de mantenimiento.\nla Generalitat pedirá al consistorio realizar la modificación puntual del texto urbanístico para poder adaptar las peticiones recibidas para el futuro de estas hectáreas.\nCiutat d’ educació i descans: http://arquitecturatarragona.blogspot.com.es/2011/11/la-ciudad-residencial-de-educacion-y.html\nQue muevan ficha ya’ 03/04/2014\nEl alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, confirmaba ayer el «interés de tres firmas (podría haber más)» por el espacio situado en la zona de Llevant. El máximo representante municipal lamentó que el emplazamiento «esté en desuso» desde finales de 2011, cuando la Generalitat acordó el cierre, a la vez que se mostró «preocupado» por la «creciente degradación» que están sufriendo estas instalaciones, un hecho que a lo largo de los últimos tiempos también ha sido denunciado por el presidente de la Federació de Veïns de Llevant, Carlos Pedreño.\n15 d’ abril 2014http://www.lavanguardia.com/local/tarragona/20140415/54405730248/ciutat-de-repos-tarragona-resort-hotelero.html\nMás de dos años después de su cierre definitivo, la Ciutat de Repòs i de Vacances deTarragona sigue buscando inquilinos. La Generalitat tiene varias ofertas encima de la mesa y la opción que toma más fuerza es que el espacio, de 14 hectáreas y situado en un enclave privilegiado de la ciudad, se acabe convirtiendo en un resort hotelero de primer nivel para complementar la oferta ya existente y disponer de un alojamiento singular ante la llegada de proyectos como BCN World o el futuro complejo de Ferrari.\nDesprés de més de tres anys tancat i sense activitat, el govern i l’Ajuntament de Tarragona tenen en l’agenda una reunió imminent per tal de posar fil a l’agulla als tràmits necessaris per donar una segona vida al recinte, des de modificacions urbanístiques fins a trobar la fórmula de cessió.\n“És un lloc idíl·lic, únic”, remarca l’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, que es mostra satisfet per la propera trobada, en què participaran també representants de les àrees de Patrimoni i Urbanisme de la Generalitat. L’Ajuntament veuria amb bons ulls la creació d’un complex turístic de “quatre o cinc estrelles”, que seria una de les propostes més fermes rebudes pel govern i que afectaria els tres espais de l’antiga Ciutat de Repòs: la residència, la zona esportiva i la zona de platja.\nL’agrupació veïnal, a més, està decebuda perquè el govern català no ha acceptat la seva petició per fer servir una part de l’espai com a centre cívic o com a local social mentre no se’n defineixi l’ús definitiu, per evitar-ne així l’abandonament durant aquests anys. Ara, però, la Generalitat sí que reconeix que vol fer compatible aquesta cessió veïnal amb la reobertura de la Ciutat de Repòs, tot i que avui les demandes tant de l’Ajuntament com dels veïns se centren més en la zona esportiva, que volen que sigui també d’ús públic. Aquesta fórmula, de retruc, permetria posar fi al dèficit d’equipaments de les urbanitzacions de la zona de Llevant a Tarragona.\nDeberes pendientes para el Govern en Tarragona\nLa Ciutat de Repòs, la antigua prisión y el Fòrum Judicial siguen sin encontrar una solución. El Govern también negociará con la comunidad educativa el uso de la tercera planta de la EOI\nL’antiga ciutat residencial de Tarragona no servirà d’aparcament per solucionar el problema de vehicles de la platja Llarga. La Generalitat i l’ajuntament no s’han posat d’acord. El consistori apostarà per uns terrenys privats que hi ha a prop.\nhttp://tac12.xiptv.cat/noticies-12/capitol/dimecres-22-juny-2016 (minut 2)\nEl ple demanarà la cessió de la Ciutat de Repòs i de Vacances com a aparcament\nLa Fundació Mediterrània ha registrat una moció per al proper 22 de juliol\nTarragona demanarà a la Generalitat que posi a servei de la ciutadania la Ciutat de Repòs i Vacances. La moció ha estat aprovada per 18 vots a favor (Unió, ICV- EUiA, PP i PSC) i 8 abstencions (CUP, CDC i ERC). La moció ha estat presentada per la Fundació Mare Terra i ha estat defensada pel grup de Ciutadans. “Aquesta seria una mesura provisional” ha afirmat el portaveu de Ciutadans, Rubén Viñua\nPla Parcial de la Budellera, al.legacions fins el dia 20 de Novembre 2016.\nLa Generalitat estima que Catalunya haurà d’acollir uns 3.000 refugiats sirians en un període de dos anys, tot i que encara es desconeix el nombre de persones que correspondran a la demarcació de Tarragona. El coordinador del comitè per acollir refugiats de la Generalitat, Àngel Miret,..<< “En cap cas ens hem plantejat, ni a Tarragona ni en cap altre indret de Catalunya, tenir persones agrupades en col·lectius molt nombrosos.” Per tant, la Ciutat de Repòs i Vacances de Tarragona quedaria descartada per a aquesta finalitat i només s’estudiaria en una situació d’emergència davant una onada inesperada de milers de refugiats.>> Tampoc es planteja el caràcter “temporal” de l’acollida a la ciutat residencial, com va demanar dilluns el ple de l’Ajuntament de Tarragona, ja que l’únic centre d’acollida inicial de Catalunya serà la Casa Bloc de Barcelona. L’objectiu, segons Miret, és evitar crear guetos i fer que les famílies “es dispersin de manera normalitzada”.\nLa Ciutat de Repòs i de Vacances, lloc escollit per acollir els refugiats\nLa Generalitat no preveu refugiats a la ciutat residencial


Master Class. Coques de Recapte (Germans Pamies Sistaré)\nDURADA: 4 hores dijous 28/03/19 de 16:00 a 20:00\nEls germans Xavier i Tomas Pàmies mestres artesans del Forn Sistaré de Reus ens ofereixen una master class sobre les Coques de Recapte.\nEl Forn Sistaré va ser guanyador en 2016 del concurs Millor Pa de Pagès Català. El 2015, en el mateix concurs va quedar finalista. En 2018 va rebre la segona Estrella en reconeixement a un dels 80 millors forns de l'estat. I en 2018 va ser segon en el primer concurs al Millor llonguet del País organitzat pel Gremi de Flequers de Barcelona.\nEncara que la coca de recapte no és exclusiva de Reus, l'arrelament d'aquesta elaboració gastronòmica a les seves comarques —on es sol conèixer com a coca amb recapte— és molt característic d'un eix del rerepaís que va des de la Conca de Barberà al Baix Camp, passant per tot el territori històric del Camp de Tarragona.\nLa coca amb recapte del Baix Camp té alguna particularitat genuïna. L'absència d'ingredients habituals a la resta de coques del país, com ara els alls o l'albergínia, la presència típica del julivert o el mètode de cocció, ja que la verdura es cou directament al forn sense escalivar-la.\nLa tradició ens explica que totes les variants de la coca amb recapte són, bàsicament, una coca de forner amb verdures i oli d'oliva verge extra. La pasta, així com el pa, era d'elaboració domèstica i era una comesa de les mestresses de casa. Un cop pastada i conformada, les dones portaven les peces al forn del poble, ja fossin de pa o les típiques coques o panades, moltes de les quals ja duien les corresponents verdures crues o escalivades com a pas previ a la cocció. D'aquest farciment se'n deia el recapte, és a dir, tot el que es podia captar o arreplegar de l'hort o del rebost, connectant així la recepta amb la cuina d'aprofitament.