El dia de l’Escola Verda a secundària | Escola Arrels\nEl dimarts 7 de maig l’alumnat de 1r i 2n d’ESO de l’Escola Arrels vam celebrar el dia de l’Escola Verda. Aquest dia ple d’activitat és el resultat final del projecte d’entrenament d’habilitats emprenedores que hem treballat a 2n d’ESO al llarg del tercer trimestre.\nVam començar de bon matí fent una cursa d’orientació organitzada per una dotzena d’alumnes de 2n A. La ruta va començar a l’escola de secundària i tots els equips participants havíem de passar pel Castellvell, la Font de la Mina (on vam esmorzar coca i xocolata), el camí de la ribera, la Creu Blanca i, finalment, arribar al parc de la Mare de la Font. Tot i alguns incidents lleus al llarg del matí, tots els equips vam arribar a la meta i els guanyadors van rebre el seu merescut premi.\nA continuació, cap a les 12 del migdia, vam començar les activitats organitzades per un grup de nois i noies de 2n B. Van distribuir els 70 participants en 5 grups que vam anar jugant a activitats diverses repartides pel parc. Per tant, fins a l’hora de dinar, hi va haver un joc de preguntes sobre el medi ambient i la contaminació, una activitat anomenada “paraules reciclades” sobre la contaminació acústica i el reciclatge, un joc de classificació de residus, el joc d’estirar la corda i l’anomenat “Pictionary”, on calia dibuixar un concepte i la resta de grup l’havia d’endevinar.\nCap a les 2 del migdia, els 12 cuiners del dia ja tenien el dinar preparat. El menú va consistir en meló amb pernil o amanida i botifarra o salsitxes halal amb patates. De postres, hi va haver gelats per tots. Els càlculs fets dies abans van ser encertats i tots vam poder menjar el que vam voler. Amb l’ajuda d’alguns professors, els cuiners van fer un bon paper i van organitzar molt bé el dinar.\nPer havent dinat, l’altre grup de 2n B havia preparat unes activitats de tarda on vam acabar tots ben remullats. Distribuïts pel parc, els grups podíem participar en les 5 activitats organitzades: un tastet de Zumba, unes curses on calia transportar aigua, el joc de diàleg dels llops (on calia descobrir qui era el llop que estava matant al poble), tir amb arc i un joc de moviment que també acabava amb una refrescada.\nI així va acabar aquest any el dia de l’Escola Verda, que és un projecte en què hem intentat conscienciar als companys que el nostre planeta és un bé molt preuat i s’ha de cuidar. En totes les activitats, vam mirar d’utilitzar el mínim de plàstic possible i de reciclar adequadament. A més, va fer un dia de primavera fantàstic i tots ens ho vam passar molt bé.\nTag:emprenedoria, entorn, escola verda, habilitats emprenedores, projectes, secundària\nUn projecte artístic de l’ESO posa color al pati de la Llar d’infants


Daishin Sumimoto - Lavender - Galeria Esther Montoriol\nDaishin Sumimoto – Lavender\n30.06 – 14.10.2016\nVa ser en un sopar d’artistes, ara fa uns quants anys, on vaig veure el Daishin Sumimoto per primera vegada, barrejat amb gent de tot el món. Llavors, qui més qui menys es barallava amb l’anglès i era el llenguatge corporal el que anava de bòlit mirant d’omplir els forats del llenguatge pròpiament verbal. La cosa és que en un moment donat el Daishin, que fins aleshores havia estat poc actiu, va aturar les nostres converses i ens va preguntar què volia dir aquest gest –mentre amb els dits executava el gest que nosaltres coneixem com el gest de les “cometes”– que per a ell era del tot incomprensible i el tenia intrigat.\nEns petàvem de riure perquè allò deia a la clara fins a quin punt n’estava, de desplaçat, de les nostres discussions. En aquell temps el seu anglès era tan magre com ho havia estat el meu un any abans i aquesta petita diferència idiomàtica de la resta vers a ell l’havia deixat al marge de la conversa; observant esdeveniments laterals; com per exemple: què volíem dir posant els dits d’aquella manera?\nNi de broma vull que es prengui aquesta anècdota com un record degradant sinó com un reflex quasi perfecte del que la pintura del Daishin pot arribar a ser. Mentre la majoria de pintors ens matem a fer construccions complicades, grans formats o a vestir idees sofisticadíssimes, ell sembla estar observant les cometes que embolcallen la paraula: un ratpenat que accidentalment entra a casa seva i que ho fa sense metàfores, que s’estavella i es mor per restar immortalitzat dins un quadre; unes xemeneies que expulsen fum; una canonada a vessar d’aigua o un cotxe fent maniobres rere els matolls d’un jardí… així una vegada i una altra. Algú havia de parar atenció a les coses senzilles i aquest és el Daishin.\nTant és així que afegir gaire cosa més a aquest text podria esdevenir una contradicció a la cosa mateixa a què fem esment i una interferència, potser imperdonable, a la netedat amb què Daishin ho ha anat captant.


Salutació — Alcalde\nSalutació https://www.salou.cat/ca/ajuntament/el-consistori/alcalde/salutacio https://www.salou.cat/@@site-logo/logo-salou.svg\nCom a alcalde de Salou, capital turística i residencial de la Costa Daurada i vila d’antigues arrels marineres, em complau saludar-vos ben afectuosament.\nTurísticament ningú dubta de l’hegemonia i capitalitat de Salou perquè s’ha consolidat com un dels centres d'oci i de serveis més important de Catalunya, d’Espanya i de l’arc mediterrani, tant per la diversitat de la seva oferta com per excel·lència, qualitat i quantitat de les seves instal·lacions lúdiques i turístiques.\nEl fet d’acollir un dels principals atractius com és el el complex PortAventura, que suposa el gran agent dinamitzador capaç de crear sinergies econòmiques, consolida el producte Salou i la seva zona d’influència com el centre d’oci més ben preparat del litoral català.\nPer tant, el municipi es presenta internacionalment com una sòlida destinació de referencia vacacional, lloc de trobada de comunitats, països, nacions i cultures; atès que concentra la major part de la infraestructura bàsica del sector turístic de la Costa Daurada; i per això funciona també com la principal força motriu i dinamitzadora de la indústria turística local, ajudant a promocionar la gran diversitat de l’oferta lúdica i cultural de l’entorn.\nPerò Salou també s’ha convertit en una destinació residencial de primer ordre, perquè es presenta com una ciutat ben dotada en serveis i equipaments, moderna, acurada, ordenada i dinàmica; que va camí de convertir-se en la ciutat pública, ja que ofereix gran qualitat de vida i grau benestar, gran vitalitat social i comercial, condicions que han atret famílies de ciutats veïnes i de l’estranger.\nPer tant, com a alcalde d’aquesta ciutat em complau convidar tothom a conèixer i descobrir Salou, a viure aquesta doble dimensió turística i residencial que conviu en perfecta sintonia, i a expressar la més sincera salutació i la més cordial benvinguda.


Es tracta d'una inversió que té com objectiu resoldre i consolidar la part del Moll del Riuet. La millora no només serà estructural, sinó que també inclou una millora d’imatge, amb el canvi de la pavimentació. La previsió del Govern és que les obres estiguin enllestides el mes d’abril, de manera que es podrà començar la temporada del 2018 amb un port més segur i més embellit amb el nou paviment.\nDes d’ara a la Setmana Santa, s'acceleraran els treballs de pavimentació en la zona on estan ubicats els comerços i restaurants, de manera que tota la nova pavimentació estigui col·locada. A més del moll també s’han reformat i ampliació dels banys per adaptar-los a la normativa vigent. El pressupost de licitació era de 84.830,95 € i finalment es va adjudicar per 70.918,66 €, amb una baixa del 16,40%.\nPel que fa a la restauració del moll, s’està reforçant el mur del marge de Llevant del Riuet. El projecte va ser aprovat amb un pressupost inicial de 753.288,62 € IVA exclòs i un termini d'execució de 5 mesos. Finalment, es va adjudicar a la UTE Copcisa SA/ Construcciones Olives SL per 525.418,81 € IVA exclòs, el que suposa una baixa del 30% sobre el pressupost de licitació.\nEl moll presentava símptomes d'inestabilitat, a causa de l'enfonsament del mur cantil. Per reforçar el mur, s’estan col·locant 94 pilons de 20 metres. S’han instal·lat ja el 90% aquests elements, necessaris pel reforçament del mur del canti'l del marge de Llevant, la intervenció sense dubte més important. També s’estan renovant els serveis afectats per la deformació de la biga cantil l'enllumenat i torretes elèctriques, i la pavimentació. Igualment, es preveu una reforma circulatòria d'acord amb el plantejament fet per l'Ajuntament, potenciant l'ús públic de la zona. Aquesta serà, pràcticament, la darrera fase.


Hotel Terminus Sant Sebastià Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 880 allotjaments a Sant Sebastià.\nAvenida de Francia 21, Egia, Sant Sebastià, Espanya, 20012 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nNotable 7,2 (580 comentaris)\nExcel·lent 8,9 (2106 comentaris)\nExcepcional 9,3 (1082 comentaris)\nNotable 7,3 (587 comentaris)\nBarri Egia San Sebastià Centre San Sebastià Centre San Sebastià Casc Antic San Sebastià Centre San Sebastià Centre\nL'Hotel Terminus gaudeix d'una ubicació ideal a prop del centre de Sant Sebastià, a 700 m de la platja de La Concha. Ofereix un allotjament amb una bona relació qualitat-preu i Wi-Fi gratuït. Aquest petit hotel disposa d'habitacions senzilles i confortables. Tenen TV, telèfon, ventilador de sostre i un bany complet. L'Hotel Terminus té una recepció oberta les 24 hores, amb servei de fax i fotocòpies. També hi ha un bar. L'hotel és a la riba del riu Urumea. El centre històric de Sant Sebastià és a poca distància a peu.\nNúmero de llicència: HSS00069. L'establiment ofereix un descompte per a l'aparcament de l'estació. Si voleu utilitzar aquest servei, poseu-vos en contacte amb l'establiment.\nComentaris de Booking.com (580)Comentaris d'Agoda (5)


La tirania i la porta a l’esperança a La Bisbal | Blog d'Agnès Ferré\nAl llarg de la història la valoració de la tirania ha anat canviant. Per als grecs dels primers temps la tirania havia estat una forma de govern no sols acceptable, sinó fins i tot desitjable en certs moments de lluites pel poder, no obstant això per a aquell gran filòsof també grec que va ser Aristòtil, reconegut com el pare de l’ètica, idea filosòfica que ha impregnat la història intel·lectual d’Occident durant els últims 2.000 anys, la tirania és el pitjor règim que pot existir, perquè, segons deia, els tirans són demagogs, que es guanyen la confiança del poble calumniant els notables o els que no els són addictes.\nModernament la tirania s’identifica com un ús abusiu i cruel del poder polític, i té un conjunt de trets característics que la fan fàcilment identificable. Destaquem-ne els següents:\n– Apartament i menyspreu de tot el que pugui suposar un fre a l’exercici particular del poder. Anul·lació de tota possible oposició democràtica.\n– La tirania comporta un grau molt important de demagògia i populisme.\n– El tirà amb freqüència ocupa el poder amb el suport popular.\n– Implementació d’accions dirigides a dividir el poble amb polítiques que minen la fe pública i fomenten la desconfiança dels ciutadans entre sí.\n– El tirà realitza llargs i grans discursos en els quals s’engrandeix, s’exagera i es fomenta la pobresa del poble i, al mateix temps, implementa polítiques per establir algun tipus de deute o dependència del ciutadà cap al tirà.\n– El tirà és un gran incomplidor de les lleis establertes i, per contra, exigeix que les compleixin els altres, amb amenaces constants cap als que a ell li interessa considerar potencials incomplidors.\nAvui, al món occidental, es considera que la tirania no és democràcia, perquè aquella no respecta les lleis ni les minories ni, per tant, la participació ciutadana.\nAmb la paraula tirà es designa una persona que en l’exercici del poder és dèspota, sàtrapa o dictador, que és autoritària i fa valer el seu poder, el que vol dir que el tirà exerceix el seu càrrec amb suficiència i atribuint-se una importància desmesurada en relació al seu càrrec i a les pròpies possibilitats i coneixements.\nLa tirania l’adopten els que no creuen en el poble, els rancorosos, els ressentits, els que no creuen en la participació dels ciutadans perquè creuen que aquests no són més que súbdits que no saben el que volen. Només el tirà sap el que ens convé i el que no ens convé, i per aconseguir el favor del poble practica la política del premi per als que es “porten bé”.\nAl segle XX a Europa hi va haver grans tirans d’un signe i un altre, que van provocar guerres, destrucció i misèria. Tots ells van acabar malament i, no sens gens sacrificis dels pobles, finalment es van poder superar les calamitats i penúries causades per les tiranies que ells van crear i alimentar. Tots els governs tirànics són perversos i nosaltres, els ciutadans, no podem permetre de cap manera actituds tiràniques dels nostres governants, perquè són antidemocràtiques i sempre acaben malament perquè a la llarga acaben provocant la misèria i la infelicitat del ciutadà.\nTornant al principi de l’article penso que és ben cert que en el nostre món gairebé tot té una explicació i que la persistència de la idea que darrerament ocupa el meu pensament, forçosament ha d’estar lligada a les vivències que durant els últims anys he estat vivint i patint com a regidor a l’oposició de l’Ajuntament de La Bisbal. Els lectors que han seguit els esdeveniments que s’han viscut al nostre poble durant les dues últimes legislatures comprendran que ara, a les portes d’unes noves eleccions municipals, a molts de nosaltres se’ns obri una porta a l’esperança, que ens faci superar els temps de foscor i de pràctiques antidemocràtiques viscuts”.\nAgnès FerréA l'oposició (2011/15), OpinióBisbal, cacic, eleccions\njferrec 17 de febrer de 2015 6:38 pm Respon\nEn aquest darrer segle, tal com diu el Pere, les tiranies han significat grans desastres humans i socials. També és sabut que hi van arribar amb un molt ampli suport popular i que, quan anaven de mal borràs, encara li donaven suport. En el cas proper que tenim en ment, s’ha de considerar seriosament l’element dels suport popular alimentat pel dadivisme. Aquesta porta a l’esperança que s’obre costarà que ho faci de bat a bat sinó es poden treure les falques que, amb tota seguretat, dificultaran aquesta obertura.\nNou Parlem-ne: Candidata a les municipals 2015 Protecció de Dades inicia procediment sancionador contra l’alcalde, el regidor d’urbanisme i el secretari municipal


El plàstic domina la jornada de voluntariat de Pego Viu dedicada a netejar el naixement del riu Racons – Ràdio Pego\nLes deixalles arreplegades durant el matí de dissabte van ser més de les esperades. Esta setmana, en una segona fase del projecte seleccionat per a ‘Libera’, Pego Viu classificarà i pesarà tot allò que es va traure del Racons. Unes dades que després seran publicades a nivell estatal junt i que quantificaran els residus per metre quadrat que tenen els rius de l’estat. Esta jornada té, entre d’altres objectius, conscienciar la ciutadania sobre la contaminació de les aigües i mobilitzar-la per tal de mantenir els espais naturals afectats per l’acumulació de fem lliures d’eixe fem per a millorar la qualitat del seu entorn.\nEl passat 10 de març, Pego Viu va dur endavant una nova jornada de voluntariat, esta vegada dedicada a la neteja del naixement del riu Racons. Es tractava de posar en pràctica el projecte presentat a l’any passat a la primera convocatòria d’apadrinaments d’Espais Naturals convocada per SEO/BirdLife en aliança amb Ecoembes dins el projecte ‘Libera, natura sense fem’. A la convocatòria es van presentar 97 iniciatives i se’n van seleccionar finalment 50 que apleguen tot un conjunt d’activitats al voltant de l’eliminació de residus i deixalles de rius, muntanyes i platges. 15 d’eixes propostes estan dedicades als rius, com és la que va presentar Pego Viu, l’única de la província d’Alacant.\nEl projecte del Riu Racons consta de 2 fases o jornades. La primera va ser la de dissabte i es va centrar en l’eliminació de residus sòlids del llit del riu. Una jornada que, a més de la trentena de persones voluntàries, va comptar amb la col·laboració de l’Equip Tècnic de la Unitat de Gestió del Parc Natural de la Marjal Pego-Oliva i l’Ajuntament de Pego que va deixar dos barques per a poder realitzar la tasca.\nUn dels components de Pego Viu, Nèstor Portes, va treballar dins l’aigua en la part inicial del riu Racons, al voltant del seu naixement, ja que es tracta d’una zona poc fonda on les barques no poden navegar. Però calia estar dins l’aigua per a poder anar agafant botelles, llaunes, sacs de plàstic i altres objectes que es van anar trobant al llarg del primer quilòmetre i mig.\nRecordava Nèstor Portes que Libera té com a objectiu deixar lliure de Basuraleza la terra. Amb este terme es definixen els «residus generats per l’ésser humà i abandonats en la natura». Es tracta, per tant, «d’elements generats per les persones que alteren l’equilibri dels ecosistemes» i que es convertixen en «agents del canvi global que afecta les espècies i espais naturals». Des de Libera han batejat amb Basuraleza el «greu problema que amenaça, de forma sigil·losa, amb l’alteració dels entorns naturals, tot el planeta». La solució, asseguren des de Seo/BirdLife i Ecoembes, passa per cada persona individualment. Cal prendre consciència del que passa i actuar per evitar-ho.\nÉs per això que l’objectiu de Libera i de totes les iniciatives que han estat seleccionades en la primera convocatòria d’apadrinaments d’Espais Naturals, com la de Pego Viu, és «conscienciar i mobilitzar la ciutadania per a mantenir els espais naturals alliberats de fem». Per aconseguir-ho s’actua des de tres esferes: coneixement, prevenció i participació.\nLa neteja del riu Racons es va fer des del naixement i durant el primer quilòmetre i mig. Una zona que Pego Viu volia deixar neta de residus, extraient-los tots. Esta setmana el col·lectiu continuarà la tasca iniciada dissabte passat classificant, pesant i descrivint els residus extrets. Les dades que s’obtinguen s’inclouran en una campanya d’àmbit estatal que «registrarà els residus que hi ha als rius per poder prendre les mesures pertinents» i es publicarà «la quantitat de residus per metre quadrat que tenen els rius».\nLa majoria de residus que van traure del riu Racons, explicava Nèstor Portes, eren plàstics: sacs provinents de l’agricultura, botelles, llaunes. Però també es van trobar amb balons, bidons i fins i tot pneumàtics. Així mateix, es va extraure algun element de vidre i es van trobar borses de fem, al camí, que la gent les havia deixades allí en comptes de tirar-les al contenidor.\nApuntava el membre de Pego Viu que la quantitat de fem «està sobrepassant la primera estimació que teníem de quantitat de residus». Una de la trentena de persones voluntàries que van participar en la jornada de neteja del Racons de Pego Viu, Rosa Mari, comentava que, tot i estar avisada que el riu estaria prou brut, el trobat «superava les expectatives».\nD’altra banda, apuntava Rosa Mari que «el paratge convidava a formar part del voluntariat» que, nombrós, va permetre que condira la feina. Una altra voluntària, Pau, incidia en este aspecte, el del paratge. Comentava que «realment mai havia estat» i destacava «com de bonic és», convidant a tot el món a visitar-lo i «a mantindre’l net».\nExplicava esta voluntària que, una de les coses de les que s’havia assabentat durant la jornada de neteja del naixement del Racons és que «tota la brutícia que li arriba al riu des del barranc de la Morca és del poble, del que es tira al carrer i que, en ploure, és arrossegat per l’aigua fins allí». D’ahí la importància de la conscienciació, «perquè a poc a poc anem canviant les coses», com desitjava Nèstor Portes, un dels components del col·lectiu Pego Viu.\n← Tere Lloret Cambrils i Merxe Sastre Sendra, «dos dones de Pego que trencaren barreres»\nEls decomisos permeten una important solta d’anguiles al Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva →\nL’IVAJ concedix 3.955 euros a Info Jove Pego per a equipament TIC\nCategories Selecciona la categoriaArpellot de marjal (1)Ciència (2)Espai Veïnal Antic Institut (1)La Vall de Gallinera (7)Loteria de Nadal (2)MACMA (14)Meteorologia (5)No obertura dissabtes (4)Notícies Ràdio Pego (6.941) Agricultura (45) Ajuntament de Pego (36) Arquitectura (6) Art (16) Arxiu Municipal (28) Associacionisme (23) Carnestoltes (33) CEAM (4) Ciència (9) Civisme (7) Comerç (15) Comunicació (35) Creama (23) Cultura (110) Economia (59) Educació (87) Esports (374) Estudis (6) Falles (12) Fauna (7) Feminisme (42) Festes (83) Finançament local (7) Flora (1) Foment (1) Formació (30) Gastronomia (41) Història (36) Hostaleria (20) Igualtat (61) Informàtica (2) Infraestructures (63) Innovació (11) Investigació (16) Joventut (24) Justícia (6) Literatura (15) Llibres (26) Mancomunitat de Serveis Socials (17) Marina Alta (63) Medi Ambient (89) Memòria Històrica (12) Meteorologia (6) Mobilitat (5) Monte Pego (12) Moros i Cristians (9) Música (40) Neteja Viària (2) Obres (8) Ocupació (9) Padró (4) Parc Natural La Marjal Pego-Oliva (74) Participació Ciutadana (4) Patrimoni (27) Periodisme (1) Pesca (2) Pesonalitats pegolines (4) Pilota (322) Pinyata (6) Planificació Urbana (4) Platges (1) Policia Local (12) Política (15) Política local (19) Política municipal (42) Prevenció (26) Publicitat (2) Religió (5) Residus (5) Salut (44) Sanitat (37) Seguretat (66) Senderisme (5) Solidaritat (18) Talent (1) Territori (7) Tradició (6) Transparència (1) Turisme (32) Urbanisme (27)Radiodifusió (3)Residus (1)Uncategorized (6)\nArxius Selecciona el mes setembre 2018 (13) agost 2018 (5) juliol 2018 (34) juny 2018 (46) maig 2018 (51) abril 2018 (35) març 2018 (55) febrer 2018 (55) gener 2018 (42) desembre 2017 (32) novembre 2017 (57) octubre 2017 (46) setembre 2017 (40) agost 2017 (13) juliol 2017 (26) juny 2017 (49) maig 2017 (48) abril 2017 (35) març 2017 (61) febrer 2017 (55) gener 2017 (55) desembre 2016 (44) novembre 2016 (59) octubre 2016 (58) setembre 2016 (19) agost 2016 (11) juliol 2016 (32) juny 2016 (49) maig 2016 (60) abril 2016 (54) març 2016 (42) febrer 2016 (49) gener 2016 (31) desembre 2015 (33) novembre 2015 (48) octubre 2015 (43) setembre 2015 (33) agost 2015 (11) juliol 2015 (28) juny 2015 (42) maig 2015 (43) abril 2015 (38) març 2015 (55) febrer 2015 (38) gener 2015 (40) desembre 2014 (33) novembre 2014 (40) octubre 2014 (46) setembre 2014 (29) agost 2014 (9) juliol 2014 (31) juny 2014 (31) maig 2014 (48) abril 2014 (43) març 2014 (45) febrer 2014 (43) gener 2014 (42) desembre 2013 (29) novembre 2013 (44) octubre 2013 (50) setembre 2013 (27) agost 2013 (12) juliol 2013 (26) juny 2013 (39) maig 2013 (57) abril 2013 (48) març 2013 (47) febrer 2013 (40) gener 2013 (47) desembre 2012 (34) novembre 2012 (50) octubre 2012 (49) setembre 2012 (31) agost 2012 (15) juliol 2012 (19) juny 2012 (58) maig 2012 (56) abril 2012 (45) març 2012 (54) febrer 2012 (61) gener 2012 (57) desembre 2011 (36) novembre 2011 (58) octubre 2011 (54) setembre 2011 (37) agost 2011 (24) juliol 2011 (46) juny 2011 (54) maig 2011 (57) abril 2011 (45) març 2011 (63) febrer 2011 (61) gener 2011 (45) desembre 2010 (40) novembre 2010 (25) octubre 2010 (56) setembre 2010 (17) agost 2010 (18) juliol 2010 (39) juny 2010 (69) maig 2010 (62) abril 2010 (48) març 2010 (70) febrer 2010 (54) gener 2010 (37) desembre 2009 (37) novembre 2009 (63) octubre 2009 (1) agost 2009 (26) juliol 2009 (11) juny 2009 (52) maig 2009 (50) abril 2009 (43) març 2009 (52) febrer 2009 (61) gener 2009 (29) desembre 2008 (44) novembre 2008 (48) octubre 2008 (54) setembre 2008 (31) agost 2008 (30) juliol 2008 (42) juny 2008 (52) maig 2008 (58) abril 2008 (69) març 2008 (42) febrer 2008 (59) gener 2008 (59) desembre 2007 (55) novembre 2007 (61) octubre 2007 (61) setembre 2007 (38) agost 2007 (42) juliol 2007 (45) juny 2007 (58) maig 2007 (75) abril 2007 (62) març 2007 (75) febrer 2007 (59) gener 2007 (64) desembre 2006 (48) novembre 2006 (69) octubre 2006 (77) setembre 2006 (63) agost 2006 (52) juliol 2006 (37) juny 2006 (82) maig 2006 (81) abril 2006 (50) març 2006 (83) febrer 2006 (73) gener 2006 (55) desembre 2005 (48) novembre 2005 (54) octubre 2005 (1)\nDijous que ve els alcaldes de Pego i Vall de Gallinera i l’alcaldessa de Vall d’Ebo es reuniran amb el Comissionat de la Conselleria de Sanitat amb Marina Salud – Ràdio Pego\nNotícies Ràdio Pego Prevenció Sanitat Seguretat Dijous que ve els alcaldes de Pego i Vall de Gallinera i l’alcaldessa de Vall d’Ebo es reuniran amb el Comissionat de la Conselleria de Sanitat amb Marina Salud 19 de setembre de 2018 Sara Garcia 0 Comment Ambulàncies, L'Atzúbia-Forna, Va...\nLa Fira de Comerç de Pego vol «mantindre viu el poble i el comerç» – Ràdio Pego\nAjuntament de Pego Associacionisme Comerç Notícies Ràdio Pego La Fira de Comerç de Pego vol «mantindre viu el poble i el comerç» 19 de setembre de 2018 Sara Garcia 0 Comment 29 de setembre, Concurs de pintura ràpida, Festes Barri de Sant Miquel, Fira de Comerç de PegoÉs per això que ...\nL’IVAJ concedix 3.955 euros a Info Jove Pego per a equipament TIC – Ràdio Pego\nJoventut Notícies Ràdio Pego L’IVAJ concedix 3.955 euros a Info Jove Pego per a equipament TIC 19 de setembre de 201819 de setembre de 2018 Sara Garcia 0 Comment Info Jove Pego, Subvenció, TICEn total l’Institut Valencià de la Joventut ha distribuït 100.000 euros d’ajudes per a facilit...\nDe nou hem d'estar atents i atentes als pronòstics meteorològics. Per si encertaren.Cap de setmana molt rebolicat i amb avisos taronja per plujes hui i demà.\nComencem dissabte amb plujes fluixes i trons dins la mar que han deixat 3-4 mm pel moment. Ara tenim una treva, però els models marquen pluja i tempestes al llarg de tot el dia que poden ser especialment importants a la nostra Comarca.\nCom sempre en estes situacions no podem saber on caurà amb més intensitat però cal estar atents per si de cas.\nEstà creixent una línea de temlestes dins la mar i ens les pròximes hores ens podria afectar. Com sempre, situacions variables i molt difícil d’encertar. ... Veure menys


Pere Sampol demanarà a Blanco pels problemes de finançament del tramvia de la Badia de Palma\nEl senador del BLOC formularà la pregunta avui dimarts dia 26, en el ple del Senat\nEl senador del BLOC-PSM, Pere Sampol, preguntarà avui al ministre de Foment, José Blanco, si té alguna dificultat per assumir íntegrament el finançament del projecte de tramvia de la Badia de Palma. Adjuntam el text de la pregunta, que es formularà en el ple del Senat, a partir de les 16.00 hores.\nA LA MESA DEL SENAT:\nPere Sampol i Mas, Senador del Bloc per Mallorca i PSM-Verds per la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, integrat en el Grup Parlamentari Mixt, a l'empara de l'establert en el Reglament del Senat, formula al Govern de l’Estat la següent pregunta amb sol·licitud de resposta oral davant el Ple.\nLa Disposició Transitòria Novena de l’estatut d’autonomia dels Illes Balears regula les inversions de l'Estat en les Illes Balears fins a l’entrada en vigor d’una nova Llei de Règim Especial. En virtut d’aquesta Disposició el Govern Central i el de les Illes Balears van pactar una inversió total de 2.800 milions d’euros entre 2008 i 2011, a concretar en forma de convenis. Un dels projectes estratègics prioritaris del Govern dels Illes Balears és la construcció del tramvia de la Badia de Palma, per al qual ha sol·licitat la seva inclusió en el paquet d’inversions de l'Estat contemplat en l'Estatut, sense que fins al moment hagi obtingut resposta satisfactòria.\nExisteix alguna dificultat perquè aquest projecte de Tramvia per a la Badia de Palma sigui finançat íntegrament a càrrec dels fons previstos en la Disposició Transitòria Novena de l’Estatut d’Autonomia de les Illes Balears? �\nSeguiment en directe del Senat ( a partir de les 16 h.)


“Disseny-metàstasis” de Soler-Arpa a la Galeria Miguel Marcos | Bonart\n“Disseny-metàstasis” de Soler-Arpa a la Galeria Miguel Marcos\nLa Galeria Miguel Marcos presenta Disseny-metàstasis (El disseny no és innocent) de Soler-Arpa. L’artista considera al Disseny com l’eina principal de la maquinària consumista. Hi haurà altres conceptes per sobre com és el màrqueting i per sota com pugui ser la cadena de muntatge o la logística, tots ells baules igualment indispensables en la gènesi de la societat de consum. Però segons Soler-Arpa El Disseny és el que inspira a aquesta maquinària. El Disseny crea i dóna forma i vida a l’objecte de desig que en definitiva dóna sentit i és el combustible que manté viva la màquina consumista. És el disseny el que determina la producció, un procés de producció majorment destinat a persuadir i a induir a necessitats supèrflues.\n“El disseny té el seu origen en les arts gràfiques i la recerca de l’estètic. En el seu grau més noble aconsegueix ser funcional en àmbits com Disseny d’interiors, l’arquitectura o l’enginyeria. Però en combinació amb el consumisme i la manifestació del capitalisme més agressiu i competitiu, pateix una transmutació virulenta, on transcendeix el purament gràfic per esdevenir una seductora però perillosa eina estratègica, al servei del mercat. En un reclam estètic, que ens porta a consumir, consumir i consumir.\n“És aquí on el disseny deixa d’estar al servei del producte per convertir-se en la raó de ser del producte de consum. En aquesta fase Soler-Arpa situa la Metàstasis del Disseny. El disseny del superficial s’expandeix a tots els camps, ho abasta tot. Tot està dissenyat, preconcebut, sota la disfressa de l’estètic, asèptic, agradable, dinàmic, colorista … amb l’única funció d’agradar, agradar, complaure i finalment generar la demanda. Sense tenir en consideració els impactes negatius sobre la sostenibilitat del nostre planeta i la manera de pensar de l’ésser humà. Què consumim? ¿Perquè consumim?.\nEtiquetes: Galeria Miguel Marcos · Soler-Arpa


Humor galàctic amb el carisma intacte | EL CINÈFIL\nHumor galàctic amb el carisma intacte\nCrítica de pel·lículesMón Fantàstic 29 d'Abril de 2017 JR Armadàs 0\n'Guardians of the Galaxy Vol. II' és un entreteniment que no decebrà als fans\nL’arribada i l’immediat èxit de Guardians of the Galaxy (2014) ha tingut molta influencia en el cinema fantàstic de pressupostos desorbitats. Sense Star-Lord i la seva colla d’amics antiheroics no hauria existit Suicide Squad i potser Deadpool hauria estat una altra cosa… El cas és que les bromes i les paròdies dels superherois van anar un pas més enllà que el que ja s’havia explotat a The Avengers i va agradar i molt. Aquell film on els coprotagonistes són un ós rentador (és com es diu “mapache” en català) i un arbre que només diu ‘I’m Groot’ (amb veu de Vin Diesel) va arribar al cor de molts espectadors perquè era un producte fresc, desacomplexat i amb molts diners darrera ben usats per crear un espectacle visual dels grossos (i molt de marqueting). Doncs bé, tot això continua…\nGairebé tres anys després de tot plegat Disney-Marvel omple els cinemes de tot el món amb l’obligada segona entrega. La tornada de la colla té un punt que a priori podria jugar a favor però hi juga en contra. El fet de no haver de presentar els personatges fa que el global del film quedi tocat. A diferència amb la 1a part el ritme baixa. Ja no és aquella aventura trepidant que vam veure fa dos estius. La part central perd pistonada i algunes històries secundàries com la de Gamora i la seva germana Nebula allunyen l’espectador de “la tensió” del llargmetratge. Justament quan la història pretén ser seriosa i fins un cert punt profunda és quan menys ens interessa. També hi ha un cert abús de la nostàlgia vuitantera i gags que ja hem vist a la primera. I per acabar amb els aspectes negatius… res no té sentit i tot és absurd… Però per molt que això pugui semblar dolent, de fet, és una virtut!\nLa gràcia del conjunt, com dèiem, és que és més una comèdia que un film de ciència ficció o de superherois. La vis còmica de Drax, els cameos de Pacman o David Hasselhoff, cada moment adorable amb Baby Groot i el nou personatge de Mantis són el més destacable de Guardians of the Galaxy Vol. II. Seria molt injust no mencionar els efectes visuals, la colorida direcció d’art o la titànica labor de maquillatge (tot i que segur que no gaire gent ho valori). O sigui, la pel·lícula funciona quan tot és un “catxondeo” i quan es barreja l’acció amb el gag. Un exemple és la seqüència inicial on tots lluiten contra un bitxo gegant mentre Baby Groot balla a ritme del Awesome Mix. Vol. II. Un altre és al clímax final quan en mig de la gran batalla la bestioleta peluda intenta aconseguir cinta adhesiva perquè en Baby Groot no premi el botó equivocat. Res no té sentit… I funciona!\nAquest film no decebrà gens als fans. Té tot el que ha de tenir i a sobre suma incògnites i personatges nous com la colla de saquejadors de Sylvester Stallone i la genial química entre Mantis i Drax (que té les millors línies còmiques). També és d’agrair la presència de Kurt Russel en el paper de pare perdut del protagonista Peter Quill (Chris Patt). Aporta frescor i desimboltura i el seu passat l’avala per un paper amb molt bipolar. Molts es quedaran amb ganes de més i no dubteu que Disney-Marvel espremerà la taronja tant com puguin. No seria estrany que algun d’aquests nous secundaris i trames paral·leles acabessin tenint el seu propi spin-off. Mentrestant no dubteu a deixar-vos portar pels Guardians al costat còmic de la Galàxia. Entreu al cine sense prejudicis i amb ganes de passar-ho bé i la pel·li (i Baby Groot) farà la resta.\nEl millor: l’humor, els efectes visuals i cada moment amb Baby Groot.\nEl pitjor: el ritme baixa molt a la part central del film.


Josep Armenteros: Postres amb aromes i essències\nEn poc més d’un més es celebrarà la cinquena edició de Fira Àpat. Com cada any comptarà amb la presència de xefs catalans molt destacats del país, entre ells s’hi troba el gran xef Josep Armenteros del restaurant El Cinco.\nEl taller el podreu veure el dilluns 7 d’octubre a l’espai Oest. El xef ens sorprendrà amb un Taller de postres amb aromes i essències que ens recorden a aquells productes amb caràcter de les zones del mediterrani, espècies, herbes aromàtiques i productes, com sempre utilitzant aliments de temporada i proximitat.\nTant si ets professional com si ets particular no et pots perdre Fira ÀPAT 2019! Recorda, són els dies 5, 6 i 7 d’octubre de 2019 al Centre Comercial las Arenas de Barcelona.\n1 Josep Armenteros: un xef amb postres amb molta essència\n2 Les postres amb herbes aromàtiques\nJosep Armenteros: un xef amb postres amb molta essència\nEl xef Josep Armenteros va començar la seva formació acadèmica a la CETT amb només 15 anys, especialitzant-se en el tercer i últim curs en pastisseria.\nA partir de llavors, va començar la carrera com a professional però sense deixar mai de formar-se. S’ha de destacar cursos amb Jordi Butrón, Xano Saguer, classes magistrals rebudes per Carles Mampel i Ramón Morato, i “Stages” amb Josep María i Ramón Freixa, i amb la participació a nombrosos congressos que va permetre conèixer directament als més reconeguts xefs nacionals com internacionals. La seva consolidació al món de la restauració va arribar amb 14 anys amb el mestre Carles Gaig.\nL’any 2007 va rebre el premi al millor pastisser d’Espanya.\nLa seva tasca no només es limita a banquets i esdeveniments, també a altres facetes com les d’investigació, ponències, publicacions, cartes, obertures de locals i assessoraments\nActualment, i amb tota l’experiència que ha anat recollint després de vint anys de professió, ha creat el seu propi equip al restaurant El Cinco, on demostra la seva passió pel món de la restauració i la pastisseria. Podeu trobar més informació sobre Josep Armenteros aquí.\nLes postres amb herbes aromàtiques\nÉs comú utilitzar les herbes aromàtiques als nostres dolços i postres, potser la més utilitzada és la menta, però es poden incorporar herbes menys habituals com l’alfàbrega, la marialluïsa, la sàlvia, la lavanda o fins i tot el coriandre. La canyella, l’anís o la vainilla per altra banda, són especies més bàsiques per fer unes postres dolces. Uns exemples de postres conegudes amb herbes aromàtiques podrien ser:\npa de pessic amb oli d’oliva, romaní, i taronja.\ngaletes de lavanda i llimona.\nIogurt amb mango i menta.\n”Sherbet” de llimona i alfàbrega.\n”Muffins” de pastanaga i coriandre.\nAmb que ens sorprendrà aquest any el xef Armenteros? No t’ho pots perdre! Descarrega’t la teva entrada per Fira ÀPAT 2019 tant si ets professional del sector o particular!\nTags: 2019, ACTIVITATS, agricultura, Aliment Català, alimentació, barcelona, catalunya, cuina catalana, Fira Àpat 2019, Josep Armenteros, postres, producte català, productes catalans, productes de proximitat, restaurants


Apunt Menorca Hauser & Wirth i Es Claustre s'alien a l'hora del vermut | Apunt Menorca\nwww.hauserwirth.com | www.esclaustre.com\nEntrada gratuïta amb reserva prèvia del ferri\nEs Claustre trasllada la seva seu de vermuts musicals a l’espai de la galeria Hauser & Wirth. Els migdies de setembre i octubre a l’illa del Rei tindran banda sonora de qualitat amb les propostes de Pere Arguimbau, Anna Ferrer, Mû Mbana, Carola Ortiz i Juan Pablo Balcazar.\nL’equip d’Es Claustre cerca des de fa anys aliances i col·laboracions amb agents de Menorca i més enllà per omplir el programa més complert i ambiciós de la temporada. Organitzen gairebé un centenar de concerts durant l’estiu, així que si alguna cosa no els falta és rodatge i coneixement de causa.\nElls han triat els protagonistes dels concerts vermut que s’inclouen dins el programa d’activitats de Hauser & Wirth per aquesta tardor. Les sessions són gratuïtes i tenen lloc durant quatre diumenges, a les 12.15 hores, a la terrassa del restaurant Cantina. Per assistir-hi només cal reservar el ferri prèviament.\nConcerts vermut Es Claustre + Hauser & Wirth\n5/09 — PERE ARGUIMBAU TRIO\nEl trio menorquí de jazz de Pere Arguimbau presentarà el seu darrer àlbum, que beu del jazz clàssic i el folk mediterrani. La formació està integrada per Pere Arguimbau (guitarra), Lluís Gener (contrabaix) i Guillem Pons (bateria), ells tres són la nostra escena del jazz particular, les figures prodigioses de casa. S’ajunten amb una complicitat total i deixen que la música es faci sola.\n19/09 — MÛ MBANA\nL’artista presenta les seves harmòniques creacions influenciades pels cants religiosos de les dones dels grups ètincs Brame i Bijagos. Natural de Guinea-Bissáu, és cantant, compositor i intèrpret de múltiples instruments de corda amb els quals reparteix tons i aromes d’Àfrica arreu del món. Aquest concert forma part del festival Menorca Groove.\n3/10 — ANNA FERRER\nLa cantant maonesa portarà el folk inspirat en les tradicions musicals d’Espanya i Amèrica Llatina. Un recull de cançons amb les quals ens replanteja la idea d’herència i tradició, de si aquelles cançons que sempre hem sentit, cantat i viscut, són també un poquet nostres malgrat l’origen no ens doni la raó. No són cançons menorquines, però s’han cantat tant aquí com arreu. Un repertori mariner de boleros, ranxeres i havaneres que ens farà tremolar un poquet l’ànima, juntament amb tot de composicions pròpies.\n17/10 — CAROLA ORTIZ I JUAN PABLO BALCÁZAR\nEl duet format per Carola Ortiz (veu i clarinet) i Juan Pablo Balcázar (contrabaix) compartirà amb el públic una sessió de minimal hits de jazz lliure. Carola és una viatgera musical amb cinc discs propis i més de 20 col·laboracions en treballs d’altri tant del jazz, com improvisació, swing, rock i diferents gèneres folklòrics. Juan Pablo, per la seva banda, és el baix elèctric, contrabaixista i compositor que hi ha darrera qualsevol formació que sona com ha de sonar. No acabaríem mai d’enumerar-les, però per fer-vos una idea, ara el trobareu girant pel món amb el raper Kase.O.


La Seu Vella, guanyadora de la Batalla Monumental de TV3 | Lleida.com\nLa Seu Vella, guanyadora de la Batalla Monumental de TV3\nL’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, ha rebut aquest vespre el trofeu que reconeix la Seu Vella com la guanyadora de la Batalla Monumental de TV3 de mans de la periodista Mari Pau Huguet, que va ser l’encarregada de recollir-lo i custodiar-lo quan es va fer públic el resultat de les votacions dels teleespectadors del programa on competien els monuments i espais més emblemàtics de Catalunya.\nL'acte de lliurament, al qual han assistit el tinent d’alcalde Toni Postius i els regidors Jaume Rutllant, Marta Gispert i Carme Valls, a més del director territorial de Cultura, Albert Turull, ha tingut lloc a la Nau Central del monument i està inclòs dins la programació que l’Associació Amics de la Seu Vella ha fet coincidir amb motiu de la celebració del Dia de la Seu Vella.\nEl paer en cap ha afirmat que la Seu Vella és un símbol de la ciutat i la icona més reconeixible, gràcies a la magnificència de la seva arquitectura, però ha assenyalat que “la història ens recorda aquest monument també simbolitza els patiments del nostre poble, la seva resistència, la seva capacitat de renéixer i la voluntat de pau, concòrdia i diàleg entre persones i cultures”.\nAquesta és una de les idees en què se sustenta la candidatura a patrimoni mundial de la Unesco, “un reconeixement que anhelem des de fa anys i que no renunciem, per la qual cosa seguirem treballant per a fer-ho possible, malgrat que aquest és un camí llarg i laboriós. I és que creiem que la importància del conjunt de la Seu Vella, com a icona ètica i estètica, ha de tenir aquest abast universal”, ha dit l’alcalde, que no ha volgut deixar fora d’aquest anhel la recuperació del Centre Històric.\nL’acte s’ha iniciat amb una salutació del president de l’Associació Amics de la Seu Vella, el qual ha donat la paraula a Maria Pau Huguet, que va ser l’encarregada de fer la defensa final de la Seu Vella en el darrer i definitiu programa de TV3, el passat mes de febrer. La periodista ha explicat com va viure des de dins la fase final del concurs i les sensacions i vibracions personals que la candidatura de Lleida seria la guanyadora.\nUn concert a càrrec de la formació Halir Trio, que ha interpretat obres de Granados, Debussy i Pedro Pardo, ha posat fi a l’acte.\nLa Batalla Monumental de TV3\nLa Seu Vella es va proclamar el 28 de febrer de 2021, amb el 64% dels vots, el monument guanyador de la primera edició del programa de TV3, imposant-se al recinte modernista de Sant Pau de Barcelona, que va sumar el 36% dels suports. A la final, van arribar el monestir de Sant Pere Rodes, Tarraco, Poblet i Cardona. La setmana anterior, la Seu Vella es va imposar a la catedral de Girona.\nEl programa ‘Batalla Monumental’ de TV3 buscava el monument més estimat per les catalanes i catalans en la seva gran final. La gala, presentada per Roger de Gràcia, es va fer en directe des del Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC), i els espectadors van poder escollir al llarg del programa entre els sis monuments finalistes: el conjunt arqueològic de Tàrraco, el castell de Cardona, el monestir de Sant Pere de Rodes, el Recinte Modernista de Sant Pau, el Reial Monestir de Poblet, a més del monument lleidatà. A més, cada participant va tenir un representant –que en el cas de la Seu Vella va ser Mari Pau Huguet– per defensar la candidatura i es va emetre un breu vídeo de cadascuna. La periodista va fer una ferma defensa del monument lleidatà i va llegir un poema de Magí Morera.\nJa en les semifinals, la Seu Vella s’havia imposat amb un marge força ampli, més d’un 70% de les votacions, en el duel eliminatori contra la Catedral de Girona i havia estat el segon dels finalistes amb més vots. Des del començament, la Seu Vella de Lleida va liderar les votacions a través de la pàgina web –més de 60.000 al final del programa– amb força claredat, tot i que en aquell moment encara no se sabia. En la primera fase d’eliminació, van quedar fora Cardona i Poblet, mentre que en la segona van caure Tàrraco i Sant Pere de Rodes. Ja en el duel final, la Seu Vella es va imposar amb un 64% al Recinte Modernista de Sant Pau de Barcelona i una emocionada Mari Pau Huguet va recollir el premi en nom del monument i de la ciutat.\nEl monument favorit de Catalunya ‘enfronta’ Sant Climent de Taüll i Escaladei


Les revetles de Mallorca, sota el risc de morir d'èxit\nFESTES D'ESTIU MASSIFICACIÓ\nEls ajuntaments es debaten entre suspendre les festes o blindar el poble amb Policia\nANDER ZURIMENDI Palma 30/06/2013 00:00\nLes revetles de Mallorca corren un risc: morir d'èxit. Només així s'entén l'anunci, conegut aquesta setmana, que tant ha sorprès en els ambients juvenils de l'illa: la suspensió de la revetla de Biniali, que fins ara acostumava a ser el tret de sortida de les nits d'estiu a la Part Forana.\nI és que, malgrat que el calendari de festes estigui ben atapeït fins a principis de setembre, l'afluència a les revetles s'ha disparat tant que els batles de la Part Forana parlen ja de "massificació". La veritat és que els milers de joves que omplin les festes locals acaben per convertir-les en una macrobotellada. Fins i tot hi ha colles d'al·lots que ni arriben a entrar al poble, sinó que resten als aparcaments dels afores del municipi fent festa pròpia.\nI és aquí on comencen els problemes més greus, segons els batles. Bàsicament, de brutor associada al consum d'alcohol, com ara les restes de la botellada escampades per camps, i les restes d'orina pertot, fins i tot en parets de cases particulars.\nPer aquest motiu, un bon grapat d'ajuntaments han començat a blindar els seus pobles per les revetles. La principal actuació ha estat l'increment de la presència dels agents de les respectives policies locals, que controlen els accessos en cotxe al terme municipal. I, sobretot, la creació de perímetres policials entorn de la plaça on es fa la revetla, a fi de prohibir-hi l'accés dels joves amb botelles d'alcohol duites de fora.\nAquest punt els estalvia tant esforç en neteja com les queixes dels bars locals, els quals lamenten ajudar en l'organització de les festes patronals per després veure com no repercuteix en els seus ingressos.\nDe fet, Biniali ja havia aplicat aquestes mesures en anys anteriors, malgrat que no deuen haver tingut l'èxit desitjat, si enguany han decidit suspendre directament la revetla. A més a més, aquest llogaret de Sencelles havia provat de prohibir aparcar els cotxes a la carretera, però només aconseguí controlar els trams de via més propers als accessos al municipi.\nEls ajuntaments, per tant, es debaten entre aplicar un blindatge del municipi o cancel·lar els actes més populars de les festes d'estiu.\nTambé cerquen solucions supramunicipals, com intensificar la presència de controls d'alcoholèmia de la Guàrdia Civil a les entrades dels municipis. I no només establint-los a l'alba, per 'caçar' els joves que se'n van del poble després d'una nit de festa, sinó des de primera hora del vespre, de manera que siguin ben visibles per als cotxes que hi arribin. D'aquesta manera, els joves seran conscients que, quan parteixin, podrien ser aturats i haver de bufar.\nL'altra estratègia dels ajuntaments és evitar posar facilitats per a l'arribada de jovent de fora del poble. O sigui, que Serveis Ferroviaris de Mallorca (SFM), de manera extraordinària, no noliegi trens en horari de matinada. De fet, són molts els municipis ubicats al llarg de la línia de tren Palma-sa Pobla i Palma -Manacor que han demanat a la Direcció General de Transports del Govern balear que no habilitàs aquestes serveis de tren especials. I malgrat reconèixer que és una manera d'evitar que els joves agafin el cotxe quan se'n van de festa, s'eviten així que milerr hi aterrin. De fet, l'habilitació de trens nocturns ha estat una reivindicació habitual de les joventuts dels partits polítics d'esquerres. Sense gaire ressò, és clar.\nTot plegat, ha fet que fins i tot els municipis s'hagin vist obligats a suspendre algunes festes que en els darrers anys havien agafat molta embranzida, com ara la Flower Power, que té lloc a Alaró i que alguns anys s'ha cancel·lat; i encara més anomenada tenia la festa Studio 54, de sa Pobla, que se suspengué definitivament l'any passat. Com a contrapartida, es passà a celebrar la vetlada un dia entre setmana (talment com ho farà Biniali, que trasllada la revetla a dimarts).\nTambé queda l'exemple d'Esporles, que l'any 2011 aturà la revetla de Sant Pere (que precisament se celebrava ahir vespre) pel risc d'incidents provocats per l'allau de gent. L'Ajuntament de Marratxí suspengué, el mateix any, una actuació de discjòqueis en previsió que derivàs en problemes de protecció civil. Així mateix, Pollença estudià suspendre part del programa de les festes de l'Alborada l'estiu de 2011 a causa de la mateixa massifiació de persones externes al poble.\nAra bé, els indrets amb més problemes per controlar l'arribada del jovent són els llogarets, on la pressió humana pot multiplicar moltes vegades la població pròpia. És el cas de Biniali (de 200 habitants, pertanyent a Sencelles) i Pina (del terme municipal d'Algaida), darrerament amb festa massiva.


Redacció Sant Pere de Ribes 01-05-2019 21:19 Lectures 1530\n717 alumnes de 16 escoles del Garraf han celebrat el Dia Internacional de la Dansa amb una ballada conjunta. CC Garraf\nAmb motiu del Dia Internacional de la Dansa, el passat 29 d’abril va tenir lloc una ballada conjunta d’alumnes d’escoles del Garraf participants al projecte Dansara. La celebració es va dur a terme al Pavelló poliesportiu de Ribes, amb la participació de 717 alumnes de 16 escoles de la comarca.\nEl públic assistent a aquest esdeveniment va poder gaudir de diferents coreografies amb les músiques del Ball de Capgrossos de Sant Pere de Ribes o el ball de la Patum de Berga. L’espectacle va estar conduït per dansaires de la Companyia Factoria Mascaró i es va dur a terme en 3 sessions per tal d’acollir la gran afluència d’escoles i de públic, format per familiars dels infants. També es va comptar amb la presència de representants de les alcaldies i regidories d’Ensenyament dels municipis participants, que van agrair la implicació de les escoles, docents, alumnes i famílies en el projecte.\nDANSARA és un projecte adreçat a alumnes de 2n o 3r de primària per a promocionar les seves habilitats rítmiques i artístiques mitjançant la dansa contemporània, d’una manera lúdica i creativa. Després d’un treball d’aprenentatge del repertori de danses amb el professorat al centre educatiu, l’alumnat participa en una jornada de dansa en la qual els nens i les nenes són protagonistes d’un gran espectacle de dansa contemporània.\nEl projecte Dansara es va dur a terme per primer cop a Sant Pere de Ribes durant el passat curs escolar. Enguany, els ajuntaments de Cubelles, Olivella, Sant Pere de Ribes i Sitges, amb la col·laboració del Consell Comarcal del Garraf, han ofert el projecte a tots els centres educatius de primària del seu territori. Hi han participat les següents escoles: Charlie Rivel, Vora del Mar, Mar i Cel, El Morsell, Santa Eulàlia, Les Roquetes, Mediterrània, Els Costerets, La Riera, El Pi, Les Parellades, Miquel Utrillo, Esteve Barrachina, Maria Ossó, Agnès de Sitges i Escola Pia de Sitges.


Qui no coneix Volver, El día que me quieras, La Cumparsita, El Choclo o Celos? Els hem escoltat, ballat o cantat.\nLa cantant argentina resident a Barcelona des de 2001 és una de les veus destacades del tango actual i ha participat a nombrosos festivals internacionals amb concerts a Catalunya, espanya, França, Itàlia, Suïssa, Turquia, Finlàndia, Anglaterra, Xile i Argentina. Va actuar al Fòrum Universal de les Cultures al 2204 i va representar Barcelona a la VII Cumbre Mundial de Tango 2007 a Valparaiso (Xile). Entre d’altres, otros, ha participat com a veu solista al Vè London International Tango Festival (Londres, Anglaterra), a 9a. Cumbre Mundial de Tango a Senaïjoki, Finlàndia, i relitza gires a Argentina presentant els seus treballs. Ha enregistrat cinc treballs discogràfics.\nL´Orquestra d´Acordions de Sabadell, es forma l´any 1991 sota la direcció de Miquel Àngel Maestro. Ha fet actuacions arreu de Catalunya i d’Espanya, així com intercanvis amb altres formacions acordionístiques, com la d’Irún, Arrasate, Lasarte i Filderstadt (Alemanya). L’any 2010 va fer concerts a Bulgària (Sofia i Plovdiv) i Alemànya (Leipzig i Frankenberg). Ha enregistrat tres CD’s, l’últim al 2009, dedicat en bona part a la música d’Astor Piazzolla i al tango. Ha rebut diferents guardons destacant el 1r. Premi al “Concurso internacional d’orquestas d’acordeón” en Arrasate-Mondragón (2003),el 1r. premi al “Concorso Internazionale per Orchestre di Fisarmoniche” a Castelfidardo (Itàlia) l’any 2006, o el 2n. Premi al “Vè. European Festival of Orchestres” a Praga l’any 2008. El seu últim espectacle “Passió-tango” amb actor i ballarins, ha estat un homenatge a Piazzolla i al tango de sempre.


Toyota amplia la garantia dels seus vehicles a 10 anys - Imagina Ràdio\nToyota amplia la garantia dels seus vehicles a 10 anys\nJ.Villa.- Una de les premisses de la marca de vehicles Toyota, és el compromís amb la satisfacció íntegra de tots els seus clients. Des del procés de compra, fins a les visites al taller en anys posteriors. Ara, per tal d’oferir més serveis als seus clients, la marca japonesa proposa un nou servei d’extensió de garantia per tots ells, que allargarà la durabilitat de la garantia a 10 anys, o bé a 160.000 quilòmetres, el que succeeixi abans.\nPer poder gaudir d’aquest servei, els clients han de passar la revisió anual del seu vehicle als tallers Toyota, que una vegada hagin posat a punt el cotxe, ampliaran un any més la garantia d’aquest, any rere any, fins un total de 10. Així doncs, Toyota es compromet a acompanyar als seus clients per tal d’assegurar el correcte funcionament dels seus productes. D’aquesta manera, la qualitat de tots els vehicles Toyota es manté intacta durant 24 hores al dia, els 365 dies de l’any.\nToyota, una marca compromesa amb el medi ambient\nToyota és una de les marques que presenta un major compromís amb el medi ambient, oferint un ampli ventall de vehicles híbrids en el seu catàleg. Els seus vehicles tenen dos motors, un de gasolina i un elèctric, i ambdós treballen conjuntament. A més, l’ús del motor de gasolina és el que carrega el motor elèctric, convertint-se així en la seva principal font d’alimentació i de càrrega.\nAquest fet ha permès que els vehicles de la marca Toyota redueixin les seves emissions de CO2 a unes xifres sorprenents. A més, el seu caràcter híbrid dota als vehicles d’avantatges en la seva conducció, permetent la circulació per determinades zones restringides o amb diversos tipus de descomptes, entre d’altres. Toyota Yaris, Toyota Prius, tota la gama Corolla, Toyota C-HR, Toyota Prius+ i Toyota RAV4 són els models que permeten gaudir d’una conducció més econòmica i ecològica.\nPer descobrir en profunditat l’extensió de garantia de Toyota, o qualsevol dels seus vehicles de la gama híbrida, Autoforum és el concessionari oficial de Toyota a les Terres de l’Ebre, i està situat a la Carretera L’Aldea – Tortosa km 2 de Tortosa.\nArticle anteriorS’ha mort el divulgador científic Eduard Punset\nArticle següentMENUT reinterpreta les arrels de la música de les Terres de l’Ebre en el seu primer disc


Saber més respecte al cognom Kinkopf és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Kinkopf sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Kinkopf.\nNom de Famille Kinkopf\nEl cognom Kinkopf en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Kinkopf, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Kinkopf és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Kinkopf\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Kinkopf en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Kinkopf, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Kinkopf que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Kinkopf, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Kinkopf. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Kinkopf és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Kinkopf del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Kinkopf en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Kinkopf poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Kinkopf és un cognom més freqüent, i en quins països Kinkopf és un cognom insòlit o inexistent.


Gener 2022 / Sant Vicenç de Montalt :: 3viles\nGener 2022 / Sant Vicenç de Montalt\nGener 2022 / Sant Andreu de Llavaneres\nGener 2022 / Caldes d'Estrac\nDesembre 2021 / Caldes d'Estrac\nDesembre 2021 / Sant Vicenç de Montalt\nNovembre 2021 / Sant Vicenç de Montalt\nNovembre 2021 / Sant Andreu de Llavaneres\nNovembre 2021 / Caldes d'Estrac\nOctubre 2021 / Sant Andreu de Llavaneres\nOctubre 2021 / Sant Vicenç de Montalt\nOctubre 2021 / Caldes d'Estrac\nSetembre 2021 / Caldes d'Estrac\nSetembre 2021 / Sant Andreu de Llavaneras\nSetembre 2021 / Sant Vicenç de Montalt\nestrena dues gimcanes digitals\nL'Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt aposta per l'ús de les noves tecnologies per dinamitzar l'oferta turística al municipi. És per aquest motiu que s'ha impulsat el projecte de la Gimcana Digital Turística amb dues propostes: 'L'estiu del 1963' i 'Guardians del cel'.\nLa idea és que es pugui fer una gimcana sense monitors, sense haver d'estar pendents d'horaris i sense aglomeracions\nEs tracta d'una nova experiència turística en la qual els i les participants recorren diversos espais i llocs d'interès del municipi mentre resolen els enigmes al voltant de la història d'una nena que va arribar a Sant Vicenç a estiuejar a casa de la seva àvia, i finament s'hi va quedar a viure; vint anys després, ha de marxar i aprofita l'últim dia per anar a la recerca d'un xurraví. La regidora responsable de l'àrea de Turisme a l'Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt, Laia Sorribes, ha explicat l'origen d'aquesta iniciativa: «La idea del projecte de fer gimcanes digitals va sorgir en plena pandèmia. Va ser una proposta que ens va arribar per correu electrònic i de seguida vam veure que era una bona oportunitat per fer coses al poble. Vam fer una videoconferència amb les persones que ens havien d'explicar el projecte i ens va agradar molt. La idea és senzillament que es pugui fer una gimcana sense monitors, sense haver d'estar pendents d'horaris i sense aglomeracions. Que la puguis fer al teu aire, sense dependre de ningú». I ha afegit: «Pensem que és una bona manera de donar a conèixer el poble i de passejar-se per ell, buscant els enigmes. És una gimcana que comences amb un codi QR i et dirigeix a un punt concret. Allà resols l'enigma i passes a la següent localització. D'aquesta manera vas visitant el poble i el vas coneixent».\nEls dos jocs digitals de pistes són aptes per a tots els públics i volen transformar l'experiència turística en un entorn d'entreteniment\nLa primera gimcana, 'L'estiu del 1963' compta amb 7 enigmes que es poden resoldre en uns 40 minuts amb un recorregut de 0,5 quilòmetres pel nucli antic del municipi. La segona gimcana, 'Guardians del cel' amb un recorregut d'1,2 quilòmetres, del Parc dels Germans Gabrielistes a la zona marítima de Sant Vicenç, es pot completar en una hora després d'haver resolt els 7 enigmes. Els dos jocs digitals de pistes són aptes per a tots els públics i tenen com a objectiu transformar l'experiència turística en un entorn d'entreteniment, on és igual d'important la diversió que l'aprenentatge. A més, són completament gratuïts, estan disponibles en català, castellà, anglès i francès, i s'hi pot jugar en qualsevol moment. Començar a jugar és tan fàcil com escanejar amb el mòbil el codi QR.\nAmb aquesta iniciativa, impulsada per les regidories de Cultura i Turisme, es vol ampliar i renovar l'activitat turística de Sant Vicenç, tenir una oferta apta i atractiva per a tots els públics; i potenciar un model de turisme cultural, de qualitat, responsable i sostenible. El cost de l'actuació ha estat de 6.958 euros i compta amb una subvenció de 2.800 euros de la Diputació de Barcelona. Laia Sorribes ha volgut animar a la ciutadania a participar del projecte: «Us animo a fer la gimcana a tots els xurravins, perquè és una activitat en família que podeu fer quan vulgueu, a l'hora i el dia que us vingui de gust. Us ho passareu bé! Tant si ho feu en família com amb amics».


Venda d'Auto Gelato de Female Seeds\nLa Gelato Auto de Female Seeds és una soca autofloreixent feminitzada, creada per oferir les propietats de la seva germana gran en forma d'automàtica, ja disponible a Alchimiaweb.com.\nS'ha creat al barrejar la marihuana Gelato #33 amb una selecció d'Auto NL i d'Auto Critical, encarregades d'aportar-li el gen automàtic sense interferir en l'aroma.\nGelato Auto, híbrid Gelato #33 x Auto NL x Auto Critical\nA més, també s'encarreguen d'aportar-li una estructura forta i un creixement vigorós, que li donen un port piramidal ben ramificat.\nSi la sembrem en ple sòl o en un test profund, aconsegueix altures d'entre 70 i 110cm d'alt, amb una punta central forta i robusta.\nEstà a punt per la collita a el cap de 10-12 setmanes de germinar les llavors, amb un rendiment de cabdells de fins a 180g/planta o de fins a 350g/m2 en un armari de cultiu indoor.\nGelato Auto, potent, terrosa, mentolada, dolça i cítrica\nLes seves flors són molt denses i resinoses, adquirint un aspecte que oscil·la entre el verd i el lila en alguns fenotips, que els donen un aspecte realment desitjable.\nEl seu aroma és intens i penetrant, barrejant tocs terrosos amb matisos mentolats, de caramel i cítrics, fent necessari un bon filtre de carbó actiu si la cultivem en interior\nL'efecte que produeix és fort, superant el 23% de THC, i induint una potent sensació de pujada eufòrica i cerebral, acompanyada d'una intensa relaxació corporal.\nCaracterístiques de la Gelato Auto de Female Seeds:\nGenètica: Gelato #33 x Auto NL x Auto Critical\nCicle complet: 10-12 setmanes\nPropietats de Gelato Auto\nGranes Autoflorescents Indica Sativa Fàcil per Iniciació Efecte relaxant Alt THC Gelato\nOpinions de Gelato Auto i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Gelato Auto o preguntar sobre aquest producte?


Diccionari pel valencià a Firefox – GNULinux||||CAT\nCom tots sabreu, Firefox disposa d’un corrector ortogràfic propi en català. Fins ara els valencians ens havíem d’empassar el fet que cada vegada que escrivíem “siga” “escriga” o qualsevol altra paraula o conjugació de la nostra variant dialectal, el firefox la detectara com a incorrecta.\nEn Toni Hermoso ha pujat un nou diccionari a la pàgina de complements del Firefox que inclou de forma directa la variant valenciana, anomenada Valencià (català meridional) (a les llistes encara es debat sobre la denominació, tot i que sembla que aquesta és prou acceptada). Per descarregar-lo cal estar registrat a Mozilla (ho podeu fer des d’allà mateix), ací teniu quines són les novetats del diccionari:\nEste diccionari afig a la versió general (https://addons.mozilla.org/firefox/addon/3369) formes pròpies valencianes, com ara la doble accentuació d’alguns mots. Per exemple, anglès (general) i anglés (valenciana).\nEn properes versions s’hi afegiran totes aquelles recomanacions de l’AVL (http://www.avl.gva.es) que encara no hi siguen reflectides.\nCal diferenciar aquest diccionari de la versió feta per aquells que no consideren el valencià i el català una mateixa llengua que ha arribat a la pàgina de complements. Podeu anar a la pàgina i pegar una ullada als comentaris (i afegir el vostre, si voleu).\nNo sé com es farà finalment, però crec que la millor solució seria afegir totes les variants a un mateix diccionari. No sé si això suposaria cap problema ja que no sé fins a quin punt seria incorrecte barrejar variants dialectals (si és que ho fora).\nDebian necessita una mica d'ajuda\npyRenamer, canviant el nom de fitxers en massa\nRoger on 22 d'octubre de 2008 at 20:51\nEs absurd… perque diantre no posen les formes valencianes al diccionari normal?\nAl diccionari normal hi són, per que no hi haurien de ser al del firefox.\nXema on 22 d'octubre de 2008 at 21:06\nHaurien d’estar totes les variants acceptades oficialment al diccionari general. Però mentre això no siga una realitat, almenys amb aquesta versió els valencians no tindrem “falses errades” marcades.\nPD: Per cert, com poden els de Mozilla permetre que el diccionari blaver continue disponible? Això no te cap trellat.\nDimas on 22 d'octubre de 2008 at 21:16\nNo sé si ho he entès bé, però espero que no uneixin els dos diccionaris. No m’agradaria estar escrivint en català (de Catalunya) i equivocar-me posant un accent tancat a ‘anglés’ i veure com no em marca l’error…\nRoger on 22 d'octubre de 2008 at 23:40\nHome, si es correcte, ningú et podrà dir que es falta d’ortografia.\nEn tot cas, les variants dialectals han d’estar acceptades… les de Lleida, les de Valencia, les de Girona, totes.\nPau on 23 d'octubre de 2008 at 00:32\nA nivell personal (molt, molt personal i per tant sense cap rellevància), a l’hora d’arribar a un acord sobre com s’escriuen les paraules, no arribe a entendre per què s’accepten dues versions “anglès” i “anglés”. Entenc perfectament que la pronunciació de la “e” és diferent en un lloc o un altre, però és que si ens posem així, el nombre de paraules que podrien variar serien moltes.\nNo ho sé, no sóc filòleg, però m’agradaria saber-ho…\nToni Hermoso Pulido on 23 d'octubre de 2008 at 13:50\npodeu llegir el motiu de diferents versions a:\nAnglés s’ha emprat de fa temps en l’àmbit valencià, coexistint amb la forma general.\nEn un futur caldrà afegir algunes propostes recents de l’AVL a la versió valenciana (vegeu http://www.avl.gva.es/lletres.asp), com poden ser ‘dentiste’ o ‘artiste’. Tot i que aquestes darreres no es consideren preferents, actualment no les contempla l’IEC i no serien adients per a una versió general.\nEl mateix passa amb el nom de les lletres, tot i que segons el meu parer, crec que seria millor la proposta de l’AVL d’aquestes per a tot l’àmbit lingüístic.\nBernat on 15 de desembre de 2008 at 10:45\n“Cal diferenciar aquest diccionari de la versió blavera que ha arribat a la pàgina de complements. Per descomptat, ho publiciten i expliquen en castellà (com tot bon blaver). Podeu anar a la pàgina i pegar una ullada als comentaris (i afegir el vostre, si voleu).”\nSoc el responsable dels complements valencians i no entenc lo que vols dir ací, ¿en castellà com bon blaver? De fet, el corrector em subralla la paraula blaver com a terme desconegut.\nLa gent responsable dels complements en català solicità i participà en l’edició d’eixes descripcions, entre atres Toni Hermoso que escriu ací dalt. Per tant, ell seria com a mínim tan culpable com yo de que la descripció estiga en castellà(?), ¿ell també és un bon blaver?\nPer una atra banda, quan dius “Entenc perfectament que la pronunciació de la “e” és diferent en un lloc o un altre, però és que si ens posem així, el nombre de paraules que podrien variar serien moltes.”, aixina és i no sé quin és el problema, no sé quina necessitat n’hi ha de passar l’aplanadora.\nAlguns valencians no hem heretat complexos per les nostres particularitats, al contrari les sentim com a nostres, com és normal, com fa un bon català, i qui vullga respectar-les que les respecte.\nPau on 15 de desembre de 2008 at 17:44\nLa necessita de passar l’aplanadora és evident i va ser evident en el passat: les variants dialectals són moltes, i la normativització de la llengua requereix convergència. La convergència, requereix arribar a acords (bassats en molts punts) sobre quines seran les variants acceptades de forma oficial.\nD’aquesta manera, tot i que els catalans no pronuncien la “r” al final dels verbs, tothom l’escriu. Això és un exemple entre milers, on no és només la variant valenciana la què ha s’ha vist “perjudicada”.\nEl meu argument sobre el fet que s’hauria de mantindre una única accentuació està basada en el fet que en altres llengües, una mateixa vocal pot tindre diferent pronunciació segons el lloc on es parle (p.e., el francès).\nPer altra part, efectivament, blavero és una paraula que fem servir alguns valencians per anomenar a aquells altres valencians que defensen l’idioma valencià separat del català i que, en el 95% dels casos, parlen i defensen el valencià fent servir la llengua castellana (segons la meua experiència i gent del meu voltant).\nEntenc que el meu comentari té mala llet com està escrit ara mateix. El canviaré perquè tot i que no estic gens d’acord amb aquells que defensen un valencià separat del català, no vull caure en aquest tipus de crítica.\nMiquel on 5 de març de 2009 at 20:05\nPer a quan les versions Balears?


Resultados para la rosa de paper, libros, noticias, autores - Bubok Editorial\nResultados de la búsqueda : la rosa de paper\n248pàgines /"El Secret de la Germandat" narra dues històries,en una trama que transcorre entre les comarques del Maresme, elBarcelonès i el Vallès, a cavall entre els segles XVIII i XIX.Deprimer coneixem en Ferran, un nen que viu acollit en un convent desque els monjos el troben abandonat davant la porta, acabat de néixer.Dins el monestir, en Ferran porta una vida molt especial, envoltat defrares, on el principal escull per a la seva formació és el vot desilenci dels monjos.Un cop som immersos en la vida del petitFerran, ens topem amb l'altra història: durant [...]\nQuan sobre les petjades a la sorra els meus peus senten fred. Quan em mires i el meu cos és tot calor. Quan estem sols i el nostre batec satura. Quan, junts, fas que em senti atrapat encadenat a tu. Quan el teu somriure de quinze anys til·lumina el rostre, i fa que no pugui veure cap altra llum que no sigui la de les teves faccions. Quan és el meu torn per acariciar-te i dir-te paraules tendres a cau dorella. Quan ens mirem i els nostres ulls es creuen en un preciós joc de miralls. Quan no mimporten les veritats del món, tan sols tu. Quan, potser sí [...]\n978 84 685 0219 9\nJose juan paterna luzon\nissuu.com internacionalmicrocuentista docs grandes_microrrelatos_de_2011 1


Formentor | ElMotordeGirona.cat\nCONNECTAT AMB EL MÓN\nEl nivell de connectivitat i info entreteniment del CUPRA Formentor és excepcional, i a més, amb una integració que fa que no desconnectis mai d’allò que més importa. Text: Albert Alsina / Fotos: CUPRA Ja sigui a través del teu telèfon intel·ligent, o buscant a través de la seva passarel·la online, com a tots els […]\n25 novembre, 2020 albertalsina\nEl CUPRA Formentor disposarà d’una àmplia gamma de motors, incloent versions híbrides endollables i una rutilant ja disponible de gasolina de 310 CV de potència. Text: Albert Alsina / Fotos: CUPRA Com no podia ser d’altra manera, CUPRA incorporarà una variada i optimitzada gamma de motors per poder fer les delícies d’aquells a qui els […]\nLes solucions adoptades en la configuració de l’interior, els enginys electrònics i la capacitat de la plataforma MQB Evo, permeten obtenir un maleter realment pràctic i versàtil per al dia a dia. Text: Albert Alsina / Fotos: CUPRA Tot i la seva capacitat per integrar una àmplia varietat de tecnologies motrius per poder oferir la […]\nLa configuració cupè del nou Formentor no resta gens ni mica de comoditat i habitabilitat a l’interior, amb una zona davantera àmplia i diàfana, i una zona posterior per als ocupants molt ben optimitzada. Text: Albert Alsina / Fotos: CUPRA És espectacular. Té un disseny transgressor… Però això no li resta enters quan a habitabilitat […]\nEl centre de l’habitacle del nou CUPRA Formentor està presidit per un davantal amb costures de cuir de gran qualitat, el qual, sembla que floti, i amb una impressionant il·luminació LED espectacular que envolta tota la zona frontal. Text: Albert Alsina / Fotos: CUPRA Sentir-se acollit és un aspecte vital en el nostre cotxe. Però […]\nSOFISTICAT, MODERN I AMPLI\nEl nou CUPRA Formentor té un interior realment modern i esportiu, amb un habitacle privilegiat per un SUV esportiu d’aquestes característiques. Text: Albert Alsina / Fotos: CUPRA Només obrir la porta, el Formentor saluda al conductor i als passatgers projectant el logo de CUPRA al terra. De nit, no només saluda, sinó que augmenta la […]\nEl Formentor és el primer automòbil desenvolupat completament sota els paràmetres de Cupra, l’exclusiva filial esportiva de Seat. Desembarcarà al mercat a finals d’any, amb una gamma que inclourà una versió híbrida endollable i una poderosa configuració de 310 CV


El primer mes de l’any ve marcat per la temporada de reconeixements i guardons. Aquest gener s’entregaran els Globus d’Or i el dia 13 coneixerem les nominacions als Oscar (la cerimònia se celebra el 9 de febrer), de manera que durant aquest mes i el proper arribaran les diverses propostes protagonistes de la cursa pels premis.\nL’estrena més destacada del mes és el nou treball del cineasta Sam Mendes, la bèl·lica ‘1917’, de la que també és coautor del guió juntament amb Krysty Wilson-Cairns. L’acció se situa en plena Primera Guerra Mundial. Dos soldats britànics Schofield i Blake (interpretats per George MacKay i Dean-Charles Chapman respectivament) són escollits per realitzar una missió que a priori sembla impossible: atravessar tot el territori enemic per lliurar un missatge que pot evitar un devastador atac que acabaria amb centenars de soldats entre ells, el mateix germà de Blake. Mark Strong i Colin Firth (en el que és el seu sisè treball en comú), Benedict Cumberbatch, Teresa Mahoney i Richard Madden completen l’estoll de protagonistes.\nTambé made in Hollywood arriben diverses propostes amb la mirada posada als Oscar. Tenim el biopic ‘Richard Jewell’ i la comèdia ‘Jojo Rabbit’. El primer és el nou treball de Clint Eastwood i està centrat en el personatge del títol (interpretat per Paul Walter Hauser), un guarda de seguretat que va trobar una motxilla carregada d’explosius evitant una massacre durant els Jocs Olímpics d’Atlanta de 1996. Kathy Bates, OliviaWilde, John Hamm i Sam Rockwell completen l’estoll de protagonistes. L’altra és el trasllat a la gran pantalla de la novel·la homònima de l’escriptora Christine Leunens dirigida per Taika Waititi (en un canvi radical de registre després de la proposta de superherois Thor: Ragnarok). El mateix Waititi és un dels protagonistes junt amb Scarlett Johansson, Sam Rockwell (que aquest mes fa doblet a la cartellera) i Rebel Wilson. També amb opcions en la propera edició dels premis de l’Acadèmia tenim la terrorífica ‘El faro’, protagonitzada per Robert Pattinson i Willem Dafoe i que va ser presentada en la darrera edició del Festival de Sitges; el biopic ‘Un amigo extraordinario’ sobre el presentador televisiu Fred Rogers, a qui dóna vida Tom Hanks, i el drama judicial ‘Cuestión de justicia’, adaptació cinematogràfica de la novel·la homònima de l’autor Bryan Stevenson, amb Michael B. Jordan, Jamie Foxx i Brie Larson.\nCursa de premis a banda, tenim altres variades propostes. El drama d’època ‘La guerra de las corrientes’ està ambientat al segle XIX narra la lluita entre Thomas Edison (Benedict Cumberbatch, que aquest gener fa doblet a la cartellera) i el tàndem format per George Westlinghouse i Nikolai Tesla (Michael Shannon i Nicholas Hoult, respectivament) per crear un sistema de seguretat sostenible. 15 anys després de ‘La maldición’ (que ja era un remake del film homònim japonés dirigit per Takashi Shimizu l’any 2002) n’arriba el seu reboot ara amb Nicolas Pesce darrera de la càmara. Un altre remake, en aquest cas la comèdia ‘Las aventuras del Doctor Dolittle’ en la que és la seva tercera versió cinematogràfica després d’ ‘El extravangante Doctor Dolittle’ (1967) i ‘Doctor Dolittle’ (1998), que va donar origen a una saga amb 4 entregues més. En aquesta versió és Robert Donwney Jr. (allunyat ja definitivament de l’Univers Marvel) el doctor que descobreix que pot parlar amb els animals. Arriba la tercera entrega de la saga ‘Dos policías rebeldes’ estrenada l’any 1995 i que va tenir una seqüela l’any 2003 (ambdues dirigides per Michael Bay). Will Smith i Martin Lawrence tornen a donar vida a la parella de policies protagonistes, Mike Lowrey i Marcus Burnett, ara amb el tàndem Bilall Fallah i Adil El Arbi substituïnt a Michael Bay darrera de la càmara.\nAquest mes també s’estrenen diverses pel·lícules de producció europea. De casa nostra s’estrena la comèdia ‘Te quiero imbécil’, la terrorífica ‘Malasaña 32’ i la proposta d’animació ‘La gallina Turuleca’. La primera és el nou treball darrera de la càmara de la també actriu Laura Maña. El protagonista és Marcos (a qui dóna vida Quim Gutiérrez) un home de 30 anys que intenta transformar-se i adoptar els rols i costums de l’home del segle XXI. L’acompanyen Natalia Tena (els dos ja van coincidir a l’anunci d’Estrella Damm dirigit per Alejandro Amenábar), Ernesto Alterio i Núria Valls. La segona, presentada en la darrera edició del Festival de Sitges, és la segona pel·lícula d’Albert Pintó, 2 anys després de la seva òpera prima ‘Matar a Dios’. L’altra és el debut darrera de la càmara del tàndem format per Eduardo Gondell i Víctor Monigote. Adreçada als més menuts se centra en el popular personatge del títol. Procedent de França s’estrena el darrer film escrit i dirigit per Roman Polanski, ‘El oficial y el espía’, que adapta al cinema la novel·la homònima de l’autor Robert Harris i que va ser presentada en la darrera edició del Festival de Venècia on va ser distingida amb el Gran Premi del Jurat. L’acció se situa a la França de 1894 i narra el procés contra un oficial jueu que és acusat de traició i d’espionatge a favor d’Alemanya. El soldat es declarat culpable i condemnat a cadena perpètua a l’Illa del Diable. De producció britànica tenim ‘Pavarotti’ i ‘Judy’. La primera, dirigida per Ron Howard, és un documental que repassa la vida i trajectòria del cèlebre tenor italià Lucciano Pavarotti. L’altra és el biopic de l’actriu Judy Garland (interpretada per Renée Zellweger) dirigit per Rupert Goold i que se situa trenta anys després del rodatge de la mítica ‘El mago de Oz’, quan l’actriu i cantant es trallada a Londres per celebrar una gira de concerts.\n« Balanç cinematogràfic del 2019


Incendi de vegetació a la zona de la Platjola de Sant Jaume d'Enveja\nEls Bombers han aconseguit estabilitzar el franc dret i esquerre.\nEn total han cremat 4.000 metres quadrats de matolls\nActualitzada 11/02/2019 a les 19:23\nUn incendi ha afectat un solar de vegetació a la zona de la Platjola de Sant Jaume d'Enveja. Els Bombers de la Generalitat han rebut un avís a les 12.37 hores i s'han desplaçat al camp que hi ha entre la platja de la Platjola i la del Serrallo.\nEls Bombers han acudit amb dues dotacions al lloc i han aconseguit estabilitzar els francs dret i esquerre. A les 18 hores s'ha donat per extingit el foc, que ha afectat 4.000 metres quadrats de matolls.\nFoc a Barberà de la Conca\nA les 15.58 hores, s'ha produït un altre incendi però a Barberà de la Conca. El foc ha cremat combustible fi i carrasca a uns marges. Fins al lloc s'han desplaçats quatre dotacions de Bombers i una unitat del GRAF.\nComenta el contingut : Incendi de vegetació a la zona de la Platjola de Sant Jaume d'Enveja


tens un racó dalt del món: Solucions i guanyador dels jocs literaris de setembre\nEl guanyador dels jocs literaris del mes de setembre ha estat Jordi March. Realment ha tingut molta sort, ja que a la primera participació s'emporta el premi, que aquest cop és un lot de llibres i música.\nLes solucions dels jocs, per si algú té dubtes, són les següents:\n172è joc literari : Ramon Llull i Josep Maria Llompart, de Mallorca.\n173è joc literari : recullo les participacions al joc creatiu en aquest apunt.\n174è joc literari : El lament de Portnoy, de Philip Roth.\n175è joc literari : Imma Monsó, Tot un caràcter; Josep Maria de Sagarra, Vida privada; Andreu Carranza, Impremta Babel; Montserrat Roig, El temps de les cireres.\nAra ja podeu participar als jocs d'octubre, amb un altre lot de llibres de premi, signats pels autors.\nPublicat por Jesús M. Tibau at 22:07\naixí que El lament de Portnoy, si es que ja vas dir que era més literal, però no pensava que tant!!! jajajaj\n17 d’octubre de 2010 a les 2:20


Alimentació | Igualada Jove\nUna alimentació sana és la base per a un bon estat de salut. Cal menjar de manera vairada i equilibrada amb l’aportació de l’energia i tots els nutrients adequats a les necessitat de cada persona, segons l’edat, la talla i el nivell d’activitat física que fas.\nAquí et deixem un link que et servirà per saber si estàs en el teu pes.\nFes un clic aquest link per tenir tota la informació sobre com tenir una bona alimentació.\nEn les últimes dècades, la pressió estètica sobre els cossos de les persones ha esdevingut un tema preocupant. El màrqueting publicitari actua de manera constant sobre les persones, imposant-los uns cànons físics de bellesa reduïts i molt estrictes. L’exigència de complir cànons margina altres formes de bellesa, i no permet representar amb proporcionalitat la diversitat existent en les nostres societats.\nDe vegades, aquesta pressió estètica pot ser tan forta que pot desencadenar una sèrie de transtorns alimentaris que requereixen atenció immediata. Hi ha trastorns de tipus alimentari com l’anorèxia i la bulímia nervioses. Però també hi ha d’altres com la vigorèxia, és una obsessió al voltant del culte al múscul. La dismòrfia corporal és una obsessió per alguna part del cos.Tots els trastorns comparteixen diversos símptomes en comú: desitjar una imatge corporal d’acord amb les imposicions estètiques i distorsionar la realitat davant el mirall.\nLa Generalitat de Catalunya té una web exclusiva per als joves on informen dels diferents trastorns alimentaris i també t’assessoren en línia. Si tens algun dubte, xateja! o contacta amb psicòlogues a través d’unt consultori en línia, on també hi podràs trobar les respostes a dubtes d’altres joves que puguin ser similars als teus.


Llibertat, Igualtat, Pluralitat: Ocupació, beques, ajudes i subvencions, i molt més: 1 tècnic de treball adscrit a l'Oficina Jove Alt Urgell. Consell Comarcal de l'Alt Urgell\n1 tècnic de treball adscrit a l'Oficina Jove Alt Urgell. Consell Comarcal de l'Alt Urgell\nConsell Comarcal de l'Alt Urgell ANUNCI sobre convocatòria i bases del concurs oposició per a la provisió d'un tècnic de treball adscrit a l'Oficina Jove Alt Urgell.\nPer acord de la Comissió de Govern de 01/09/2015 s'ha convocat concurs per seleccionar un personal laboral temporal per un lloc de treball de tècnic de treball abscrit a l’Oficina Jove i se n’han aprovat les bases, que es fa públic mitjançant aquest anunci.\nBASES PER LA SELECCIÓ DE PERSONAL LABORAL TEMPORAL MITJANÇANT CONCURS-OPOSICIO PER UN LLOC DE TREBALL TEMPORAL DE TÈCNIC DE TREBALL ADSCRIT A L’OFICINA JOVE ALT URGELL\nNúm. exp. PER-2015-23\n- Denominació de la corporació: Consell Comarcal de l’Alt Urgell\n- Denominació del lloc de treball:. Tècnic mitjà en temes de treball ubicat a l’Oficina Jove de l’Alt Urgell\n- Descripció breu del lloc de treball: Gestió del Servei de Treball de l’Oficina Jove de l’Alt Pirineu i Aran ubicada a la Oficina Jove de l’Alt Urgell.\n- Durada del contracte: Contracte laboral temporal de personal a l’àrea de joventut. S’establirà un període de prova inicial de 1 mes.\n- Jornada laboral: Jornada completa, potser modificat en situacions de substitucions de vacances i altres. Horari de dilluns a divendres i caps de setmana segons la feina.\n- Retribució inicial: A-2, CD 22, complement específic : 1.167,04 € brut anual.\n- Sistema de selecció: Concurs oposició amb publicació de la convocatòria al BOP\nI. REQUISITS GENERALS PER A PRENDRE PART AL CONCURS:\na) Ser ciutadà d'un país de la Unió Europea o d’un altre país amb permís de treball vigent.\nb) Haver complert 18 anys i no excedir de 65.\nc) Estar en possessió de la titulació de diplomat o grau universitari següents: administració i direcció empreses, dret, empresarials, econòmiques, relacions laborals, psicologia, pedagogia o graus equivalents. També s’acceptaran aquells candidats que tinguin un mestratge en ciències socials i jurídiques, amb especialitat en empresa i/o orientació laboral i un títol universitari o grau. En el cas que el títol sigui expedit per un centre no espanyol, s'haurà d'acreditar la corresponent homologació.\nd) No patir cap malaltia ni estar afectat p.er cap limitació física que impedeixi el normal desenvolupament de les funcions pròpies del càrrec.\ne) No haver estat inhabilitat per sentència ferma per a l’exercici de les funcions públiques ni haver estat separat, per resolució disciplinària ferma, del servei de cap administració pública.\nf) Acreditar el coneixement de la llengua catalana mitjançant el certificat del nivell C de la Junta Permanent de Català o algun dels certificats o títols equivalents esmentats a l’annex del Decret 14/1994, de 8 de febrer (DOGC 1859 d’11.2.94) de la Generalitat de Catalunya.\nEn el cas que algun dels concursants no compti amb el certificat o títol esmentats, el tribunal de valoració del concurs avaluarà aquests coneixements. En aquest cas, el tribunal estarà assessorat per personal amb títol idoni per avaluar el coneixement de la llengua catalana.\ng) Acreditar coneixement de llengua castellana : Les persones aspirants que no tinguin la nacionalitat espanyola han de tenir coneixements de llengua castellana del nivell C2. Aquest coneixement s’acredita mitjançant la superació de la prova o l’exercici establert a aquest efecte o la presentació d’un dels documents que s’indiquen a continuació:\n- Certificat d’haver cursat l’educació primària i la secundària a l’Estat espanyol.\n- Diploma d’espanyol com a llengua estrangera (nivell C2 o equivalent), que estableix el Reial Decret 1137/2002, de 31 d’octubre, modificat per Reial decret 264/2008, de 22 de febrer.\nTambé estan exemptes de realitzar l’exercici de coneixements de llengua castellana les persones aspirants nacionals de països en què la llengua castellana sigui llengua oficial o que hagin cursat en llengua castellana els estudis conduents a obtenir la titulació exigida com a requisit d’accés.\nh) Estar en possessió del carnet de conduir B-1, atès que el seu lloc de treball pot situar-se en d’altres comarques de l’Alt Pirineu i Aran\nI) Acreditar coneixements informàtics de nivell 1 de l’ACTIC. Cas que no es disposi del certificat esmentat es farà una prova d’avaluació d’aquests coneixements.\nII. PRESENTACIÓ D’INSTÀNCIES: Les instàncies per a prendre part en el concurs, en les que els aspirants declararan que reuneixen totes i cadascuna de les condicions exigides en la convocatòria, llevat del que s’assenyala en la lletra f) de l’apartat I anterior pels aspirants que manquin de certificats, s’adreçaran al president del Consell Comarcal i es presentaran en el Registre General de l’entitat (Passeig de Joan Brudieu, núm.15, de La Seu d’Urgell), en dia i hores hàbils d’oficina, dins el termini dels vint dies naturals següents a la data de publicació de l’anunci corresponent en el últim dels diaris oficials BOP de Lleida segons el model adjunt (annex 1). Si els dies d'acabament dels terminis o actuació obligada fossin festius, passaran les actuacions al dia següent hàbil.\nAmb la instància s’ha de presentar un currículum i fotocòpia compulsada de tots aquells mèrits que s’al·leguin per a prendre part al concurs.\nEtiquetas: tècnic de treball


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: Més de 200 tractors convocats per Unió de Pagesos es manifesten a Deltebre en defensa del Delta\nMés de 200 tractors convocats per Unió de Pagesos es manifesten a Deltebre en defensa del Delta\nMés de 200 tractors han participat, aquest dimecres al matí, en la tractorada convocada per Unió de Pagesos en defensa del Delta de l'Ebre. Amb el lema 'Ni un pam més enrere!', els manifestants han recorregut la distància que separa els Sequers de la Cooperativa de Deltebre de la platja de la Marquesa en marxa lenta i provocant cues de fins a 5 km, segons el Servei Català de Trànsit.\nUn cop la manifestació ha arribat al punt final del recorregut s'han dut a terme els parlaments de veus del sindicat per posar el punt i final a la marxa. Les intervencions han anat a càrrec de Raül Arques, delegat del sindicat a Deltebre; Albert Pons, responsable sindical del sector de l'Arròs; Dani Forcadell, membre de la sectorial de l'Arròs; Hilari Curto, coordinador territorial a les Terres de l'Ebre i Josep Carles Vicente, responsable d'Organització i Comunicació del sindicat. També ha pres la paraula l'alcalde de Deltebre, Lluís Soler.\nEls parlaments han coincidit en reivindicar la necessitat de mantenir l'espai agrari del Delta i demanar mesures urgents per tal de salvaguardar la zona. Mesures, aquestes, que només seran possibles si s'impulsen des de la col·laboració entre les diferents administracions i amb un consens ampli de tots els sectors representats. En aquest sentit, Unió de Pagesos referma el seu compromís amb aquesta causa i defensa el seu paper i la seva implicació com a agent en la preservació del Delta.\nUnió de Pagesos ha convocat la manifestació d'avui dimecres a la que han donat suport altres entitats en defensa del territori, castigat pel pas del temporal Glòria d'ara fa uns dies que va causar inundacions d'aigua de mar en més de 2.6000 hectàrees de conreu i destrosses en camps i infraestructures. Un temporal que en el cas del sector de l'arròs provocarà importants pèrdues i sobrecostos, tan pel que fa a pèrdues de producció, danys a explotacions agràries i infraestructures malmeses.


16/03/2012. Categories: Delicatessen\nUn dia el petit Claudi jugava al rebedor de l’escala, i pel carrer va passar un avi que duia unes ulleres d’or, caminava encorbat, recolzant-se en un bastó, i precisament davant de la porta, el bastó li va caure. En Claudi, precipitat, va anar a recollir-li i li va donar al vell, que li va somriure i li va dir: -Gràcies, però no em serveix. Puc caminar molt bé sense ell. Si t’agrada, te’l regalo. I sense esperar resposta es va allunyar, i semblava menys encorbat que abans. En Claudi va romandre allà amb el bastó entre les mans sense saber ben bé què fer. Era un bastó comú de fusta, amb el mànec corb i la punta de ferro, i no es notava res més d’especial. En Claudi va colpejar dues o tres vegades el terra amb la punta, després, gairebé sense pensar-s’ho va muntar en el bastó i vet aquí que no era només un bastó, sinó un cavall, un meravellós poltre negre amb una estrella blanca al front, que es va llançar al galop al voltant del pati, renillant i fent sortir espurnes dels còdols. Quan en Claudi una mica meravellat i una mica espantat, va aconseguir posar el peu al terra, el bastó era novament un bastó, i no tenia cascos sinó una senzilla punta oxidada, ni crineres de cavall, sinó el mateix mànec encorbat. -Vull provar de nou. – va dir el Claudi, quan va aconseguir recuperar l’alè. Va tornar a muntar al bastó, i aquesta vegada no va ser un cavall, sinó un solemne camell amb dos geps- i el pati era un immens desert per a travessar, però en Claudi no tenia por i observava des de lluny, per veure aparèixer l’oasi. -“Certament és un bastó encantat“. - es va dir en Claudi, pujant per tercera vegada. Ara era un automòbil de carreres, tot vermell amb el número escrit en blanc sobre del capó, i el pati una pista sorollosa, i en Claudi arribava sempre el primer a la meta. Després, el bastó va ser una motonau i el pati un llac amb aigües tranquil·les i verdes, i després una nau espacial que solcava els espais, deixant rere seu una estela d’estrelles. Cada vegada que en Claudi posava el peu a terra el bastó prenia el seu aspecte pacífic, el mànec lúcid, el vell capçat. La tarda va passar ràpida entre aquells jocs. Cap al vespre en Claudi va treure el cap cap a la carretera, i vet aquí que veu el vell amb les ulleres d'or. En Claudi el va observar amb curiositat, però no va poder veure en ell res d’especial: era un vell senyor qualsevol, una mica cansat pel passeig. -T’agrada el bastó? - va preguntar somrient . En Claudi va pensar que li demanava i li va allargar, enrogint. Però el vell va fer un senyal de que no. -Conserva’l. - li va dir. - Què faig jo amb un bastó? Tu pots volar, jo només podré recolzar-me. Em recolzaré al mur i serà el mateix. I va marxar somrient, perquè no hi ha persona més feliç que el vell que pot regalar alguna cosa a un nen.


dimecres, 11 d'octubre de 2017 02:51\nCelebració del X aniversari de l’Espai Maragall\nPer tal de commemorar l‘efemèride es farà una festa, aquest diumenge, amb un espectacle familiar amb la música del Beatles com a protagonista\nL’Espai Maragall celebra aquest diumenge una festa per commemorar els seus 10 anys de vida. Per a l’ocasió, es presentarà, a partir de les 11 hores, l’espectacle familiar itinerant “Yellow Submarine” i el concert dels Abbey Road “Beatles for Kids”, un viatge per les millors cançons d’aquesta mítica banda a través d’un espectacle 100% interactiu. Un espai on pares i fills cantaran i ballaran els millors temes de la banda de Liverpool. Després de l’actuació hi haurà una aperitiu a l’Espai Maragall.\nPer tal també de fer una ullada al que ha estat aquesta dècada d’activitats, el hall de l’equipament acollirà, a través d’una línia de temps, els seus principals projectes i, tothom qui ho vulgui, es podrà fer una foto, deixar el seu missatge o el desig de com li agradaria que fos l’Espai Maragall\nRecordem que l’Espai Maragall va obrir portes el 15 de desembre del 2007, després d’una profunda reforma de l’emblemàtic Auditori Maragall inaugurat al 1968 com a cinema. A més de la transformació arquitectònica que va permetre crear també sales de d’assaig i de conferències, el projecte naixia amb la filosofia d’esdevenir un centre cívic de les arts. D’aquesta manera, al 2009 es consolida com a centre de formació amb la posada en marxa de l’Espai Escènic i es recuperen les projeccions de cine de la mà del Cine Club Gavà. També acull una programació estable d’espectacles professionals i propostes de grups locals, ja que un dels objectius de l’Ajuntament en els darrers anys ha estat impulsar el teatre amateur.\nUna altra de les fites de l’Espai Maragall és donar suport a les companyies estables en la seva tasca creativa, com és el cas de La Roda Produccions o la companyia Òpera Prima que han fet residència aquí durant aquest darrer any.\nDarrera actualització de dimecres, 11 d'octubre de 2017 07:50


Articles filtrats per data: Divendres, 22 Setembre 2017\nL’Athletic Rubí vol seguir 'in crescendo'\nL’Athlètic Rubí visita aquest dissabte a les 18 h el Llorençà. Després d’aconseguir la primera victòria de la temporada diumenge passat, l’equip dirigit per Miguel Quesada vol seguir invicte al grup 6 de la Tercera Catalana i millorar en l’aspecte defensiu.\nLa síndica creu que les mesures de dimecres posen en perill les llibertats d'expressió i informació\nLa síndica de Rubí, Milagros Calleja, s’ha sumat a un manifest signat per un grup de Síndics, Síndiques, Defensors i Defensores Locals de Catalunya sobre els darrers esdeveniments a Catalunya.\nL’Olímpic Can Fatjó mirarà de continuar sumant punts en el bon inici de temporada que està vivint. Els de Toni Centella visiten un Atlètic Prat que ha començat amb certs dubtes i només suma un punt. El duel de dissabte a les 18:05 el podran seguir en directe a través de Ràdio Rubí.\nDei Furbi ofereix “Oklahoma”, al teatre Akadèmia, només per 6 euros\nRàdio Rubí us ofereix l’oportunitat de veure teatre al “notRubí” amb la millor oferta disponible. Tenim 3 entrades dobles a 6 euros cada entrada per veure Oklahoma el dijous 28 de setembre a les 20:30 h al Teatre Akadèmia de Barcelona. Aquest espectacle és una versió lliure del darrer capítol de la darrera novel.la (inacabada) de Kafka, El Desaparegut, també coneguda com Amèrica.\nEl grup de teatre Vuit Temps interpretarà el Diario d’Ana Frank\nEls alumnes de teatre de l’Escola Vuit Temps tornaran a oferir la seva adaptació teatral del Diario d’Ana Frank aquest divendres, 29 de setembre, a les 21h al Teatre del Regina Carmeli.\nEl Veinti vol seguir invicte\nEl Juventud 25 de Septiembre afronta aquest diumenge a les 12 h el sempre complicat partit al camp del Badia. Els homes de José Antonio Moreno volen seguir amb la bona ratxa de resultats per mantenir-se a la part alta de la classificació i mesuraran les forces davant un rival d’entitat.\nDilluns s’obren les inscripcions per les activitats de l’Ateneu\nL’equipament municipal oferirà una programació de tardor molt diversa amb propostes familiars, música i especial atenció a les entitats rubinenques.\nEs complica la visita a Sant Quirze del Rubí\nLa UE Rubí ha vist com es complicava la visita a Sant Quirze conforme passava a la setmana. I és que, tot i anunciar altes que reforçaran l’equip, encara no podran ser-hi dissabte a les 17:15 h i altres homes importants cauen per a la cita. Com sempre, tot el que succeeixi el podran seguir en directe a Ràdio Rubí.\nEl PSC de Rubí fa una crida al diàleg entre el govern català i espanyol\nCom han fet la majoria de partits polítics rubinencs, el Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) de Rubí també ha emès un comunicat posicionant-se davant de la situació política actual i després dels escorcolls i detencions d’aquest dimecres.