Secció d'atmosfera-Activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (APCA)\n> Activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (APCA)\nLa Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, que deroga la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric, defineix les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera com aquelles que per la seva naturalesa, ubicació o pels processos tecnològics emprats constitueixen una font de contaminació, les característiques de la qual requereixen que siguin sotmeses a un règim de control i a un seguiment més estricte.\nEstableix tres grups d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (APCA), A, B i C segons el seu potencial contaminador, les quals s'enumeren en el catàleg de l'annex IV de la llei.\nAquest catàleg s'ha substituït pel catàleg CAPCA-2010, de l'annex del Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seva aplicació.\nTotes les activitats APCA existents s'havien d'adaptar, abans de dia 30 de gener de 2015, a l'establert al Reial Decret 100/2011, d'acord amb la disposició transitòria única.\nAutorització APCA grups A i B\nInscripció APCA grup C\nGuia per emplenar la Memòria de contaminació atmosfèrica\nCom saber si una activitat és potencialment contaminadora?\nPer saber si una activitat és potencialment contaminadora de l'atmosfera els titulars hauran de:\nComprovar si l'activitat principal de la instal·lació es troba dins l'àmbit d'aplicació de la Llei 34/2007 identificant-la amb alguna categoria del catàleg de l'annex del Reial Decret 100/2011, i en cas d'activitats de codis 01, 02 i 03 01 comprovar amb la modificació de l'annex feta pel Reial Decret 1042/2017.\nIdentificar tots els focus d'emissió a l'atmosfera (canalitzats i difusos). Classificar cada focus individualment dins el catàleg.\nA continuació s'assenyalen algunes de les activitats de cada grup existents a les Illes Balears:\nGeneració d'electricitat amb calderes i turbines de gas de potència tèrmica nominal igual o superior a 50 MWt i a 20 MWt amb motors de combustió interna.\nForn de clínker per a la fabricació de ciment.\nProducció de maons, teules o altres materials de construcció amb capacitat de producció igual o superior a 75 t/dia.\nIncineració de residus.\nGeneració d'electricitat amb calderes i turbines de gas de potència tèrmica nominal entre 5 i 50 MWt i entre 5 i 20 MWt amb motors de combustió interna.\nFabricació d'aglomerats asfàltics.\nPedreres i activitats de tractament de productes minerals de capacitat superior a 200.000 t/any o de qualsevol capacitat si es troba a menys de 500 m d'un nucli de població.\nPlantes de preparació de formigó.\nProducció de maons, teules o altres materials de construcció amb capacitat de producció entre 25 t/dia i 75 t/dia.\nProducció de maons, teules o altres materials de construcció amb capacitat de producció superior a 10 t/dia en cas de utilitzar combustibles sòlids o líquids.\nEscorxadors amb capacitat superior a 1.000 t/any i taller de escorxament d'animals amb capacitat superior a 4.000 t/any.\nAbocadors de residus industrials perillosos o no perillosos i de residus biodegradables.\nIncineració de cadàvers humans o restes d'exhumació.\nIncineració d'animals morts o materials de rebuig càrnic inclosos subproductes d'origen animal no destinats al consum humà en plantes de capacitat superior a 50 kg/hora.\nCalderes en els sectors comercial, institucional i residencial de potència tèrmica nominal igual o superior a 1.000 kWt\nCalderes en el sector industrial de potència tèrmica nominal igual o superior a 250 kWt\nMotors de combustió interna en els sectors comercial, institucional, residencial i industrial de potència tèrmica nominal superior a 1.000 kWt.\nProducció de calçat amb un consum de dissolvent superior a 5 t/any\nPedreres o activitats de tractament de productes minerals de capacitat igual o inferior a 200.000 t/any i la instal·lació no es trobi a menys de 500 m d'un nucli de població.\nTorrat o torrefacció del cafè o similars.\nProducció de licors amb capacitat de producció entre 100 i 500 l alcohol/dia\nAbocadors de residus inerts.\nAutorització i notificació de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera\nSegons l'article 13 de la Llei 34/2007, les instal·lacions on es desenvolupi alguna activitat de grup A i B requereixen autorització administrativa de l'òrgan competent de la comunitat autònoma, la Direcció General competent en matèria de protecció de l'atmosfera, ja sigui per la construcció, muntatge, explotació, trasllat o modificació substancial.\nLes autoritzacions es concediran per un temps no superior a 8 anys, renovable per períodes successius. En el cas d'instal·lacions incloses dins l'àmbit d'aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, coneguda com IPPC, l'autorització administrativa com activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera s'integrarà en l'autorització ambiental integrada establerta en la Llei 16/2002.\nLes instal·lacions amb activitats del grup C, no necessiten autorització d'activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera i únicament han de notificar a l'òrgan competent, la Direcció General competent en matèria de protecció de l'atmosfera, la construcció, muntatge, explotació, trasllat, modificació substancial o clausura de l'activitat.\nAutorització d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera: grups A i B\nEls titulars d'instal·lacions amb activitats dels grups A i B presentaran a la Direcció General la següent documentació:\nSol·licitud d'autorització d'activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera i pagament de la taxa corresponent.\nMemòria sobre contaminació atmosférica.\nDocument acreditatiu de la titularitat.\nCòpia del DNI, passaport o equivalent, en el qual consti firma del sol·licitant o, en el seu cas, documentació acreditativa de la representació que ostenti per qualsevol medi admissible en dret.\nLlicència d'activitat (per instal·lacions existents).\nDeclaració d'impacte ambiental (per instal·lacions noves).\nEn cas de baixa, s'ha de sol·licitar la baixa emplenant el formulari corresponent i adjuntant la documentació que ho acrediti.\nEls titulars de les instal·lacions ja autoritzades hauran de comunicar a la Direcció General qualsevol modificació de la instal·lació, així com la transmissió, cessament o clausura de l'activitat, als efectes de que l'administració qualifiqui la modificació com a substancial o no. En cas d'alta de noves activitats o focus, s'ha de sol·licitar la modificació i adjuntar la documentació justificativa corresponent.\nDesprés d'avaluar la documentació presentada, la Direcció General competent elaborarà una proposta de resolució amb el contingut establert més endavant, la qual es remetrà al sol·licitant, que podrà presentar al·legacions.\nEl termini màxim per resoldre el procediment i notificar la resolució és de NOU (9) MESOS des de la sol·licitud. El sentit del silenci administratiu és desestimatori.\nEl període màxim pel qual s'atorga l'autorització és de vuit anys, el qual es podrà prorrogar en períodes successius. La sol·licitud de renovació s'haurà de presentar al menys sis mesos abans de que finalitzi el termini de l'autorització vigent.\nContingut de la resolució.\nNotificació i registre de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera: grup C\nEls titulars d'instal·lacions amb activitats del grup C presentaran a la Direcció General competent la següent documentació:\nSol·licitud d'inscripció com a activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera del grup C i pagament de la taxa corresponent.\nMemòria sobre contaminació atmosfèrica.\nEls titulars de les instal·lacions ja inscrites hauran de comunicar a la Direcció General qualsevol modificació de la instal·lació, així com la transmissió, cessament o clausura de l'activitat. En cas d'alta de noves activitats o focus, s'ha de sol·licitar la modificació i adjuntar la documentació justificativa corresponent.\n1. Obligacions dels titulars d'APCA.\n2. Vigilància de les APCA.\nTaxes per autorització i inscripció d’activitat potencialment contaminant de l’atmosfera (APCA)\nConsultau el llistat complet d'organismes de control autoritzats a les Illes Balears (OCA)\nLa informació continguda en aquesta fitxa informativa de tràmit administratiu quedarà sempre supeditada a la normativa vigent en la matèria.


Laboratori d'Urbanisme de Barcelona\nM. de Solà-Morales\naperitivos del LUB\nurbanismo de las ciudades\npublicaciones> otras publicaciones>Barcelona, Urbanisme Segle XX> introducción\nBarcelona, Urbanisme Segle XX\nJosep Parcerisa Bundó\nÀrea Metropolitana de Barcelona.\nCol·legi Oficial d'Arquitectes de Catalunya.\nEscola Tècnica Superior d'Arquitectura de Barcelona.\nLaboratori d'Urbanisme de Barcelona.\nAQUEST ÉS UN CONJUNT D’ASSAIGS sobre la ciutat de Barcelona i el seu urbanisme, que pretén entendre la ciutat d’ara i procurar fer-ho posant sobre la taula arguments i visions del passat més pròxim. He triat dues maneres per portar-ho a terme. La primera ha consistit en concentrar la mirada en dos moments decisius i prou allunyats del present, al començament i a la segona meitat del segle XX. Però entendre la ciutat d’ara vol dir, també, presentar alguns nous temes que, a la manera de laboratoris, la ciutat ha plantejat durant el darrer terç del segle XX.\nABANS D’ENTRAR EN MATÈRIA m’ha semblat que calia introduir un protagonista que normalment és menystingut. Per a una ciutat com Barcelona, que pot buscar les seves arrels al temps dels romans i que va jugar un paper important en el concert de la Mediterrània a la baixa edat mitjana; per a una ciutat que va desenvolupar-se closa entre baluards i glacis fins a mitjan segle XIX, i que després va construir un eixample extraordinari i contundent, el millor d’Europa, sembla com si començar fixant-se en les coses menudes fos estrambòtic, o potser pitjor, un caprici. I tanmateix, si hom observa detingudament i sense prejudicis la ciutat real a començaments del segle xx, presenta una fesomia molt pendent de situacions que no són pas ni les de la ciutat històrica ni les de la ciutat eixamplada. Són, en bona part, el que l’enyorat mestre Manuel de Solà-Morales en deia hortes, fàbriques i torres al seu programa de deu lliçons sobre Barcelona. Són, al llarg del segle xx, com un llençol immens i silent que ho amara tot i despunta sistemàticament, reiteradament, inopinadament, aquí i allí, construint una mena d’argamassa de la ciutat de més d’un milió d’habitants. Tractaré, doncs, d’introduir Barcelona des de darrera i comptant que el lector tingui ja una orientació bàsica sobre l’Eixample i la ciutat històrica.\nDOS SÓN ELS MOMENTS DECISIUS DEL NOSTRE URBANISME AL SEGLE XX, i es poden resumir en les dues dècades compreses entre els anys 1903 - 1924 i els tres lustres que s’esdevenen entre el 1957 i el 1973. A risc de simplificar, aquesta compactació permet fixar idees clau que expliquen els fets principals. El que ens ha passat després –la Barcelona democràtica, l’olímpica, la ciutat turística i de la logística, la del model d’èxit, etc.– és un procés tan i tan intens, i tan pròxim, que ja no es mesura en unitats de temps tancat. Potser perquè hi som massa a prop, m’ha semblat que es podien organitzar d’una altra manera; com si, des dels anys vuitanta, s’haguessin desplegat diferents laboratoris i cadascun d’ells expliqués el present, els antecedents i els reptes vius.\nEl discurs sobre l’urbanisme de Barcelona a inicis del segle XX té a veure amb una pulsió profunda: l’ambició de construir una ciutat capital dotada dels edificis i les institucions adients. Aquest és el repte del concurs del 1903 i aquesta dèria acompanyarà la Barcelona de les primeres dècades. Ho concreto en tres qüestions: el canvi d’escala com a paradigma mental, la decisió de la conquesta de Montjuïc i l’obertura pel centre, del port al Tibidabo mitjançant dos nous carrers, la Via Laietana i Balmes. Com sempre, aquesta ambició compta amb una ciutat més àmplia que ho recolza: la geografia de la ciutat necessària sense la qual res fóra possible.\nPerò la Barcelona capital resta com hivernada, coberta de pols, congelada entre les espurnes de la gran depressió del 1929, la llarga ombra de la Guerra Civil i la immensa postguerra. Quan arribarà el següent gran fenomen? La irrupció als carrers de l’automòbil s’endarrereix a causa de les circumstàncies espanyoles sofertes durant la postguerra, i no impacta fins els anys seixanta: una nova etapa trepidant, crítica, salvatge. Un fenomen l’eclosió del qual provoca unes conseqüències immediates que avui són història, perquè el discurs de com es va construir ha esdevingut obsolet. I la demostració de la seva obsolescència la donen les imatges del somni de ciutat que cridaven a construir. M’agrada posar-hi dates: 1957, inici de l’alcaldia Porcioles i de la comercialització del Seat 600; i 1973, inici de la crisi del petroli, per dir-ho ras i curt, i el gran fracàs de l’enderroc del mercat de Les Halles a París, que tantes coses va fer repensar, mentre aquí cessava l’alcalde Porcioles. Un canvi de cicle que es va viure en ple procés de desenvolupament de la Barcelona metropolitana i que ha deixat rastres definitius en l’urbanisme de la ciutat.\nD’aleshores ençà, es tracta d’explicar les coses a l’inrevés. Imaginar quines foren les carpetes obertes que es van desplegar a partir de 1979 i com, encara avui, són línies d’explicació de l’urbanisme a venir. Explicant- ne els antecedents, que sovint ancoren abans, i les incerteses o línies de projecte futures.


MUNTANYA DE SENTIMENTS: Amics de debò\nTots una vegada o una altra hem remenat l'agenda del telèfon mòbil. Des del primer a\nl´últim contacte, buscant aquella persona amb qui et ve de gust parlar una estoneta. Són aquestes converses les que ens fan més amics encara. Potser el motiu de la trucada no queda molt clar, però sempre valorem com a important el mantenir un contacte esporàdic o regular amb aquelles persones: d'això en dic amics.\nQuedar per sopar, passar el dia fora, fer plans conjunts, compartir coses, explicar intimitats, escoltar i aprendre, xatejar, viure moments tristos o feliços. N'hi ha moltes d'ocasions per trobar-se o per parlar amb els amics. Hi ha amb qui preferim passar senzillament un moment per saber com va tot, i hi ha amb qui ens estimem més passar un cap de setmana plegats. Tot és qüestió de sentiments i de voluntat. L'afinitat hi té molt a dir en aquest sentit, doncs no és el mateix ser-hi que sentir-ho. Si el poc temps de lleure que sovint disposem, el fem a la vegada profitós, què millor ?\nHi ha amics amb qui ens identifiquem com a família, sigui per la relació, la coneixença mútua o per la mateixa afinitat. Són persones que acostumem a veure habitualment amb més freqüència que la resta de familia amb la que no convivim. A casa sempre són benvinguts i coneixen d'aprop els nostres parents. No són família però com si ho fossin, doncs qualsevol novetat en la seva vida, ens en fan ràpidament partíceps. Les conveses duren o més ben dit, les fem durar. Ens sentim a gust i ens passa sovint que costa tallar-les. Te'n pots refiar de debò i sempre els tens quan els necessites, és per això que no en tenim més de 2 o 3 dins d'aquesta llista.\nTambé comptem amb força amics que en podriem dir rellevants, amb qui es necessita tenir un contacte regular. Ens sentim bé al seu costat i acostumem a passar-ho bé, doncs tenim força coses en comú. Però sigui per la distància, la personalitat, la relació entre famílies o altres motius, no són tan propers com els primers. Ens hi identifiquem també amb certes coses i som capaços de passar molts bons moments al seu costat. Les considerem persones properes, sovint agradables de tracte segons el nostre parer, i que acostumen a estar disponibles per donar-nos un cop de mà. Aquesta llista acostuma a ser la més àmplia dins l'agenda.\nAltres amics els contactem en certes ocasions, sigui per motius de lleure, d'amistat històrica, de necessitat puntual. El seu contacte el guardem sempre a l'agenda per si un cas. Acostuma a passar que si ells no truquen, tu tampoc tens necessitat de fer-ho, fins que sorgeix l'ocasió. Els considerem amics per interès i pot passar que per un fet puntual, puguin passar a ser molt bons amics en descobrir la personalitat verdadera que desconeixiem, o també perdre'ls pel mateix motiu. I tan bon punt, tot repassant l'agenda del telèfon els considerem que han de continuar presents, com un dia qualsevol els esborrem tot pensant que si mai ens fa falta, ja farem per trobar-los.\nTambé m'he aturat a pensar a vegades, en aquells amics que volen ser més però que es queden en l'intent. Tan en un sentit com en l'altre, doncs a vegades som nosaltres qui ens agradaria ser més propers a certes persones sense que ho acabem aconseguint, i a vegades són altres amistats qui ens persegueixen amb l'interès de tenir-nos més propers (hi hagi o no interessos pel mig)\nI què en penseu dels amics que competeixen amb la família ?? Sempre tenim tots algú altre en aquest apartat, i ja ho he tractat per sobre en un altre escrit d'aquest bloc.\nI el millor amic ? Pot existir un millor amic per sempre ? Jo personalment, no ho he sentit mai així. He estat a punt però no he aconseguit identificar-me directament sense cap dubte, amb ningú que pugui considerar com el meu millor amic. Crec que tot són etapes en aquesta vida, i existeixen amistats per cada moment. I quan trobem aquella persona tan, tan, tan amiga, ens hi acabem juntant o casant. Si hi ha cap millor amic verdader, és la nostra parella !!!


El Trompellot: El peix lluna reial, primer peix de sang calenta\nUn estudi desarrollat per investigadors estadounidenses ha descobert que el peix lluna reial (Lamprus guttatus) té la sang més calenta que l'entorn que el rodeja, com passa als mamífers i les aus, una primícia en el món dels peixos. La temperatura muscular del peix lluna reial és, de cinc graus superior a la de l'aigua que el rodeja quan nada entre 150 y 1.000 peus per baixde la superficie.\nEls peixos que habiten les mateixes aigües profundes tendeixen a ser lents i amb poca gana per a conservar la seva energía i, en lloc de seguirlos, cacen tenent emboscades a les seves preses. Però, en el cas del peix lluna el seu constant moviment d'aletes calenta el seu cos, augmenta el seu metabolisme, el seu moviment i la seua capacitat de reacció, i la seva vista és més aguda segons descriuen els biòlegs de la Administración Oceánica y Atmosférica de Estados Unidos (NOAA) . El sorprenent peix habita en aigües gelades i amb poca llum. Es caracteritza a més per nadar gràcies al rápid moviment de les seues aletes pectorals, com si foren ales.\nELs vasos sanguinis que transporten sang calenta a dintre del teixit branquial rodejen els que porten la sang freda de nou a l'interior del cos després d'absorbir l'oxigen de l'aigua. Aquest diseny es coneix en enginieria com a "intercanvi de calor a contracorrent", la qual cosa en el peix lluna suposa que la sang calenta que ix del centre del cosa ajude a calentar la sang freda que torna de la superfície respiratòria de les agalles.\nÉs similar al radiador d'un automóvil és una adaptació natural per a mantindre la calor y una temperatura elevada inclús en aigües fredes, la qual cosa es coneix com a endotermia.\n-Descobreixen de peix en la Amazonía\n-Troben un peix que provoca alucinacions al ser consumit\nPublicado por Jose Vicente Sanchez Colomer en 11:21\nEtiquetas: cmc, curs 2014-2015, peixlluna, sánchezcolomerj


Això és com tot : Literatura dominant\nDins Caràcters, núm. 66\nVivim dels tòpics. El de “literatura universal” n’és un. I dels més estesos en el gremi de les lletres. El tema no és nou ni probablement agradable, però a ningú hauria d’escapar-li que allò que quotidianament i amb impunitat total anomenen “literatura universal” no deixa d'actuar, en bona mesura, com una mena de sinònim elegant de “literatura occidental, de classe benestant, imperial i masculina”.\nNo per evident deixa de ser clamorós. Si és de veres allò de “les idees dominants són les idees de la classe dominant”, no deixa de ser-ho aplicat a les lletres. Si ho pensem, la literatura que la rutina anomena “universal” ha estat sempre, en bona mesura, la literatura dels països occidentals, que són – oh casualitat – els dominants. Al seu torn, la literatura d’aquests ha estat, principalment, la de la seua classe adinerada, poderosa. I, per suposat, la literatura de la classe amb possibilitats econòmiques de permetre’s escriure ha estat principalment masculina en un món patriarcal, i escrita en llengües imperials en un món solcat pels seus exèrcits.\nHe dit contretament “en bona mesura” perquè les excepcions existeixen – i tant! –, però no se’ns pot escapar, en fullejar una col·lecció qualsevol de “La millor literatura universal”, amb noms com Homer, Virgili, Dant, March, Montaigne, Cervantes, Shakespeare, Voltaire... que la immensa majoria d’ells hauran estat homes, de països i llengües poderoses al seu temps, occidentals i amb possibilitats econòmiques per llançar-se a escriure. No hi haurà massa autores, sobretot abans del segle XIX, ni tampoc molts pobres, i menys escriptors àrabs o asiàtics.\nEvidència, sí, mil excepcions i matisos també, i més des del XIX fins avui. El tema, tot plegat, demanaria més línies. L’únic que fa una mica de mal, però, són víctimes de tot allò, els exclosos de la veu de la història. Una probable majoria, per cert. Costa no pensar en totes les paraules que no es van escriure mai. Sense dramatismes, és clar, però també sense tòpics autocomplaents. Aquelles històries que van acabar, finalment, a la claveguera de la història de la literatura, o a aquelles altres que podien haver arribat a més ulls si no haguera estat pel pa, lloc, gènere o llengua equivocats. I és que la literatura, al capdavall, no fa presoners.\nNo dic tot això amb pretensió de novetat. No ho és. Ni molt menys d’exhaustivitat o revenja. Simplement, es tracta d’una molt humil generalització que se’m va ocórrer fa uns dies en passar, distret i sense ànim aparent de dogma, per davant de l’aparador d’una llibreria.\nPublicat per Carles Fenollosa a 5:09


MONTMELÓ TINDRÀ SET HABITATGES SOCIALS ADAPTATS PER PERSONES AMB PROBLEMES DE MOBILITAT\nDurant el passat ple del 30 d'octubre, es va aprovar per unanimitat la modificació puntual del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal de millora urbana del carrer Primer de Maig. Aquesta modificació contempla la possibilitat de transformar set locals de la promoció de pisos que es realitzarà, en habitatges adaptats.\nLa promoció d'habitatge social del Carrer Primer de Maig comptarà amb més pisos dels que estaven previstos: passen de 32 a 39. Els baixos d'aquests edificis estaven pensats per tenir un ús comercial, però donat que no s'ha rebut cap oferta, s'ha decidit convertir-los en habitatges. Per les característiques d'aquests baixos, l'Ajuntament i la cooperativa Llar Unió Catalonia han acordat fer pisos adaptats per persones amb problemes de mobilitat. De fet, ja s'han rebut ofertes per habitatges que tinguin aquestes característiques.\nEs manté, però, un local de 150 metres quadrats per ús comercial. S'ha decidit mantenir-lo donada la seva situació, ja que dóna a l'estació de tren i es considera que és una excel·lent ubicació per un negoci.\nData de modificació: 06/11/2018 08:27:12


Equip – Entre Homes\nTerapeuta Gestalt, Terapeuta Corporal Integratiu, Constel·lador familiar, format en el Programa SAT. Membre de l’Associació Espanyola de Teràpia Gestalt. Membre de l’equip terapèutic de l’Espai TCI Barcelona, docent i tutor de la formació de Teràpia Corporal Integrativa (Espai TCI Colòmbia). Docent de la Formació en Sexualitat Integrativa (ESPAI TCI). Co-fundador d’Espai Comú – Teràpia de Parella. Col·laborador de l’equip terapèutic d’Acompanyament Familiar.\nDirector i fundador d’EntreHomes.\nPsicòleg social i Psicoterapeuta d’orientació humanista integrativa. Especialista en gènere, masculinitats i violència masclista, així com en la creació de grups d’homes d’autoconcienciació i grups de pares (tant de preparació al naixement com de criança).\nPsicòleg General Sanitari i Psicoterapeuta acreditat. Postgrau en Teràpia Corporal a Institut Integratiu. Formació en teràpia familiar i grupal pel Grup Alfa. Màster en Psicoteràpia Cognitiva- Social a la UB. Integrador Social. Especialista en gènere, prevenció i abordatge de la violència masclista, masculinitats i parentalitat.\nPsicoteràpia Gestalt, Escuela Madrileña de Terapia Gestalt. Postgrau en Anàlisi del Procés Grupal amb Paco Peñarrubia EMTG. Formació en Teràpia de Parella amb Maria Grazzia Cechini.\nTerapeuta Gestalt i Programa SAT del Dr. Claudio Naranjo. Llicenciat en Matemàtiques. Teatre dels i les oprimides. Especialitzat en acompanyament terapèutic a homes, tant a nivell grupal com individual. Pintor, ballarí de Butoh i practicant d’Arts Marcials.


I si l’Optimot no dona resultats? – El blog de l'Optimot\n09/01/2013 08/11/2019 xarxes8 comentaris\nContinuant amb la idea que l’Optimot té semblances amb un diccionari, convé que busquem els noms i adjectius en masculí i en singular, i els verbs, en infinitiu, perquè si no també pot ser que no obtinguem resultats. Per exemple, en una frase com Es presentava a hores intempestives, si volem saber si l’adjectiu intempestives és correcte, no hem de buscar intempestives (en femení i plural) sinó intempestiu (en masculí i singular). Aleshores el cercador ens donarà com a primer resultat l’entrada intempestiu del Diccionari de la llengua catalana de l’Institut d’Estudis Catalans.\nD’altra banda, si tenim costum d’utilitzar les opcions de cerca de (frase exacta, criteris, castellà-català, etc.), en cas que fem diverses cerques seguides al cercador ens hem d’assegurar de clicar al botó Nova cerca cada vegada. Si no, hi ha el perill que tinguem alguna opció de cerca marcada de la cerca anterior i, aleshores, ens aparegui el missatge No hi ha resultats.\nFinalment, un altre dels motius pels quals pot ser que no obtinguem resultats és perquè hàgim escrit un mot que no sigui català, malgrat que aparentment ens ho sembli. És el cas de farragós, que no trobem al cercador perquè és una paraula calcada del castellà farragoso i en català no existeix. En canvi, si cerquem farragoso, ens apareix l’entrada corresponent del Diccionari castellà-català d’Enciclopèdia Catalana i una fitxa amb els equivalents catalans. Passa el mateix amb els calcs suggerència (suggeriment, en català), plaç (termini), evento (esdeveniment) o inalàmbric (sense fil).\nSi seguiu aquestes pautes és molt probable que l’Optimot us resolgui el dubte que tingueu. És qüestió que no us desanimeu i que ho torneu a intentar!\ncalcs, estratègies de cerca\n8 respostes a “I si l’Optimot no dona resultats?”\nMiquel Àngel Gibert ha dit:\n09/01/2013 a les 9:36 am\nPerdoneu, però “farragós, -osa” està recollit al diccionari.cat d’Enciclopèdia.\n09/01/2013 a les 10:39 am\n(Miquel Àngel Gibert) Si bé és cert que el diccionari que comentes inclou aquest adjectiu, no està recollit pel diccionari normatiu, el Diccionari de la llengua catalana de l’Institut d’Estudis Catalans. Amb l’ús de l’exemple farragós preteníem il·lustrar un cas de mot que no es troba en el cercador de l’Optimot perquè cap de les obres que integra no el recull.\n17/02/2013 a les 11:24 am\nHe observat que l’Optimot dóna “No hi ha resultats” en paraules que es troben en el DIEC (almenys, en el DIEC2), com ara _acurtar_, i també que la recerca d’una mateixa paraula en l’Optimot dóna sovint menys resultats que la mateixa recerca en Cercaterm.\nD’altra banda, enhorabona per una eina tan pràctica i útil.\n18/02/2013 a les 11:59 am\n(Toni Lluch) Hi ha una incidència en el funcionament de l’Optimot que no permet veure cap resultat. Els tècnics informàtics hi estan treballant, però no podem fer una previsió de quan estarà solucionat. Disculpa les molèsties.\n18/02/2013 a les 9:58 am\ntambé pot ser q surti “no hi ha resultats” quan l’Optimot falla… com és el cas d’ara, des de fa un parell de dies… i que per sort, no passa sovint! Moltes gràcies per la feina! Aquesta és una pàgina d referència.\n18/02/2013 a les 12:01 pm\n(Xènia) Efectivament, hi ha una incidència en el funcionament de l’Optimot que no permet veure cap resultat. Els tècnics informàtics hi estan treballant, però no podem fer una previsió de quan estarà solucionat. Disculpa les molèsties.\n19/02/2013 a les 11:31 am\nÉs cert que la incidència informàtica provocava la falta de resultats en el DIEC2. Però continue observant que l’Optimot no dóna tots els resultats del Cercaterm. Per exemple, en “trastero” l’Optimot no dóna resultats del Cercaterm, mentre que el Cercaterm dóna dos resultats.\n20/02/2013 a les 4:02 pm\n(Toni Lluch) Les dades terminològiques introduïdes al cercador lingüístic de l’Optimot provenen dels diccionaris terminològics del TERMCAT i de la Neoloteca d’aquest mateix organisme, i s’actualitzen amb regularitat. Amb el Cercaterm, el cercador que permet accedir a la base de dades terminològica del TERMCAT, es pot consultar el mateix material que a l’Optimot, però també altres obres terminològiques que no formen part del fons de l’Optimot. Per aquest motiu, és possible que no sempre coincideixin les entrades del Cercaterm amb les que podeu trobar a l’Optimot.


Trilla no veu viable fer milions de tests en sis setmanes com planteja Oriol Mitjà\nEl cap d'Epidemiologia del Clínic defensa aixecar restriccions per zones\nEl cap d’Epidemiologia de l’Hospital Clínic, Antoni Trilla, no veu viable que es puguin fer milions de proves a Catalunya en sis setmanes, com planteja l’estratègia de desconfinament d’Oriol Mitjà. “Tan de bo, però no crec que ho puguem fer”, ha indicat Trilla a Catalunya Ràdio, on ha recordat que per fer una prova calen també professionals sanitaris que les facin, comuniquin resultats i donin instruccions. Ha remarcat que des d’un punt de vista teòric, el plantejament de fer sis milions de proves serològiques li sembla “fantàstic”, però té “seriosos dubtes” que es pugui portar a la pràctica.\nD’altra banda, Trilla ha defensat aixecar restriccions per zones, en funció de la seva realitat epidemiològica. “Igual que es poden escalar les mesures de control, com amb la Conca d’Òdena, s’han de poder matisar o regular les estratègies de sortida poc a poc. Es pot fer d’una forma diferenciada, crec jo”, ha indicat.\nTrilla ha considerat interessant que una majoria dels enquestats per la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals consideri precipitat aixecar el confinament total i també que els nens puguin sortir al carrer. Al seu parer, això demostra que “la gent està mentalitzada i prima el concepte de seguretat”. “Em sembla una postura molt raonable per part de la societat, però també s’ha de balancejar amb els efectes negatius que pot tenir el confinament”, ha afegit. Ha constatat que la ciutadania haurà d’aprendre a viure amb la “incertesa” del contagi. “Això és molt llarg, més del que probablement tothom es pensava”, ha conclòs Trilla, que de tota manera ha indicat que aquesta setmana ja estan començant a arribar a les urgències problemes que ja no tenen a veure amb el coronavirus.\nSobre els professionals sanitaris contagiats, ha reconegut que la xifra és molt alta a Espanya, tot i que ha remarcat que la majoria han tingut quadres lleus.


Roquer demana a Foment un enllaç ferroviari de l'alta velocitat amb Logis Empordà - Empordà\nRoquer demana a Foment un enllaç ferroviari de l'alta velocitat amb Logis Empordà\nEl president del Consell Comarcal assenyala que només s'hauria de construir un tram d'un quilòmetre de via ferroviària, amb "un mínim cost econòmic"\nACN 18.09.2015 | 12:15\nVista aèria de la plataforma logística Logis Empordà DEPARTAMENT DE TERRITORI I SOSTENIBILITAT\nEl president del Consell Comarcal de l'Alt Empordà, Ferran Roquer, ha enviat una carta al secretari general d'Infraestructures del Ministeri de Foment, Manuel Niño González, reclamant el seu suport per construir l'enllaç ferroviari entre la línia d'alta velocitat, el futur centre intermodal del Far-Vilamalla i la plataforma logística Logis Empordà. Tal i com detalla Roquer, es tracta d'una obra molt reivindicada pels sectors empresarials de les comarques gironines i els treballs es podrien realitzar "sense dificultats tècniques". En concret, el president del Consell Comarcal subratlla que les obres suposarien "un mínim cost econòmic" i tindrien un retorn a curt termini.\nEn aquesta carta, Roquer assenyala que només s'hauria de construir un tram d'un quilòmetre de via ferroviària per connectar la línia d'alta velocitat amb la plataforma logística Logis Empordà, situada al Far d'Empordà i que ja disposa de 23 hectàrees urbanitzades i en funcionament. "Coneixeu perfectament l'escenari en el que es troba aquest projecte. Per això li plantegem que, en la mesura de les seves competències, contribueixi a donar-hi l'impuls definitiu", demana el president del Consell Comarcal de l'Alt Empordà tot afegint que és una actuació que es podria realitzar "sense dificultats tècniques i amb un mínim cost econòmic".\nSegons Roquer, la inversió tindria un "retorn a curt termini" ja que permetria que diverses empreses que estan interessades en invertir en el centre intermodal, puguin fer-ho al quedar superat "l'obstacle que representa la necessitat de tenir resolt l'enllaç ferroviari a l'ample de via europeu". Un ample europeu que, tal i com va explicar el passat abril el secretari d'Infraestructures i Mobilitat de la Generalitat, Ricard Font, està previst que arribi al futur centre intermodal del Far-Vilamalla l'any vinent.\nAl mateix temps, en aquesta carta, Roquer recorda que l'assoliment de l'ample europeu repercutirà en la potenciació del trànsit ferroviari en el tram gironí del Corredor Mediterrani, "on s'estima que pot arribar a assolir un increment de l'ordre d'un 11%". "També repercutiria en fer viable el reivindicat tercer carril per al transport de mercaderies fins a Portbou", afegeix Roquer.\nEn aquesta línia, el president del Consell Comarcal de l'Alt Empordà conclou la carta destacant que consideren que aquesta obra és "un projecte prioritari" que requereix sumar totes les "capacitats i recursos" a partir de la cooperació institucional. "Per tot això, demanem un suport actiu i l'actuació ràpida i decidia del Ministeri de Foment, donant-li al projecte un alt grau de prioritat per no perdre la oportunitat història que suposa desbloquejar, d'una vegada per totes, aquesta peça clau que pertany al tram Perpinyà-Figueres de la xarxa ferroviària transeuropea de transport de mercaderies", conclou Roquer.


Muqata'a: "A Palestina la cultura de ball és un acte polític”\nMuqata’a: “A Palestina la cultura de ball és un acte polític”\nMúsic innovador, primer artista palestí en els 26 anys d'història del Sónar, Muqata’a està cridat a ser una de les grans sorpreses del festival que, finalment, sí se celebrarà del 18 al 20 de juliol a Barcelona\nMuqata'a es el primer artista palestino en actuar en el Sónar\nExisteixen a Palestina escenaris desconeguts. Al territori ocupat també vibra la música i el ball. És l’escenari de petits actes de resistència alegre. Joves que tot i viure en una de les regions més difícils del planeta ballen, produeixen música, punxen, somriuen. Muqata’a és un d’ells. Considerat el primer artista a portar el hip hop a la seva ciutat natal, Ramallah, les seves produccions i els seus sets van molt més enllà dels esquemes clàssics del gènere, incorporant gravacions de camp, samples de músiques tradicionals i ritmes dislocats. Desconegut fins ara al món occidental, Muqata’a és tota una institució a Palestina.\nPrimer artista palestí que participa en el festival Sónar. Què significa per a Palestina?\nÉs una mostra de que l’escena electrònica a Palestina està creixent i amb molta força. La nostra cultura està sent atacada constantment, que un festival com el Sónar et situï en el mapa ja és un gran triomf.\nInternet els ha permès continuar connectats al món. Quina importància ha tingut per l’escena palestina en general?\nEns ha permès comunicar-nos entre nosaltres, també hem pogut connectar amb altres artistes de ciutats com Haifa i Betlem, la qual cosa ens ha portat eventualment a començar a treballar junts. A través d’Internet ha estat possible connectar-nos amb una escena més àmplia que comprèn artistes de llocs com El Caire, Beirut o Damasc. En els temps del toc de queda que va imposar l’exèrcit israelià, internet va ser l’únic mitjà de comunicació disponible.\nTambé ha estat l’únic lloc per compartir la vostra música?\nSí, ja que no disposem de segells discogràfics, i les sales i els clubs es van tancar, per la qual cosa ni tan sols hem pogut tocar en directe. Ha permès que la nostra música es pogués escoltar a altres parts del món.\n“Muqata’a” significa interrompre o boicotejar. Què vol reflectir la seva música?\nFaig música tradicional àrab amb sons actuals. Recupero el llegat de la nostra cultura silenciada. Quan el nostre patrimoni està sent atacat per l’Estat d’Israel, hem de trobar maneres per recordar-lo. La col·lecció de vinils i cassettes dels meus avis a Jaffa i Safed, per exemple, es van perdre quan les cases van ser confiscades. Per recuperar aquests vinils haig d’anar a l’estranger: Regne Unit, França o Grècia. A Ramallah és molt complicat trobar-los en botigues de segona mà.\nCom s’ho fa per fugir dels estereotips?\nFaig hip hop instrumental influenciat pel drum & bass, trip hop, jungle, punk, música tradicional àrab, i altres coses que he descobert gràcies a la meva gent. Tots aquests gèneres influeixen en la meva música d’alguna manera. El hip-hop, però, és la base del meu so.\nHa samplejat els sons de Ramallah, els punts de control i les protestes. Existeix un so característic de Palestina?\nÉs difícil definir-lo com un so, però diria que és molt més agressiu que en d’altres indrets: es tracta de lluitar; és la resposta al so dels punts de control i dels helicòpters militars i totes aquestes coses que estem acostumats a escoltar diàriament. Samplejo els sons que estan al meu voltant. La música em permet formar part de la resposta a una realitat que se’ns imposa, així que utilitzo aquests sons per respondre. No només hi ha un so, hi ha coses que passen a través de la música electrònica de ball i el hip hop.\nL’escena electrònica palestina floreix en la seva creativitat malgrat les restriccions imposades pel govern israelià.\nRealment no tenim una cultura de club, les festes, principalment, són en cafeteries o en restaurants o bars. No tenim clubs reals, de manera que s’assembla més a petits esdeveniments. A Palestina la cultura de ball és un acte polític. Contribueixen a situar Palestina al mapa. Els DJ, els productors i els rapers que s’uneixen són potents i cada vegada hi ha més artistes participants.\nTot i que els moviments són restringits i hi ha un toc de queda a mitjanit, és difícil renunciar a la diversió a Ramallah.\nA mitjanit els policies arriben a les nostres festes i ens fan tancar. Només diuen: “Estàs molestant als veïns” o “la música estar massa forta”. No succeeix en grans esdeveniments, com ara grans festes per a la gent rica d’elit, se’ls permet continuar. Les noces solen acabar a les 4 o les 5 de la matinada i són molt més sorolloses que les nostres festes.


Suport – LliureX\nLliureX és un sistema operatiu de programari lliure basat en Ubuntu. El suport que podem oferir per a una determinada versió al llarg del temps, està directament condicionat pel suport que al seu torn oferisca Ubuntu.\nPer a comprendre-ho millor, pensem en l'escenari en què ens trobem en aquests moments, amb LliureX 21 i LliureX 19 com a versions vigents. La versió anterior, LliureX 16, està basada en Ubuntu 16.04, que va deixar de tindre suport oficial des d'abril de 2021. L'equip tècnic de LliureX, ha prestat suport a LliureX 16 fins a juliol de 2021, coincidint amb el llançament de la nova versió LliureX 21. A partir d'aquest moment, els nostres esforços han de centrar-se en continuar mantenint i millorant les versions LliureX 21 i LliureX 19: no podem comprometren's a continuar oferint suport a versions anteriors.\nDe tot això es desprén que, en termes generals, el nostre compromís de suport i manteniment sempre abastarà la versió actual i la immediatament anterior. És important també comprendre que això no implica que aquestes versions antigues deixen de funcionar: simplement, deixarà de treballar-se en la seua millora i manteniment a partir de la data de fi de suport. Per tant, amb la finalitat de poder continuar gaudint d'aquests importants beneficis, tant en l'àmbit de prestacions com de seguretat del sistema, la nostra recomanació cap a les persones usuàries de LliureX és sempre la d'intentar apostar per l'evolució cap a les versions més actuals.


L’Ajuntament investigarà un possible frau urbanístic a Drassanes\nSolar del Portal de Santa Madrona / Google Street View\nEls veïns denuncien que el planejament aprovat el 2003 no es va publicar i no es vigent\nLa tinent d’alcaldia d’Urbanisme, Janet Sanz, ha avançat aquest dimarts que l’Ajuntament de Barcelona ha demanat informes jurídics interns i extern per investigar un possible frau urbanístic a dos dels solars més polèmics de Drassanes. Segons va avançar El Periódico la setmana passada, la Plataforma Habitem les Drassanes va denunciar la setmana passada que la normativa que regula els terrenys –on primer s’hi havia de construir un hotel i després una residència d’estudiants– no es va publicar mai al Butlletí Oficial de la Província de Barcelona, per la qual cosa tècnicament no estaria en vigor.\nSanz ha explicat que els serveis jurídics municipals estan revisant la tramitació del planejament urbanístic que es va aprovar el 2003 amb l’objectiu de “donar una resposta en poc temps”. Per la seva banda, els veïns esperen que l’Ajuntament els doni la raó i es retorni al punt de partida. La plataforma reclama que als solars es faci habitatge públic, que seria l’únic ús possible si l’Ajuntament accepta les seves reivindicacions.\nEls actuals propietaris van comprar el solar durant el mandat de Xavier Trias, que va aprovar un pla d’usos a Ciutat Vella que permetia construir hotels a la perifèria del districte. Els veïns, que volien que es destinés el terreny a habitatge, van presentar batalla i finalment van aconseguir que els tribunals invalidessin la normativa. Automàticament es va tornar al pla d’usos anterior, dissenyat per Itziar González, que no contemplava hotels nous al centre.\nEl canvi normatiu va obligar la propietat a replantejar el projecte i aleshores van optar per fer-hi una residència d’estudiants. El projecte té el vistiplau dels tècnics municipals i els comuns no han estat tan bel·ligerants com quan es volia construir un hotel. Els veïns, que no es donen per vençuts, estaven preparant les al·legacions contra l’informe tècnic de l’Ajuntament quan van trobar l’escletxa jurídica que els catapulti cap a una nova victòria. Assessorats per advocats i arquitectes, els veïns confien que es pugui redactar un nou planejament que permeti destinar els solars a habitatge social.\nAjuntament de Barcelona Raval Urbanisme


Coneixes la història de l'IPC?\nAtenció perquè venen xifres que maregen: uns 220.000 preus, 479 articles i 29.000 establiments de 177 municipis. Són moltes les dades implicades en l’índex de preus de consum (IPC) que fem servir per mesurar el cost de la vida que afecta les famílies.\nNo és cap curiositat. Conèixer l’evolució dels preus de consum és clau en la nostra economia, ja que sovint s’empra com a criteri per ajustar salaris, preus de lloguers i altres revisions. Justament, ara va en boca de tothom per la seva vinculació a la revaloració de les pensions, però també pot ajudar les famílies a fer les seves previsions, per exemple, per arribar a final de mes.\nLa necessitat de conèixer l’evolució dels preus no és d’ara. Aquesta és la història que hi ha al darrere d’un índex que influeix en el nostre dia a dia.\nCom va aparèixer l'IPC\nHauríem de remuntar-nos a l’any 1936 per trobar els primers indicadors prou sòlids per calcular els preus de consum a Espanya, que van servir com a base per al primer sistema d’índexs de cost de la vida del 1939. Més endavant van entrar en vigor dos nous sistemes més, amb bases en els anys 1958 i 1968.\nAmb el sistema base del 1976, aquests indicadors van rebre el nom d’índexs de preus de consum. Aquesta manera de mesurar el cost de la vida es va anar ajustant amb la classificació del consum en vuit grans grups i la creació d’índexs per a cada comunitat autònoma. Així, doncs, es van crear dos nous sistemes d’IPC, amb bases en els anys 1983 i 1992.\nRebaixes, tauletes tàctils i serveis en línia\nEl 2002 va entrar en vigor el nou sistema d’IPC amb base 2001 i ho va fer carregat de novetats, com ara la seva publicació en dotze grups i l’actualització de les seves ponderacions a partir de l’Enquesta Contínua de Pressupostos Familiars (ECPF). És a dir, aquest IPC va ser el primer a tenir en compte les rebaixes, a revisar anualment les ponderacions i a encadenar els índexs. Un sistema posterior, amb base 2006, augmentaria la mostra de municipis i el nombre de preus recollits i d’articles del cistell de consum. Allò que es pretén amb tots aquests canvis és fer un retrat com més fidel millor de l’evolució dels preus i del cost de la vida a Espanya.\nAquest índex no deixa d’evolucionar i la base 2011 va entrar en vigor el gener del 2012 amb moltes novetats. A més de tenir en compte conceptes com ara el preu de l’oli o del calçat, van entrar en joc el cost de les tauletes tàctils, de la fotodepilació o del logopeda. D’altra banda, però, desapareixien altres conceptes en desús com ara el lloguer de pel·lícules. Sí, l’IPC s’adapta als canvis i es modernitza. Com nosaltres.\nAvui dia, el sistema que fem servir té base 2016 i, a més de desglossar en més gran mesura la informació, ha portat nous ajustos al cistell de consum (blog de CaixaBank) que s’analitza: serveis en línia com ara Netflix o Spotify i les càpsules de cafè substitueixen altres conceptes com ara el DVD o les videocàmeres.\nSens dubte, la història de l’IPC és la història dels nostres hàbits de consum, de la transformació social tan intensa que Espanya ha viscut en les darreres dècades i que, naturalment, té encara molts capítols per oferir.\ncistell de consum / consum / Cultura financera / educació financera / Finances per a tots / INE / IPC


L’hivern està sent dur a Brussel·les, que ha passat dos mesos oculta sota un fosc mantell de núvols. Però a més del sol i la promesa de la primavera, el mes de febrer ha comportat una altra gran notícia per als amants de l’animació en totes les seves formes i estils: la 36a edició del festival Anima que s’ha celebrat del 9 al 18 de febrer .\nAnima és ja avui una referència en el món de l’animació independent, experimental i europea que si bé no li fa fàstics a alguna que una altra gran producció comercial, es resisteix a cedir-los el protagonisme. Aquí es mouen com peix a l’aigua treballs de creadors independents, petites productores i països amb escassa representació en els circuits de distribució comercials; això sí, amb un pes predominant concedit a les produccions belgues i europees. Només cal fer una ullada a les pel·lícules premiades l’any passat per fer-se una idea de la diversitat i l’originalitat dels treballs que es presenten en aquest festival.\nAquest any els programadors s’han tornat a deixar els ulls per oferir-nos una selecció de primera categoria. Més de 300 llargs i curts de tot tipus i temàtica, multiplicitat de formats i tècniques que van des del 2D, 3D, rotoscòpia, stop motion, aquarel·les i pintures a l’oli fins als experiments més sorprenents, com el curt de final de curs d’una jove estoniana que va animar la seva pel·lícula projectant els dibuixos sobre un bosc a la nit.\nSelecció no oficial\nFora de concurs hem pogut gaudir algunes de les pel·lícules més importants de l’any passat, com la multipremiada Loving Vincent de Dorota Kobiela (2017), un recorregut per la vida del pintor Vincent Van Gogh a través d’algunes de les seves obres més significatives, realitzat enterament a l’oli.\nUn agradable descobriment ha estat Revolting Times (de Jakob Schuh i Jan Lachauer, 2016), divertida adaptació del ja de per si divertidíssim llibre de Roald Dahl Cuentos en verso para niños perversos.\nI no podem deixar passar l’ocasió de recomanar Where it floods , fantàstic llargmetratge independent del nord-americà Joel Benjamin (2017) realitzat amb molt pocs recursos. Narra la història d’una família rural del mig oest dels Estats Units que decideix quedar-se a la seva granja tot i que s’ha produït una inundació de dimensions apocalíptiques que ha fet que (gairebé) tothom abandoni la regió. Vuit anys va trigar el director a acabar la pel·lícula, rascant diners d’on podia, bolcant en ella una passió i paciència infinites i on la falta de mitjans es veu compensada amb uns diàlegs molt ben escrits i un treball pictòric d’una gran bellesa.\nCoco, de la seva paisana Pixar, també ha tingut cabuda en Anima, molt merescuda, dit sigui de pas.\nFocus a Estònia\nAquest any, en homenatge al centenari de la seva independència, Anima li ha dedicat una retrospectiva al cinema d’animació produït a Estònia, i és que aquesta petita república del Bàltic té una gran experiència en l’àmbit de l’animació, que ha quedat il·lustrada en una sèrie de sessions de curts d’allò més variats. S’han projectat produccions d’estudis com Joonisfilm o Nukufil, de la Estonian Academy of Arts i com no d’Priit Pärn, estrella de l’animació estoniana que va iniciar la seva carrera en l’era soviètica amb pel·lícules absurdes i surrealistes que llavors tornaven bojos als censors i que avui ho deixen a un igualment sorprès.\nS’han pogut veure treballs fantàstics com Crocodile, de Kaspar Jancis (2009), delirant relat d’amor frustrat sobre un cantant d’òpera que perd la veu de la forma més humiliant i es veu obligat a guanyar-se la vida embotit en una disfressa de cocodril, o Manivald , de Chintis Lundgren (2017), que ens explica la història d’una guineu de 33 anys bastant pringat i a l’atur i de la seva controladora mare; les vides de tots dos es veuran trastocades amb l’aparició del llop Toomas, un tècnic de rentadores musculós i molt picardiós.


La reunió de la Campanya Solidària del 2 de novembre de 2015 | Parròquies de Torelló\n← Tercera Visita Pastoral del senyor bisbe: 29 d’octubre de 2015\nTrobada d’animadors de cant del 3 de novembre de 2015 →\nLa reunió de la Campanya Solidària del 2 de novembre de 2015\nDilluns, dia 2 de novembre de 2015, a les 9 del vespre, a la Rectoria de Sant Feliu hi va haver reunió de l’equip de la Campanya Solidària.\nCom que a la darrera reunió vàrem creure que aquest any havíem de col·laborar en el tema dels refugiats, i havíem acordat de començar a fer gestions primer de tot amb Càritas Diocesana per veure què s’està fent i què caldria fer, en la reunió es debat el resultat primer d’aquests contactes que ens porta -sembla- al Servei Jesuïta als Refugiats. En parlem i anem programant més accions per a definit la campanya d’enguany. I després, comencem a perfilar accions a fer en la Campanya.\nAcordem que amb aquesta informació ens tornarem a reunir el dilluns, dia 23 de novembre, a les 9 del vespre, a la sala de reunions de la Rectoria.


L'Anoia registra 431 morts per coronavirus des de l'inici de la pandèmia\nLa nostra comarca és la que té una taxa de mortalitat més alta per la COVID19\nPer primer cop, l'Agència de Qualitat del Departament de Salut ha ofert dades per comarques amb relació a la mortalitat. La taxa estandarditzada a l'Anoia és de 38,7 víctimes mortals per 10.000 habitants.\nDes de la primera víctima mortal de la COVID19 a l'Anoia, l'11 de març, fins ara, s'han produït 430 defuncions més atribuïbles a la malaltia, segons el Departament de Salut. L'Anoia té 38,70 defuncions per cada 10.000 habitants. Tot i que és la quarta comarca en xifra relativa de contagis, ho és la primera en la taxa estandarditzada de víctimes mortals. Durant les set setmanes gairebé que han passat des de l'inici de la pandèmia, la ràtio anoienca ha estat molt per sobre de les morts a la resta de Catalunya.\nLes darreres dades per part de Salut van ser el 9 d'abril, quan situaven les víctimes mortals en 206 a l'entorn de la Conca d'Òdena. Era el pic de l'epidèmia, el moment crític a Igualada. Ara, les dades de tot l'Anoia, que inclouen les registrades a residències i a domicilis, amb l'actualització de les funeràries —que, a la vegada, ja inclouen les de l'hospital—, situen la comarca com de llarg la més afectada per la COVID19 pel que fa a mortalitat.


Carnestoltes: transgressions i sàtira, desfilades i comparses\nEl barri de la Mina obre les festes de carnaval amb una rua pels seus carrers, que se celebrarà dijous gras, dia 4 de febrer, a partir de les 6 de la tarda. La participació és oberta i tothom hi és convidat. Es tracta d’un acte comunitari, iniciativa del conjunt d’entitats i serveis que formen el Projecte Educatiu de Barri (PEBmina), i que busca la participació del conjunt de la comunitat.\nLa rua sortirà a ritme de batukada del Casal Cívic La Mina a les 6 de la tarda, recorrerà la rambla Camarón, l’avinguda Manuel Fernández Márquez, pujarà per la Rambla de la Mina, passarà per davant de la biblioteca, arribarà fins al carrer Cristòfol de Moura, baixarà pel passeig Saturn-Venus i, passant pel carrer del Mar, acabarà a la plaça del carrer Gregal, davant el Casal de la Gent Gran on es farà el final de festa.\nA mesura que vagin arribant les comparses es farà un photocall de disfresses, i en els propers dies les fotografies s’exposaran de manera itinerant al centre d’atenció primària, al vestíbul de l’Espai Cultural i al Casal Cívic. A continuació un flashmob col•lectiu que aquests dies cada grup assaja per la seva banda, amb la cançó “Bajo un mismo sol” de l’Alvaro Soler que canta amb Jennifer López, i que dijous es ballarà conjuntament. Per acabar, hi haurà xocolatada i melindros per tothom.


Casa / Vil·la de 4 dormitoris amb 60m² terrassa en venda a Patacona / Alboraya\nAcollidora habitatge unifamiliar de 4 dormitoris i 4 banys, amb garatge privat en una zona tranquil·la, a pocs metres del mar de la platja de la Patacona.\nAquest habitatge unifamiliar gaudeix de la intimitat que proporciona viure en un entorn residencial de vianants, tranquil i al costat del mar.\nLa casa es situa de manera que disposa de terrassa assolellada al sud i terrassa fresca al nord, el que permet treure el màxim partit a la zona exterior durant tot l'any.\nEs compon d'entrada amb distribuïdor i escala. A la planta d'accés, es troba una àmplia cuina amb sortida a la terrassa sud, un saló-menjador amb sortida a la gran terrassa nord i un lavabo.\nA la planta superior, se situen el dormitori principal amb bany privat, vestidor i balcó, i 2 dormitoris dobles amb doble alçada i balcons exteriors, amb un bany compartit al costat.\nLa segona planta es beneficia un meravellós dormitori amb bany privat, vestidor i terrassa privada.\nL'habitatge compta amb una planta soterrani que ofereix la sala d'instal·lacions i una sala polivalent per a despatx o zona de jocs. Al costat d'aquestes estades, es presenta un gran garatge amb espai per a 2 cotxes, bicicletes, i altres útils que es necessitin.\nÉs un habitatge ideal per a famílies amb nens, on trobaran espai per a la vida en comú i la vida independent. En un barri amb un ambient familiar molt acollidor i espai natural com és el mar a pocs metres.\nCuina amb sortida a terrassa sud\nSaló-menjador amb sortida a terrassa nord\nDormtiorio principal amb bany privat\nPatacona és un barri al costat del mar, molt ben comunicat per vies principals i autobús. La seva proximitat al barri de Malva-rosa li permet disposar de tots els serveis necessaris com botigues, més línies d'autobús i restaurants.\nEs troba a 20 minuts del centre de València, a 25 minuts de l'aeroport i gaudeix d'un llarg passeig de vianants per la vora de la mar de més de 4 quilòmetres.\nA poca distància, es troben les vies principals que condueixen a col·legis internacionals. El barri disposa d'escola infantil, escola primària i institut, així com a centre de salut, oficina municipal i altres serveis primaris necessaris.


Uneix-te a Justícia Alimentària • Justicia Alimentaria\nUneix-te a Justícia Alimentàriajalimentaria2022-04-05T11:55:15+00:00\nPerquè l’alimentació saludable és un dret, no pas un privilegi.\nTreballem i lluitem juntes per una alimentació saludable, local, justa i sostenible per a les persones i el planeta.\nEl suport i compromís de persones i entitats és vital per fer possible la nostra feina. Ens dóna força, independència, sentit. Ens permet accedir a més recursos, a realitzar majors i millors accions, projectes, campanyes, denúncies, activitats educatives… El teu suport ens fa ser qui som i arribar on més ens necessiten.\nLa base social i el voluntariat compromès i actiu és l’ADN d’aquesta organització. Si creus que l’alimentació és un dret i no un privilegi, no ho dubtis, també en tens i ets ADN de Justícia Alimentària. Gràcies a persones com tu, la nostra feina és una realitat i el canvi és possible.\nTotes som Justícia Alimentària. Uneix-te i participa!\nUneix-te com a sòcia/o!\nEs parteix de la nostra força i del canvi.\nAportar el teu gra de sorra.\nUneix-te com a voluntàri/a!\nEl voluntariat és la nostra mà d’acció en el terreny!\npersones en comunitats camperoles a les que arribem amb la nostra feina\nMilions de persones reuneix el moviment internacional La Vía Campesina, del qual som part\nsòcies/us ja formen part de la nostra base social.\ndelegacions territorials a diferents comunitats autònomes\npaïsos de Llatinamèrica i Àfrica on estem presents


Llum verda a la connexió amb bici entre Sant Cugat i Rubí\nQuan estiguin totes les connexions realitzades, un carril bici de 2,5 quilòmetres connectarà el centre de Sant Cugat amb Rubí\nPas endavant per la connexió amb bici entre Sant Cugat i Rubí. El Ple Municipal ha aprovat el projecte per a la construcció d’un nou carril bici a la carretera de Rubí, entre les Carpes i la rotonda del centre comercial. Es tracta d'un tram de 650 metres i el pressupost previst és de 983.000 euros, que es preveuen finançar amb els fons europeus de recuperació. A més, l'Ajuntament haurà de fer front a tres expropiacions per valor de 153.000 euros. El projecte ha estat aprovat amb els vots del govern d'ERC, PSC i CUP i de Junts per Sant Cugat i el vot contrari de Ciutadans.\nAquesta és la tercera fase del projecte de construcció del carril bici entre Sant Cugat i Rubí, que passarà per la part esquerra de la carretera en direcció a Rubí. El primer tram, a l'hipòdrom, ja està finalitzat. La segona fase va des de l'hipòdrom fins a les Carpes. El darrer tros a resoldre és el que passa per sota el pont de l'AP-7, entre el centre comercial i el Leroy Merlin. Un tram que té una situació precària i per on passen molts vianants, especialment de Rubí. Des del govern municipal prefereixen no avançar terminis ni dates.\nUn cop enllestides aquestes actuacions, Sant Cugat quedarà connectat amb Rubí per carril bici des de l'estació. Només caldrà acabar el tram de Rius i Taulet entre Lluís Companys i el pont dels ferrocarrils. Justament l'obra en el pont és una de les dificultats, ja que no es pot ampliar. L'Ajuntament hi està treballant. Una vegada realitzades totes aquestes connexions, el carril bici tindrà una llargada de 2’5 quilòmetres que unirà l’Anella de Mobilitat Verda i Rubí.\nCiutadans: "Malbratament de diners públics"\nDes de Ciutadans s'han mostrat molt crítics amb la inversió prevista i creuen que és un "malbaratament immoral de diners públics". "En els 1,5 km des de l'hipòdrom fins a l'autopista, s'han gastat 1,9 milions d'euros. És tres vegades més del que s'han gastat en tot el 2021 en ajudes pimes, autònoms i emprenedors. I 12 vegades més que la suma d'ajudes a comerços. Demostren que la preocupació principal del govern no són les persones", ha argumentat el portaveu Aldo Ciprián.\n"Ja sabem que estan en contra dels carrils bici i de connectar Rubí i Sant Cugat per una altra manera que no sigui en cotxe", ha replicat el regidor de Mobilitat, José Gallardo. A més Ciprián ha assegurat que no van rebre amb temps la informació sobre el projecte, una afirmació que han desmentitat Gallardo i l'alcaldessa, Mireia Ingla.\nEloi Rovira, regidor de Junts, ha celebrat que es continui avançant en la connexió amb bici entre Sant Cugat i Rubí i ha volgut posar en valor la tasca realitzada en els últims anys pels diferents governs i altres administracions.


DIJOUS S'INAUGURA EL PESSEBRE TEMÀTIC ELABORAT PER GENT GRAN DEL PRAT\nEl pessebre, que s'instal•la a la plaça de la Vila durant totes les festes, està inspirat enguany en una escena del desert, amb oasis i palmeres\nUna de les característiques dels productes d'artesania que es vendran dijous, la majoria elaborats per dones grans, és que estan fets amb materials reciclats (cartrons de llet, ampolles de refrescs, papers...).\nUn grup de gent gran elabora cada any el pessebre que s'instal•la al bell mig de la plaça de la Vila del Prat. Cada any el pessebre té una temàtica diferent. Enguany li toca el torn al desert, amb palmeres i oasis.\nEls elements d'aquest pessebre són tan admirats any rere any que s'ha fet una exposició de cases i altres peces de pessebres d'anys anteriors. Les peces, que han estat restaurades, es van poder adquirir a través d'un sorteig al preu d'un euro. Els diners resultat de la venda dels tiquets pel sorteig, com es fa amb la venda dels productes d’artesania del dia d’inauguració del pessebre de la pl. e la Vila, es van donar a una entitat benèfica del Prat.\nLa inauguració del pessebre tindrà lloc dijous 15 de desembre, a les 18 h, a la plaça de la Vila del Prat.\nEl Prat de Llobregat, 14 de desembre de 2011


IQPIB-inscripció fase avaluació 29 novembre 2018\n> inscripció fase avaluació 29 novembre 2018\nllista provisional fase assessorament 29 novembre 2018\nEl termini de sol·licitud d’inscripció a la fase d’avaluació és del 13 al 24 de juny de 2019.\nLes persones admeses a la fase d’assessorament que no hagin desistit de la seva participació poden participar a la fase d’avaluació i emplenar la sol·licitud telemàtica d’inscripció a aquesta fase, mitjançant el FORMULARI. La tramitació telemàtica només es completa quan s’envia la sol·licitud. No es consideren vàlides les sol·licituds amb la marca d’aigua “sense validesa”, ja que això indica que no s’ha enviat. En el cas d’haver tramitat més d’una sol·licitud només es considera vàlida la darrera que s’ha registrat telemàticament.\n3. Per fer efectiva la inscripció a la fase d’avaluació s’ha de presentar la documentació acreditativa següent:\n-. Sol·licitud d’inscripció telemàtica a la fase d’avaluació signada.


Mira on vas\nHi ha dos tipus de persones, les que tenen una vida, una feina o un objectiu propi i les que estan més pendent de la vida dels altres que de la pròpia.\nÉs millor fer el teu camí perquè mentre enveges la vida dels altres no estàs vivint la teva.\nActualitzada 11/12/2020 a les 19:57\nTinc dos gossos. Deixeu-me que us els presenti. Potser podem aprendre alguna cosa d’ells. El més jove dels dos es diu JeanLuc. És un Bover de Berna que pesa prop de seixanta quilos i té uns quatre anys d’edat.\nLa més gran d’edat es diu Vilu, és un Border Collie i té uns set anys.\nSovint vaig a la muntanya amb els dos i m’encanta observar com es comporten, què fan i com exploren. Sovint, quan veuen un riu, un altre gos o un llac hi van corrents excitats i contents. Però cadascú té un estil diferent en córrer. La Vilu acota el cap, clava la mirada en el seu objectiu i va a tota velocitat traçant el camí més curt entre ella i el seu objectiu. Un cop s’ha activat ja no fa cas a cap estímul més. Ja la puc cridar que ella va directa al llac.\nEn JeanLuc també hi va, però té un altre estil. Comença a córrer però mirant cap a darrere per veure si el segueixo i si estic tan content com ell. Córrer mirant enrere no és una bona idea i cada cop que ho fa en JeanLuc ho puc comprovar.\nEn primer lloc va més lent, en segon lloc es desvia del seu objectiu i en tercer lloc va topant amb arbres, pedres o el que sigui que es posi al seu davant.\nMentre el JeanLuc tot just ha fet alguns metres i ha rebut alguns cops, la Vilu ja està saltant de quatre potes al llac.\nSovint m’he trobat persones JeanLuc i persones Vilu. Permeteu-me que m’expliqui. Algunes persones estan més pendents del que fan els altres que de la seva pròpia vida i quan ho veig no puc evitar pensar en el JeanLuc.\nMentre mires el que fan els altres, la seva vida, la seva feina i els seus assoliments, estàs perdent de vista el teu objectiu i el teu destí. Sense rumb, aquells que estan més pendents dels altres que de si mateixos van donant-se cops, sense un objectiu clar, sense focus i sense un camí per seguir.\nUn cop s’adonen que les persones Vilu ja han arribat al seu objectiu, s’empipen i això és normal i fins i tot desitjable. La ira és una emoció bàsica que ens diu que no podem tolerar determinades coses i que hem de fer quelcom diferent. La ira ens diu que ens hem d’allunyar d’allò que ens genera ira. De fet la ira que senten les persones JeanLuc és la conseqüència de veure que no estan avançant tant com les persones Vilu.\nPerò les persones JeanLuc no saben interpretar adequadament aquesta ira i en comptes d’aprendre que és millor fer el teu camí sense mirar el que fan els altres, projecten la seva ira cap a les persones Vilu. Es pensen que sense persones Vilu no tindrien problemes, però no es poden equivocar més.\nEl problema del JeanLuc no és la Vilu, el problema de JeanLuc és que corre mirant el que fan els altres en comptes de focalitzar-se en el seu objectiu. Cap més.\nI tu? Quin tipus de persona ets? Mentre mires el que fan els altres no estàs fent. Mentre enveges la vida dels altres no estàs vivint la teva. Mentre vols la feina dels altres no estàs llaurant-te un currículum brillant. Mentre culpes un altre de la teva frustració no estàs fent res per millorar la teva vida.\nJo sempre ho he tingut clar, en l’àmbit personal i com a psicòleg, la vida somriu a les persones Vilu, aquelles que es fixen un objectiu i van per ell, sense estar pendents dels altres, del que diran, de què fan i de com viuen.


Un nou servei orienta nois i noies de 16 a 24 anys que han deixat d’estudiar després de l’ESO\nEl programa Noves Oportunitats Educatives (NOE) es troba al Lloro, Serveis de Joventut\nDivendres, 29 abril 2022 · 08:46 hores ActualitatEconomiaEducació\nEl 17 % dels nois i noies que acaben l’Educació Secundària Obligatòria (ESO) a Catalunya no segueixen estudiant. Aquest percentatge és un dels més alts de la Unió Europea i comporta importants costos personals, socials i econòmics.\nAmb l’objectiu d’acompanyar i orientar a aquestes persones i respondre a les seves necessitats, El Lloro, Serveis de Joventut ha creat un nou servei, Noves Oportunitats Educatives (NOE). Aquest nou programa de suport s’adreça a la població d’entre 16 i 24 anys i a les seves famílies, i ofereix respostes personalitzades i adaptades a la realitat de cada individu, amb l’objectiu de generar noves oportunitats educatives o professionals a partir dels interessos de cada jove.\nAl Prat ja hi ha molts recursos formatius i professionals que treballen contra l’abandonament escolar prematur, però el NOE vol potenciar el treball en xarxa entre professionals, per tal de millorar l’atenció a aquests nois i noies, establint un circuit de noves oportunitats.\nPer demanar cita al NOE cal contactar amb El Lloro, Serveis de Joventut, en horari de matí (els divendres, de 10 a 14 h) o de tarda (de dilluns a divendres, de 16.30 a 20 h), per telèfon (934 785 077) o per WhatsApp (686 305 973).


S&N assessors - Reclamacions de Quantitat\nL'empresa et deu nòmines? No paga el que et correspon?. Cal reclamar les quantitats\nEn primer lloc, recorda que si reclames qualsevol dret a l'empresari, t'estàs protegint enfront d'acomiadaments improcedents. L'empresari no et pot acomiadar ni "castigar" per reclamar els drets que et corresponen (o, fins i tot, que creus que et corresponen). Si ho fes, l'acte seria nul i això vol dir que t'hauria de readmetre i tornar a les condicions anteriors.\nA més, reclamar els salaris endarrerits, pot servir per evitar que l'empresari s'ho pensi dues vegades abans de decidir no pagar-te la propera vegada i, en alguns casos, pot servir-te per aconseguir l'extinció del contracte per incompliment empresarial, amb dret a una indemnització equivalent a la de l'acomiadament improcedent.\nExtingir el teu contracte pot ser una opció, si creus que l'empresa és a punt de tancar o d'entrar en concurs per no poder fer front als deutes.\nEl salari és el teu dret, reclamar-lo una necessitat, i nosaltres t'ajudem, només ens has de contactar.


Vista Rooms @ Orion College Vadodara Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 127 allotjaments a Vadodara.\nVista Rooms @ Orion CollegeHotel Landmark, Jetalpur Rd, 2, Sampatrao Colony, Alkapuri, Vadodara, Gujarat, Akota, Vadodara, Índia, 390007 - Veure al mapaVista Rooms @ Orion CollegeVeure més fotosEntradaVeure més fotosVeure totes les 7 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranProp de transports públicsServei d'habitacions 24 horesascensorRestaurants\nVeure les fotosSuperior2 m2Fixa les dates per veure preusVeure les fotosEstàndard (Standard)2 m2Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióVista Rooms @ Orion College, ubicat a Akota, Vadodara, és una destinació popular per a viatgers. Situat només a del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Vista Rooms @ Orion College ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen servei d'habitacions 24 hores, accés per a cadires de rodes, recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Vista Rooms @ Orion College és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Vadodara.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Àpats, begudes i refrigeriRestaurantsServei d'habitacions 24 hores Serveis i comoditatszona de fumadors Accésaccés per a cadires de rodesrecepció [24 hores] ascensors'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglèsHindi Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 2 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 3 a 5 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 6 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilL'allotjamentNombre d'habitacions: 22\nAllotjaments a Vadodara\nVista Rooms @ Orion College


Molí de Baix de Vallossera – Patrimoni Existencial\nMolí de Baix de Vallossera\nPublicat el 6 Desembre 2015 by Francesc Roma Casanovas\nL’any 953, algú que responia al nom de Sal·la va donar un alou que tenia en el lloc anomenat Vallossera de Seva a la basílica de Sant Pere de Vic. El lot consistia en unes cases amb corts, horts, terres, vinyes i tres molins. Un dels molins es trobava al riu Congost, però els altres dos no. El document indica que aquests molins tenien cap-rec, però no n’especifica cap altra element. Pel que sabem, seria molt improbable que tinguessin bassa i cup (aquests elements normalment no apareixen fins un parell de segles més tard).\nActualment, al torrent Vallossera només es coneix un molí, tot i que històricament se sap que n’hi havia arribat a haver fins a quatre de diferents. El molí que encara es veu, tot i que molt malmès, rep el nom de molí de Dalt i sembla que es va construir al segle XVIII. És probable que fos un dels molins esmentats al segle X, però tan reformat que no en quedi cap rastre.\nJust a sota del molí hi ha les restes d’una resclosa que s’ha dit que seria del segle X, fet que tipològicament és impossible. Ho diem per la mida i les formes de les conyeres o ancoratges on es clavaven els pals que aguantaven la resclosa: n’hi ha 14 arrenglerats, de forma quadrada i d’uns 25 cm de costat (un de romboïdal és encara més gran). Aquesta presa recollia l’aigua que sortia del molí de Dalt i la duia, mitjançant un rec en part desaparegut, una cinquantena de metres aigües avall. Aquí hi devia haver hagut el molí de Baix.\nRestes de la resclosa del molí de Baix\nDel molí de Baix de Vallossera se n’havia perdut la pista, tot i que alguns historiadors com Antoni Pladevall el situaven encertadament en aquest indret. El cert és que avui dia podem dir, no només on es trobava, sinó fins i tot fer-nos una idea de com havia estat.\nCom en gairebé tots els molins, en aquest cas també s’aprecia que hi va haver modificacions i reformes que en varen canviar l’aparença fins al seu abandonament. En concret, sembla que es podria parlar d’unes restes que ben probablement correspondrien al molí del segle X i d’unes altres que segurament serien del segle XVIII o posteriors. Per fer-nos més entenedors, els descriurem com si fossin dos molins diferents i començant per les restes del segle XVIII.\nLa resclosa que hem comentat i el rec que en derivava duien l’aigua fins a sobre del petit salt que fa el torrent de Vallossera, a la seva riba esquerra. A la part de dalt del penya-segat es veu un mur de pedra relligada amb argamassa que fa uns 8 m de llarg i uns 50 cm d’amplada: és el que queda del tram final del rec. Enmig del rec, tapat per la vegetació, apareix el pou o cup, un forat de tall irregular, excavat a la roca que fa un diàmetre aproximat d’1,5 m i que té 4-5 m d’altura. No sembla que hagi estat obert a barrinades, però sí que es veu que la banda que dóna a la part de la paret es va obrar, de manera que no està totalment tallat a la roca. El rec continua un parell de metres més un cop passat el cup, suposem que per actuar com a sobreeixidor en cas que portés més aigua que la que calia per fer anar el molí.\nEls encaixos de la teulada del molí de Baix antic. A sobre, el mur del rec del segle XVIII\nA la part de sota, enmig de les bardisses, i tallat a la paret, encara s’evidencien les restes d’un edifici que tenia una teulada a dues aigües, perpendicular al rec. Per sota, hi ha diverses evidències de l’existència de dos pisos, un que correspondria al carcabà i l’altre a l’obrador. És possible que una excavació acurada donés més informació sobre aquest molí o sobre el seu predecessor (en superífice es veu una gran pedra treballada que podria correspondre a la porta d’entrada al molí).\nEl molí de Baix de Vallossera\nCom ja hem dit, confós amb l’estructura d’aquest molí de factura moderna es troben les restes d’un molí molt més antic, qui sap si el que tenim documentat al segle X.\nLa primera evidència podria ser un forat rodó que hi ha al lloc on se situa la resclosa, confós i barrejat amb els que es varen tallar en un segon moment. Malauradament no tenim cap més element que permeti seguir el traçat d’aquest rec (que fins i tot podria haver començat una mica més avall).\nQuan el rec arribava al lloc on es troba el penya-segat, trobem quatre forats de forma arrodonida tallats just a la part superior del marge, d’una mida aproximada de 10 cm, que ja fa més per a un molí medieval. Creiem que aquests quatre forats servien per aguantar una canal de fusta per on circulava l’aigua que cauria sobre una roda possiblement situada en posició vertical (ni la morfologia del lloc ni el document que s’ha comentat no parlen de bassa ni de cup). Aquests forats desapareixen quan comença la part que correspondria al molí del segle XVIII.\nLa resta del molí medieval sembla que es trobaria una mica al sud d’on es va obrir el cup, concretament en un lloc on es troben tres forats quadrangulars tallats a la paret que sembla que servien per aguantar una primitiva teulada a dues vessants. Els forats són prou petits per pensar en una cronologia antiga (8×8, 10×11 i 13×15 cm i de poca profunditat). Just a sota d’un d’aquests forats hi ha un rebaix a la paret de forma rectangular (1 m x 28 cm) que no es pot assegurar a quina de les dues etapes correspon, però que en tot cas es va utilitzar al segle XVIII per empostissar-hi una columna feta amb maons de terra cuita.\nEn definitiva, el molí de Baix de Vallossera és un molí que es mereix un estudi més aprofundit i una excavació, perquè segurament ens podria aportar moltes pistes sobre com eren els molins de l’edat mitjana.\nEntrada prèvia Esmoladors a la ruta dels molins\nEntrada següent El molí de Sors\n3 pensaments sobre “Molí de Baix de Vallossera”\n6 Desembre 2015 a les 19:39\nNo pares eh! Ja he vist el llibre de Farell. Felicitats!\n6 Desembre 2015 a les 19:43\nUi, ara feia dies que ho tenia aturat, però quan torni a engegar…\n7 Desembre 2015 a les 13:58\nMuy interesante, felicidades y empieza pronto!


Novotel London West Hotel Londres Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1 Shortlands Hammersmith International Centre, Hammersmith, Londres, Regne Unit, W6 8DR - Veure al mapa\n"Really nice smart hotel. Everything was spotless. The staff..."\nPremium Executiva Gran (Executive Premium Que...\nHabitació Executiva Gran (Executive Queen Roo...\nHabitació prèmium per a 2 persones (Double Pr...\nShepherd's Bush Boutique Hotel\nBarri Hammersmith Hammersmith Hammersmith Hammersmith\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Londres, Novotel London West Hotel és l'el·lecció perfecta. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 8 km, i normalment només es triga 35 minuts per arribar a l'aeroport. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Hammersmith, Hammersmith Cemetery, Maggies West London són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nSimplement imagini's totes les comoditats i diversions que vostè espera de Accor Hotels i afegeixi-hi el comfort de la seva llar. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, tenda de regals/records, servei de compra d'entrades, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids.\nEls clients poden triar d'entre 629 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de centre esportiu, massatge. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Novotel London West Hotel la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Londres.\nNombre d'habitacions: 629\nComentaris de Booking.com (2401)\nTots els comentaris (108) Viatger de Negocis (34) Parelles (29) Viatgers en solitari (13) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (19) Grups (8)\nTots els comentaris (2401) Parelles (1101) Viatgers en solitari (648) Famílies amb infants petits (226) Famílies amb infants grans (110) Grups (321)\nde 2401 comentaris\nPremium Executiva Gran\nIt's not far from the train station and close to the city.


Waterloo Cross by Marston's Inns Burlescombe Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUffculme, Appledore, Burlescombe, Regne Unit, EX15 3ES - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Waterloo Cross by Marston's Inns\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Waterloo Cross by Marston's Inns és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Cullompton. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nWaterloo Cross by Marston's Inns ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar, restaurant, bar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Waterloo Cross by Marston's Inns no troba competidors en cap categoria.


Detenen 130 persones a París abans d'una protesta contra la reforma laboral - Diari de Girona\nparís | javier albisu/efe 06.04.2016 | 07:12\nDiversos agents realitzen arrestos al centre de París. ETIENNE LAURENT/efe\nMilers d'estudiants francesos, uns 3.400 segons la policia, van sortir a manifestar-se a París per protestar contra la reforma laboral que prepara el Govern socialista, amb el desig que la seva protesta es converteixi en el germen d'una mobilització d'«indignats» a la francesa. La manifestació, cinquena protesta contra un text legal que comptava amb un miler d'esmenes abans que s'iniciés ahir a la tarda la seva tramitació parlamentària, es va desenvolupar en un ambient festiu i pacífic, tot i els incidents previs a la marxa. Les autoritats van informar de la detenció de 130 persones en els prolegòmens de la protesta, alhora que es van registrar altres incidents en alguns instituts i altres ciutats.\n«Ja en tenim prou d'aquesta societat, que només estén atur i precarietat» o «Contra els que volen que treballem els diumenges, resistència», corejaven els alumnes, amb el suport dels sindicats més bel·ligerants contra la reforma laboral del president François Hollande: Confederació General del Treball (CGT) i Força Obrera (FO).\nMolts dels que van participar en la marxa de la plaça de la Bastilla a la de Denfer-Rochereau, de l'est al sud de París, formen part també d'un moviment social sorgit després de la protesta de la setmana passada contra la mateixa reforma laboral i en la que alguns veuen el germen de rèplica francesa del 15-M espanyol o del nord-americà Ocuppy Wall Street.\nAmb el lema «Nit en Peu», centenars de persones, milers en els seus moments àlgids, s'han anat reunint cada nit a la parisenca plaça de la república per debatre en assemblees obertes amb l'aspiració de generar un clam transversal per buscar una major justícia social i d'una democràcia més participativa.\nSindicats i organitzacions estudiantils retreuen essencialment a la llei que doni prioritat a la negociació en el si de les empreses sobre el conveni col·lectiu, mesura que pretén donar als empresaris una major flexibilitat per enfrontar-se a situacions de crisi. No obstant això, els detractors de la llei pensen que la mesura afebleix els treballadors en les negociacions.


ERC Figueres comunica els guanyadors dels Premis Figueres Republicana - Empordà\nERC Figueres comunica els guanyadors dels Premis Figueres Republicana\nCarme Daviu i l'Agrupació Cultural Atenea, primers guardonats dels Premis Figueres Republicana\nLa guanyadora d’aquesta primera convocatòria dels Premis Figueres Republicana que convoca ERC Figueres ha estat l’empresària i administrativa ja jubilada, Carme Daviu i Batlle, per la seva defensa de la memòria de les persones deportades pel franquisme als camps de concentració i extermini i per la difusió que n’ha fet durant molts anys, tant des de l’Associació Triangle Blau, que va crear juntament amb el seu marit, Jordi Riera, i amb altres figuerencs i figuerenques, com des d’altres instàncies.\nTanmateix, els membres del jurat, encarregats de decidir els quatre finalistes, van decidir donar el Premi Especial del Jurat Figueres Republicana a l'Agrupació Cultural Atenea del Casino Menestral Figuerenc. Per la seva tasca en favor de la difusió de la cultura i el pensament, dos valors essencials del republicanisme, així com de la catalanitat. Valors que ha defensat des del seu naixement, el 1928, de la mà dels insignes Josep Puig Pujades, Joaquim Moner, Alexandre Deulofeu i Salvador Dalí pare i fins a la guerra civil, i des de la represa el 1983 fins a l’actualitat.\n“Des d’ERC volem donar les gràcies a totes les persones que han participat en aquesta primera convocatòria dels premis; tant a les que han presentat candidatures, als membres del Jurat i a la militància que ha près la decisió final”, diu Jordi Masmartí, president d’ERC Figueres. “Les dues guanyadores d’enguany ens fan molt feliços perquè són dos exponents molt clars dels valors que el nostre partit defensa des de fa 90 anys i que volem que siguin ben presents al nou país que estem construint”.\nLes candidatures als premis les va presentar en primera instància la ciutadania figuerenca; posteriorment un jurat amb quatre personalitats figuerenques (Erika Serna, Joan Anton Poch, Mireia Pérez i Sebastià Roig), van seleccionar quatre candidatures de persones per al premi Figueres Republicana, a més d’una entitat per al Premi Especial del Jurat Figueres Republicana ?una prerrogativa especial del jurat?. Finalment, les quatre candidatures es van sotmetre a votació entre la militància de la Secció Local.


Aprovat un decret per garantir la pesca amb arts de tirada tradicionals\nEl Consell de Govern ha aprovat el Decret pel qual s’estableix el nou Pla de Gestió Pluriinsular per a la pesca amb arts de tirada tradicionals en aigües de les Illes Balears. L’aprovació del text permetrà al Govern demanar una nova exempció al Reglament del Consell Europeu relatiu a les mesures de gestió per a l’explotació sostenible dels recursos pesquers en el mar Mediterrani.\nA les Illes Balears és tradicional l’ús d’arts de tirada coneguts com jonquillera i artet per a gerret o gerretera, que s’utilitzen per capturar jonquillo, cabotí i gerret.\nEl Reglament europeu estableix, però, una sèrie de prohibicions i limitacions per a diversos arts, entre els quals els de tirada. Tot i així, la normativa preveu la possibilitat de concedir exempcions amb l’aprovació prèvia per part dels estats membres de plans de gestió d’aquestes modalitats a les aigües territorials respectives.\nMitjançant el Decret 46/2013, de 4 d’octubre, el Govern ja va aprovar un pla de gestió mitjançant el qual la Comissió Europea va aprovar, a la vegada, un reglament d’execució que establia una exempció per a les Illes Balears pel que fa a la distància mínima de la costa i la profunditat marina mínima en el cas de les xarxes de tirada des d’embarcació per a la pesca del jonquillo, del cabotí i del gerret.\nAtès que aquest reglament d’execució tenia una vigència de tres anys, és necessària la redacció d’un altre decret que aprovi un nou pla de gestió que incorpori les novetats i millores derivades dels resultats de seguiment durant els anys de vigència del Pla de Gestió anterior.\nAixí doncs, s’ha considerat pertinent modificar alguns dels aspectes tècnics del Pla de Gestió anterior, com la inclusió dels fons de posidònia com a aptes per a la pràctica d’aquesta modalitat. Alhora, s’han revisat els llindars mínims de sostenibilitat incorporant les dades corresponents als anys 2013-2017.\nL’objectiu primordial d’aquest nou Pla de Gestió és mantenir el nivell actual d’explotació, que, d’acord amb el registre històric de les descàrregues, es manté dins els marges d’una explotació sostenible, evitant l’increment d’esforç derivat d’un augment hipotètic en el registre i la potència de les embarcacions autoritzades.\nPel que fa a les mesures destinades a limitar l’esforç pesquer, es concreten en els requisits d’habitualitat, eslora, arqueig i potència màximes que s’exigeixen a les embarcacions que volen practicar aquest tipus de pesca. A més, es determinen els períodes de l’any en què es pot practicar la pesca, amb l’objectiu de protegir el període reproductor de les espècies objectiu.\nUna vegada aprovat el nou Pla de Gestió, es tramitarà la petició de l’Estat espanyol a la Comissió Europea d’una nova exempció al Reglament (CE) 1967/2006.


Suport de tots els partits excepte PDeCAT i PP a la manifestació a favor de la gestió pública de l'aigua\nSuport de tots els partits excepte PDeCAT i PP a la manifestació a favor de la gestió pública de l’aigua\nAquest dilluns es va fer la presentació de la manifestació a favor de la gestió pública de l’aigua que es farà aquest dissabte, 27 d’octubre. Més enllà de la trentena d’entitats anoienques, també hi van donar suport quatre partits de l’oposició a Igualada: Esquerra, Socialistes, CUP i Comú d’Igualada. És a dir, tots excepte el PP i el grup de govern, el PDeCAT.\nDes de l’entitat Aigua és Vida, organitzadora de la manifestació, van recordar que la irregularitat que es viu a Igualada també es repeteix a La Pobla de Claramunt i Vilanova del Camí. Segons s’indica des de l’entitat, la capital de l’Anoia no ha arribat a crear mai formalment un servei municipal d’aigua i és una empresa privada –Aigua de Rigat- qui presta aquest servei des de la dècada dels anys vint del segle passat. Malgrat que no hi ha hagut mai cap concurs públic de concessió, l’empresa ha assumit històricament tant la prestació del servei com la instal·lació de la infraestructura. En el cas de Piera i Masquefa, sí que hi ha concessió però acaben l’any 2022 i 2021 respectivament, “pel que també veiem important que se sumin a la lluita”, ha dit Joan Carles Gonzàlez, membre de l’entitat Aigua és Vida.\nA banda del suport polític, la protesta també compta amb el suport de l’Associació Catalana de Municipis i Entitats per a la Gestió Pública de l’Aigua. “Creiem que no n’hi ha prou amb la titularitat, sinó que cal fer pública també la gestió del servei. És la millor manera de garantir l’accés universal”, ha assegurat Ivan Gonzàlez, membre de l’entitat que aplega consistoris com el de Badalona, Cerdanyola del Vallès, el Prat de Llobregat, Sabadell, Santa Coloma de Gramenet i Terrassa.\nLa manifestació començarà dissabte a 2/4 de 7 de la tarda des de la Plaça del Rei de la capital de l’Anoia i s’acabarà a la Plaça de l’Ajuntament.\nArticle anteriorDetingudes dues persones després de conduir begudes, sense carnet i amenaçar i orinar davant dels agents\nPròxim articleL’Igualada pateix però aconsegueix la cinquena victòria consecutiva


Ellassondeaquí | Livinda\n#EllesSónDAquí és una plataforma de suport a l’esport femení amateur i professional que combina les sinergies del crowdfunding amb l’aportació directa de fons per part de Livinda, en forma de patrocini.\nLes esportistes d’aquest país són un exemple de superació i entrega; no obstant això, el seu esforç sembla que no té valor. Volem que aquesta dinàmica canviï, motiu pel qual el nostre projecte s’alimenta de somnis i ens centrem en el reconeixement de l’esforç de les esportistes, a donar-los suport i a treballar per fer visible el que és invisible.\nA Livinda volem ser al costat d’aquelles dones que somien a fer de l’esport la seva professió. En conseqüència, el 2016 vam crear el projecte #EllesSónDAquí amb la finalitat d’aconseguir fer realitat les seves aspiracions. Busquem somnis individuals, d’equip, de ciutat, de barri, de clubs d’aquí, protagonitzat per esportistes d’aquí. Busquem fer-los realitat a través de la nostra plataforma digital desenvolupada per allotjar projectes que ens fan arribar les esportistes d’aquest país que necessiten finançament. Així doncs, ens comprometem a patrocinar íntegrament aquells que el nostre comitè d’expertes, format per dones referents en el món de l’esport i la comunicació, ha escollit.\nEl projecte esports, educació i nenes, d'Unicef, declara:\n“Quan les nenes tenen la possibilitat de participar en esports, poden qüestionar els estereotips que les designen com menys capaces que els nens. L'esport, igual que l'educació, pot contribuir al fet que les nenes participin en la societat amb igualtat.”\nA més de finançament, amb #EllesSónDAquí treballem constantment per donar visibilitat i reconeixement a l’esport femení espanyol, un dels exemples més propers de perseverança, superació i entrega. Una mostra de tot plegat és que també col•laborem en múltiples esdeveniments esportius i en activitats ludicoesportives d’organitzacions com l’AECC i Mans Unides.\nCursa Pomes Livinda\nEl 2018 neix la I Cursa Pomes Livinda a redós de la Mitja Marató del Burgo de Osma. Aquesta iniciativa, juntament amb les que es duen a terme amb #EllesSónDAquí, té la voluntat d’integrar i col•laborar amb el territori on es cultiven les pomes, i alhora donar suport a l’esport femení i impulsar un estil de vida saludable.


Pitmaston Apartments Worcester Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPitmaston House, Malvern Road, Bedwardine, Worcester, Regne Unit, WR2 4ZG - Veure al mapa\n"It's was easy to park, very clean and had everything you nee..."\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Worcester, Pitmaston Apartments és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPitmaston Apartments ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix àrea de fumadors.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Pitmaston Apartments la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Worcester.\nTots els tipus de viatgers (475) Parelles (351) Viatgers en solitari (67) Famílies amb infants petits (10) Famílies amb infants grans (5) Grups (42)


Yurian Quintanas amb "La fi dels dies", guanyador del programa Joves Fotògraf(e)s - Bonart\nbonart Girona - 18/03/13\nLa fi del dies de Yurian Quintanas es el projecte guanyador de la dotzena edició del programa Joves Fotògraf(e)s. En total es van presentar set propostes provinents del conjunt de les comarques gironines. A l’hora d’elegir la proposta guanyadora la Comissió d'Avaluació ha valorat especialment l'originalitat, la qualitat artística i la tècnica de les imatges, la viabilitat i la construcció d'un fil discursiu coherent i unitari.\nLa Comissió d’Avaluació va estar composta per Xavier Antich, doctor en Filosofia; per Carles Mitjà, fotògraf i professor de tecnologia de la imatge digital del Grau de fotografia i creació digital del Centre de la Imatge i la Tecnologia Multimèdia de la Universitat Politècnica de Catalunya; la cap d'INSPAI, Centre de la Imatge de la Diputació de Girona, Natàlia Navarro; el diputat de Cooperació Cultural de la Diputació de Girona, Antoni Solà, i el vicepresident de la Diputació de Girona, Xavier Soy.\nLa intenció d'aquest projecte expositiu és documentar el territori rural de les comarques gironines a través de la visió personal del fotògraf; explorar el paisatge i conèixer els seus habitants, unes persones que tot i l’evolució constant de la societat moderna, en viuen al marge i han aguantat el pas del temps sense cedir al ritme frenètic dels nous temps. Yurian Quintanas ha plantejat el conjunt del projecte com una reflexió sobre la relació existent entre les persones i la natura que, segons l'autor, cada cop és més distant, de tal manera que “anem perdent consciència de tots els recursos que ens brinda la natura”.\nEl programa Joves Fotògraf(e)s és impulsat per INSPAI, Centre de la Imatge de la Diputació de Girona, un servei públic especialitzat i un dels pocs equipaments específics dedicats a la recollida, tractament, conservació, difusió, formació, creació i promoció de la imatge, tant fixa com en moviment (fotografia i audiovisual), a les comarques gironines. L'objectiu de Joves Fotògraf(e)s és el de promoure els treballs dels fotògrafs i fotògrafes joves de les comarques gironines, acostar al gran públic la fotografia des de totes les vessants i donar suport als municipis gironins oferint-los la possibilitat d’afegir aquesta exposició a la seva oferta cultural. Es preveu que l'exposició s'inauguri per primera vegada el mes de maig al claustre de la Diputació de Girona i que després comenci a itinerar per les sales d’exposicions de les comarques gironines.\nYurian Quintanas, nascut a Amsterdam el 1983, ha crescut entre Banyoles i Cervià de Ter. Es va graduar com a tècnic superior en Imatge i l'any 2007 va cursar una especialització en fotoreportatge a IDEP (Barcelona). Ha treballat d'assistent de fotògrafs com ara Tino Soriano i Annie Griffith. A partir d'aquest moment va començar a treballar en els seus projectes propis enfocats a documentar les persones i el seu entorn.\nINSPAI Diputació de Girona Joves Fotògraf(e)s Yurian Quintanas\nNotícies /Sant Feliu de Codines\nLA GALERIA TAGOMAGO PARTICIPA A MIA ART FAIR\nJUSTÍCIA DIU QUE LA LLEI DEL PROTECTORAT DE LES FUNDACIONS NO SUPOSA MÉS OBLIGACIONS\nVINT-I-QUATRE GALERIES A LA SECCIÓ GENERAL DE LA FIRA JUST MAD6