Més de quatre detinguts en una operació policial contra el tràfic de drogues en diversos municipis del Montsià\npublicat el 28/6/2017\nAlmenys quatre detinguts, una xifra que acabarà creixent quan es taquin les actuacions, segons fonts policials, en el marc d'una operació contra el tràfic de drogues en diversos municipis del Montsià i a Mont-roig del Camp (Baix Camp). Desenes d'agents de la Guàrdia Civil, la policia espanyola i els cossos locals escorcollen des d'aquest dimecres a la matinada onze immobles d'Amposta, Sant Carles de la Ràpita, Alcanar, Santa Bàrbara i la població del Camp. Entre aquests, dos clubs cannàbics de la capital del Montsià i de la Ràpita, regentats per la mateixa persona, que ha acabat detinguda. Segons fonts policials i municipals, funcionaven presumptament com a punt de venda de drogues –incloent a menors- i havien estat objectes de les queixes veïnals. En els escorcolls els agents han decomissat quantitats importants de marihuana –també plantacions-, haixix i, en menor mesura, substàncies com cocaïna.\n"És una actuació que fa temps que treballem amb la policia espanyola i la Guàrdia Civil i que avui ha donat els seus fruits", ha explicat el regidor de Governació de l'Ajuntament d'Amposta, Miquel Subirats. Després d'establir dispositius de seguiment i vigilància des de fa setmanes, els agents han entrat en quatre immobles aquest dimecres. Segons ha reconegut el regidor, l'origen d'aquest operatiu arrenca arran de les queixes veïnals contra el funcionament del club cannàbic situat a l'avinguda de Sant Jaume.\nEl local estava obert des de només feia uns mesos. El seu propietari, d'origen marroquí, hauria adquirit també recentment un altre local d'una associació cannàbica de Sant Carles de la Ràpita que havia estat objecte d'actuacions policials ja fa un any. Segons Subirats, tot i que havia demanat la "compatibilitat" per obtenir la llicència, però encara no se li havia donat davant la imminència d'una actuació policial. "Vam fer prevaldre poder-los detenir que hi fessin l'activitat", ha afegit.\nL'operatiu, que està sota secret d'actuacions, està coordinat pel jutjat d'instrucció número 3 d'Amposta i ha generat molta expectació en poblacions com Santa Bàrbara davant el desplegament massiu durant la matinada d'agents dels cossos estatals, inclosos antidisturbis.


Recepta de bescuits de marisc de cranc i gambes\nBisque de marisc de cranc i gambes\neditor insígnia 262 valoracions Afegeix un comentari\nGreixos saturats 11g 57%\nSodi 1023mg 44%\nCalci 310mg 24%\nSi ets purista, saps que una veritable galeta és una sopa de marisc, però sovint s’utilitza per descriure qualsevol sopa cremosa. La sopa és francesa, però l'origen de la paraula 'bisque' no està clar. Es podria derivar de Biscaia, com al Cantàbric, un golf que es troba a la costa oest d'Europa, al límit de l'Oest de França i el nord d'Espanya.\nAquesta galeta de marisc està feta amb cranc i gambes, però podeu optar per substituir un altre marisc o afegir-ne un tercer, com ara llagosta, vieires o peixos ferms.\nLa sopa és molt fàcil de preparar i cuinar, i està a punt en 15 minuts. Serviu-ho amb galetes acabades de fer o pa cruixent. Si es tracta d’un sopar o sopa de plat principal, afegiu una amanida.\n2 cullerades de ceba verda (picada)\n2 cullerades d'api picat\n2 1/2 tasses de llet\n8 unces de carn de cranc\n8 unces gambes cuites (o altres mariscs)\nFondre la mantega en un forn holandès o cassola gran a foc mitjà-baix; afegir la ceba verda picada i l'api. salteu-ho, remenant, fins que estigui tendre.\nBarregeu la farina a la mantega i les verdures fins que estiguin ben incorporades. Continuar la cocció, remenant, durant uns 2 minuts.\nquant triga a estovar la crema de formatge\nEscalfem la llet en una altra cassola a foc mitjà.\nIncorporeu lentament la llet escalfada i continueu cuinant i remenant fins que espesseixi.\nAfegiu el pebre negre acabat de triturar, la pasta de tomàquet i la nata pesada.\nSi voleu, puriqueu la sopa en una batedora o processador d’aliments (vegeu els consells) en aquest moment i després torneu-la a la cassola.\nRemeneu el cranc, les gambes i el xerès. Porteu-ho a foc lent.\nfulles de xocolata per a la decoració de pastissos\nXerès és un vi que es fortifica amb l’aiguardent. El xerès sec és una bona opció per a aquesta recepta. Un cop obert el xerès, s’ha de conservar a la nevera.\nQuan teniu puré de sopa calenta, no ompliu la batedora més de la meitat plena. Si està massa plena, la pressió del vapor pot provocar una explosió, obligant la part superior de la batedora. Per evitar-ho, puré els líquids calents en lots petits i mantingui la coberta de la batedora amb una tovallola de cuina plegada a la mà.\nNo dubteu en afegir petites vieires de llorer o llagosta en lloc de les gambes.\nSubstituïu les cebes verdes per els xalots tallats finament.\nSi voleu, guarniu la sopa amb talls de ceba verda a rodanxes fines, coriandre o julivert. O bé afegiu-hi una cullerada de crema agra i remeneu-la.\nDorayaki: Crepes japoneses farcides de dolços\nMillors receptes gregues sense carn durant la quaresma\nRecepta de panets de sopar blanc de mel\nCarn de vedella amb mongetes verdes xineses\nDeliciosa recepta de pudding de mantega irlandès


KARL-PETER BERCIO – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 19è VOLUM. Impuls immobiliari » KARL-PETER BERCIO\nFOTO PARA BASF ©VICENÇ LLURBA 29-01-2007 DIRECTIVOS BASF TARRAGONA\nBASF ESPANYOLA, S.L.\nText del 2008\nAmb l’aplicació total dels productes BASF a la construcció, preveiem un estalvi energètic de més d’un 40%.\nKarl-Peter Bercio, vicepresident i conseller delegat de BASF Espanyola, S.L., remarca que la química està arreu, ens envolta, és present pràcticament en tots els productes del nostre entorn, i que, lògicament, el sector de la construcció no és cap excepció. “Al contrari, n’és un gran client, el qual volem potenciar encara més. S’ha de tenir en compte que durant els últims anys el sector de la construcció ha crescut a Espanya molt per sobre de la mitjana europea i s’ha convertit en el principal motor econòmic del país.”\nBASF, acrònim de Badische Anilin und Soda Fabril –Fàbrica Badense de Bicarbonat de Sodi i Anilina– va ser fundada l’any 1865 per Friedrich Engelhorn a la ciutat alemanya de Ludwigshafen. “Actualment, l’empresa es denomina BASF, The Chemical Company, i està considerada com una de les companyies industrials químiques capdavanteres en l’àmbit mundial, amb 95.000 empleats i més de 100 plantes productives en 38 països. Tan sols a la fàbrica central de Ludwigshafen hi treballen 32.000 persones, en un recinte de 10 km2.”\nL’any 1969, BASF va instal·lar la primera planta de producció a Tarragona. “En la recerca de mercats amb costos adequats i mà d’obra especialitzada, es va apostar per Espanya, perquè era un país en creixement, amb nombroses possibilitats de demanda i molt ben ubicat des del punt de vista estratègic: a l’àrea del Mediterrani, fàcilment comunicat amb França, Itàlia, el nord d’Àfrica i els Estats Units. Després de diverses ampliacions, aquest complex petroquímic, on treballen prop de 900 persones, ha esdevingut un dels tres centres de producció integrada més importants de BASF a Europa.”\nBASF Espanyola és una empresa especialitzada en la fabricació de productes químics per a nombrosos sectors, entre els quals destaquen l’automoció i la construcció. “Tret d’una petita part de fabricació agroquímica, com additius, herbicides i fertilitzants, tot el que es fabrica a Tarragona pot aplicar-se al sector de la construcció, des d’aïllants fins a pigments i vernissos o diversos productes per accelerar l’assecatge del ciment. A més, l’acord signat amb Degussa AG l’any 2006, mitjançant el qual BASF adquirí la divisió de química de la construcció d’aquesta multinacional, ens ha permès d’oferir les solucions més innovadores als nostres clients.” Arran d’aquesta associació, el negoci destinat exclusivament a la construcció es va centrar a la fàbrica BASF Constructions Chemicals, situada a Palau-Solità i Plegamans, on treballen 300 persones.\nLa investigació se centralitza a la fàbrica matriu alemanya. “Pel que fa a recerca, desenvolupament i innovació, el centre neuràlgic és a Ludwigshafen, on unes 8.000 persones treballen només en aquest vessant. Es tracta d’un laboratori gegant amb l’estructura suficient per poder compartir coneixements entre les diverses plantes.”\nAmb tot, a Tarragona també hi ha alguna línia d’investigació, sobretot per millorar els sistemes de producció existents. “La investigació i recerca centrada a Catalunya es du a terme en col·laboració amb prestigiosos centres, com l’Institut Català d’Investigació Química, adscrit a la Universitat Rovira i Virgili, del qual BASF és patró.”\nUna peça fonamental dins del Grup BASF és la pedagogia. “Una empresa que cada setmana descobreix nous productes i aplicacions, els quals generalment milloren els anteriors, ha de fer forçosament una pedagogia interna dirigida als empleats; no en va, a Tarragona s’imparteixen 55.000 hores de formació anual entre el personal de la companyia. La didàctica, però, s’ha d’adreçar també al client, la societat i l’Administració. És necessària perquè la gent entengui com, amb l’aplicació de determinats productes, es pot arribar a estalviar considerablement en la factura del consum energètic.”\nBASF col·labora amb la Generalitat de Catalunya, mitjançant l’Institut Català del Sòl, en el projecte pilot Policity, el qual pretén crear un model sostenible per rehabilitar zones urbanes o per construir-ne de noves. “A principis de 2007 signàrem un conveni amb l’INCASOL per edificar una promoció de 112 pisos a Cerdanyola del Vallès destinats a protecció oficial o a lloguer per a joves. Aquests habitatges es construiran d’acord amb els criteris de l’ecoeficiència aconsellats per BASF, és a dir, aplicant materials propis i d’altres indústries de la manera que considerem més adequada per obtenir resultats òptims. Quan els pisos estiguin habitats, es farà un monitoratge de cinc dels habitatges per avaluar el rendiment i les qualitats dels materials. Amb l’aplicació total dels productes BASF a la construcció, preveiem un estalvi energètic d’un 40%. El més important d’aquest sistema, però, és que permet reduir les emissions de gasos contaminants i per tant col·labora en la protecció del medi ambient.”\nEl senyor Karl-Peter Bercio constata la falta de personal tècnic qualificat i reclama una millora de la formació professional. “Un dels problemes que afronten els departaments de personal d’empreses com BASF és la manca de mà d’obra qualificada, sobretot la relacionada amb la formació professional tècnica. Tenim serioses dificultats a l’hora de trobar tècnics amb coneixements qualificats per treballar a les plantes i per fer-se càrrec de la maquinària. En aquest aspecte, caldria que l’Administració s’adonés que si no es prenen les mesures adequades, en un període curt de temps es podria perdre la competitivitat de les empreses espanyoles.”\nL’aposta de BASF pel que fa al sector de la construcció se centra en la sostenibilitat i l’eficiència energètica. “El nostre objectiu és promoure i consolidar la línia de nous productes perquè les obres siguin cada cop més sostenibles i ajudin a reduir els costos de l’energia que consumim. Hem de recordar que Espanya importa prop del 80% de l’energia que consumeix, davant del 50% de terme mitjà de la Unió Europea. Per tant, no podem permetre’ns el luxe de malbaratar-ne ni un bri.”\nPrevAnteriorJOSEP RULL CARDÓ, JOSEP MARIA MOIX FABREGAT\nSiguienteJOSÉ LUIS BERDALA TROMPETANext


CORI - Valoració de quatre anys de la CORI a l'ajuntament de Reus\nReflexió personal i política d'Ariel Santamaria sobre els quatre anys de presència, com a regidor juantxi, a l'ajuntament de Reus. Fa una valoració del treball fet per la CORI, la seva interpretació del funcionament general del govern de la ciutat i apunta alguns dels objectius immediats de la CORI després de la victòria electoral del proper 22 de maig de 2011. És el text que segueix:\nLa CORI som un partit independent sorgit a Reus i fundat a l'any 2003, amb la finalitat de fer una protesta activa alhora que divertida contra els abusos dels polítics de la ciutat de Reus. Una ciutat que actualment té el segón pressupost anual més gran de Catalunya (396 milions d'euros) despres de Barcelona capital.\nL'any 2003 ens vam presentar a les eleccións municipals per primer cop, per tal de donar un toc d´atenció contra la classe política i fer una sátira esperèntica del circ mediàtic que es porta a terme durant la campanya electoral cada cop que venen eleccions. I amb un pressupots de campanya de 300 euros, vam aconseguir obtenir un resultat de 1.468 vots, sense obtenir representació, superant a altres formacións politiques independents que ja s'havien presentat en comicis anteriors (FIC).\nL'any 2007, amb propostes com el follòdrom, quatre anys sense obres i plantar marijuana per totes les zones verdes de Reus, la CORI vam aconseguir representació municipal a dins de l'ajuntament de Reus amb un total del 5,19% per cent dels vots escrutats, que van ser 1.831. Vam ser la única formació política que va augmentar de vots respecte els comicis de 2003. Vam quedar per davant de partits polítics globals com Ciudadanos/Ciutadans.\nAra pel 2011 volem superar aquest llistó i aprofitar els quatre anys de protesta activa que hem fet contra l'Equip de Govern, fent una oposició autèntica, sense jugar a dues o tres bandes, fent prevaldre els interessos de la ciutadania sobre els de la casta política que ens governa de manera prepotent, despòtica i amb una política de fets consumats, que escolten i atenen degudament al ciutadà només quan venen eleccions, una vegada cada quatre anys.\nLa CORI com a veritable líder de l'oposició\n2 - Denegant-nos la contractació d'un assesor secretari per a temes polítics pel nostre Grup Municipal, com a eina imprescindible pel bon funcionament i treball del dia a dia d'un grup polític amb representació a dins de l'ajuntament.\n3 - Des de la nostra entrada a l'ajuntament, s'han limitat les intervencions plenàries (mocions, propostes, precs i preguntes) als grups minoritaris com la CORI als Plens Municipals d'una manera que considerem arbitrària i totalment injusta.\nEn definitiva els nostres 4 anys de la CORI a dins de l'ajuntament han sigut com una llarga travessia pel desert, tenint la sensació que a Reus mai hi ha hagut una oposició veritable, directa i sense doble joc amb la ciutadania que vota i paga els seus impostos. En molts casos sempre hem sigut la CORI, contra els altres, el BPPNIR (Bloc de Partits Polítics No Independents de Reus i els seus succedanis). Perquè la CORI només obeïm ordres de la ciutadania reusenca, no pas de Barcelona, Madrid o Brussel.les.\nLa CORI sempre ens hem oposat a aquests projectes faraònics que s'han dut a terme a la nostra ciutat, errors urbanístics fruít de la mala gestió de ciutat, com el TECNOPARK, l´enderroc de l'antic Palau firal per ubicar-hi un centre comercial, el projecte de la Sedera, el desastre que serà l'ARE del passeig Nord, les remodelacions mal planificades com el Barri del Carme, Sol i Vista, Immaculada, amb les seves expropiacions pertinents. Hem lluitat també contra la instal.lació de la borsa de gas artificial que volen ubicar al terme municipal i també ens hem enfrontat contra la supressió de les parades d'autobús de dins de la ciutat que l'Equip de govern volia dur a terme a partir de gener d'enguany. També hem denunciat i hem actuat en contra de la massificació urbanística que pretenen fer al solar del antic Hospital de Reus. I sempre hem criticat el fet de que Reus hagi de formar part de la segona àrea metropolitana de Catalunya, la qual cosa ens convertirà en un simple barri de població massiva o ciutat dormitori de Tarragona.\nTambé hem votat sempre contra les contribucions especials elevades i injustes que ens cobra l'ajuntament quan remodelen carrers i espais de Reus, amb obres que es planifiquen sense consultar prèviament als veïns, provocant molesties de pols, brutícia i sorolls insuportables.\nPropostes de la CORI\nTambé hem proposat millores per la nostra ciutat, com la creació de pàrquings dissuassoris i gratuïts, la supressió de moltes zones blaves innecessàries, l'exempció de pagament de pàrquings municipals on sobren places buides, millores en la festa major, reducció d'impostos, millor promoció de la cultura, del teatre i de la música local, millores per al col.lectiu de la tercera edat, creació d'horts urbans i espais cèntrics per tal que els pagesos puguin vendre la verdura lliurement sense intermediaris, perque no es porti a terme la borsa de gas. Moltes d'aquestes propoestes han sigut aportacions de la ciutadania que s'ha adreçat al nostre Grup Municipal i nosaltres hem actuat com un simple altaveu.\nEvidentment no hem oblidat el nostre tarannà juantxi i també hem proposat els principals punts que teníem al nostre progama electoral, com lo dels follòdroms, creació d'horts municipals per a adults on es pugui plantar marihuana, legalització de coffee shops, el trasllat de la Sagrada Família, regularització de la prostitució ambulant mitjançant la creació d'un Barri Roig, fer l´aparcament disusassori gratuït més gran del món amb 107.000 places, que els bars i tavernes de Reus siguin declarats de denominació d´origen amb les seves plaques pertinents, etc.\nLa CORI, un partit de la ciutadania\nPerò un cop a dins del consistori, la CORI no s´ha oblidat mai de la ciutadania reusenca que paga els seus impostos, d'aquells que en sec s'han trobat amb problemes vers l'administració local i s´han adreçat a la nostra formació, a qui hem escoltat, asessorat i acompanyat a peu de carrer per diferents dependències municipals per mirar de trobar una solució, actuant en definitiva com a Síndic de Greuges o defensor del poble alternatiu.\nEl pitjor de tot es que molts d´aquests ciutadans i ciutadanes que es trobaven en una situació desesperada, no havien sigut atesos per altres formacións politiques que governen la ciutat, tant de l´Equip de Govern com de l'oposició, i no els ha tocat res més que acudir a la CORI, que tenim només un sol regidor.\nReptes pel futur\nAra la CORI hem de seguir essent el que som, un partit polític del poble de Reus, un partit polític creat per fer oposició, per crítica al sistema polític que ens governa de manera injusta, amb una política de fets consumats i amb una mala gestió municipal que només perjudica els ciutadans de Reus.\nLa CORI va sorgir del sector de la faràndula local, que no tenia cap formació que la representés, i aquesta ha de seguir essent la seva base estratègica, fent servir el llenguatge crític, irònic i esperpèntic per millorar la situació política de la ciutat obtenint majoria absoluta.\nI aquesta seria la solució definitiva per a millorar la ciutat de Reus, que un partit com la CORI podés governar amb majoria absoluta, fugint de la política de pactes tripatits o quatripartits que no porten enlloc.\nHem d'evitar que es produeixin nous desastres urbanístics com l'enderrocament del antic palau firal, hem d'evitar que es portin a terme nous projectes faraònics com el TECNOPARK que no surten a compte i que tants diners ens costen, com a mínim en la seva construcció. L'ajuntament de Reus ha d'ajudar més a la ciutadania, ha d'ajudar a crear més treball, ha de contribuir a la proliferació d'empreses, que les entitats de Reus puguin desenvolupar les seves iniciatives sense cap trava pel mig, que hi hagi més pisos de lloguer de protecció oficial, a revitalitzar la vivenda del centre de Reus que s'està quedant tan buit, i que l'aparcament no sigui un problema ni una depesa innecessària.\nEn definitiva que Reus sigui una de les millors ciutats de Catalunya, d'Europa i del Món, per viure amb dignitat i amb comoditat, sense patir antes molèsties causades pels projectes que han dut a terme els seus governants durant els darrers anys, fruit de la mala gestió política municipal.


Venda de llavors Outdoor Grapefruit de Female Seeds\nNomés queden 2 unitats\nLa varietat Outdoor Grapefruit ha estat creada per Female Seeds per proposar una soca de marihuana de dominant Sativa precoç i resistent adaptada al cultiu en exterior, produint collites amb intens gust de aranja (pomelo), estàn llesta per a la collita a finals de setembre.\nAlchimia Grow Shop us presenta així aquesta versió rústica de Grapefruit, una planta Sativa resinosa de floració ràpida, caracteritzada per al seu aroma molt afruitat a aranja. La genètica Grapefruit dóna excel·lent resultats en cultius indoor, però menys a l'exterior, particularment en zones on el clima es degrada ràpidament al final de l'estiu.\nEls Breeders de Female Seeds han decidit injectar una part genètica de la marihuana Easy Sativa, un estàndard del cultiu en exterior desenvolupat pel banc de llavors holandès a base d'una cepa sativa florint molt d'hora en la temporada.\nDesprés de treballs d'encreuaments i retro creus, Outdoor Grapefruit presenta totes les característiques de Grapefruit, enriquides d'una floració semi automàtica, i composta de 80% de gens Grapefruit.\nEl període ideal per sembrar les llavors serà de mitjans d'abril fins a mitjans de maig, perquè les plantes gaudeixen d'un màxim d'hores de llum fins a principis de l'estiu, quan comencen a florir. Per aquest motiu es desaconsella començar el creixement més d'hora, i / o a l'interior abans de posar les plantes fora, Outdoor Grapefruit podria en aquest cas florir des del mes de maig, reduint la collita. En condicions normals, podrem collir des de finals de setembre fins a l'octubre.\nEl sabor i l'olor de Outdoor Grapefruit seran molt marcats, afruitats, amb tocs de menta i pi.\nCaracterístiques de Outdoor Grapefruit de Female Seeds:\nGenetica: Grapefruit x marihuana Easy Sativa\nFloració: 50 dies\nCollita en exterior: finals de setembre\nProducció exterior: 500-700 gr/planta\nAlçada exterior: 2 a 2.5m\nEspecial cultiu en exterior\nPropietats de Outdoor Grapefruit\nLlavors Feminitzades Sabor Afruitat Barates Floració ràpida Sativa\nOpinions de Outdoor Grapefruit i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Outdoor Grapefruit o preguntar sobre aquest producte?\nWhite Widow feminitzada Dutch P. - Dutch Passion\n3 llavors34.95€ 29.70€\n5 llavors52.95€ 39.70€\nhttps://www.alchimiaweb.com/outdoor-grapefruit-product-5313.php 5313 Outdoor Grapefruit La variedad Outdoor Grapefruit ha sido creada por Female Seeds para proponer una cepa de marihuana de dominante Sativa precoz y resistente adaptada al cultivo en exterior, produciendo cosechas con intenso sabor a pomelo, estando lista para la cosecha a finales de septiembre. Alchimia Grow Shop os presenta así esta versión https://www.alchimiaweb.com/images/s/outdoor-grapefruit_5313_1_.jpg https://www.alchimiaweb.com/images/s/outdoor-grapefruit_5313_1_.jpg InStock 22 22 0 0 /Bancos de semillas de marihuana/Female Seeds Semillas Feminizadas Sabor Afrutado Baratas Floración rápida Sativa 2021-03-24T15:09:00Z 4 semillas


què vestir de juliol, segons els nostres influencers preferits - Idees De Vestir\nNo neguem que les temperatures hagin augmentat lentament aquesta temporada, però no deixarem que es faci una mica perquè el temps ens caigui. De fet, estem abraçant l'estiu amb els braços oberts (amb màniga brusa), especialment pel que fa als armaris. Però, què necessitem portar exactament al juliol quan fa sol un gloriós un minut, i el gris passa al següent?\nDesprés d’explotar els comptes d’Instagram dels nostres influencers predilectes, vam aconseguir trobar sis loos ideals per a qualsevol tipus de clima que el Juliol ens pugui llançar. Des de l’obertura final per a noies fantàstiques per a vetllades fredes fins al vestit que us servirà a la platja i al bar, hi ha moltes idees que voldreu copiar immediatament. Tingueu en compte el següent looboo de juliol\nPantalons lluminosos + Cim floral\nNotes d'estil: Al juliol no es tracta de vestits i de vestits. Mae lie Lucy Williams i va dissenyar un parell de pantalons de lli en una tonalitat zesty amb una brusa estampada floral. Acabeu amb les sandàlies strappy i la vostra bossa baset preferida.\nTopshop Brusa de corbata floral vintage (29)\nFidelitzar la marca Scelsi Pants (170)\nBossa de teixit de Muun Carrie (225)\nAntigues sandàlies de cuir Gris Alcyone de cordó (115) Vestit de ganxet + Sabates Perspex\nNotes d'estil: La roba surfista va ser una de les principals influències de la pista de primavera / estiu del 2019, per la qual cosa no és estrany que el ganxet hagi fet un comebac tan monumental. La forma més senzilla de canalitzar la tendència és amb un vestit de ganxet només mentir Maria Bernad.\nUlleres de sol oversed Weeday (20)\nVestit Staud Turbo (185)\nM'agraden aquests 'vestits instantanis' són les millors coses per comprar aquest estiu. Llegiu ara Fringed Jacet + formadors\nNotes d'estil: Totes les noies britàniques asseguren que sempre ha d’estar amb el braç d’un jacet independentment de l’època de l’any, i acabem de trobar l’opció més interessant que hi ha. El jacent de serrell de Monih donarà avantatges a tots els conjunts, especialment quan es porta un vestit de lli i s'acaba amb sabatilles.\nJacquet de cuir franja Nili Lotan Frida (2050)\nVestit rústic de Zara (30)\nBossa d'espatlla de cocodrils Remi Tan Topshop (25)\nNic M2 Teno Pell Sneaers (95) Denim Denim +\nNotes d'estil: Pot ser que arribi el moment de comerciar amb els teus texans, però això no significa que hagis de renunciar completament al denim. En lloc d'això, feu un toc de Sylvie i uniu un sirt de denim mitja samarreta amb camisa gran.\nCamisa denim de tap Weeday (35) 16\nLe Specs Ulleres de sol La Dolce Vita (80)\nTopshop Tela de tall blau mitja part davantera de cotó (35)\nMules amb arc de pell de mango (60) 40\nAquests són els estils de sandàlies més populars del 2019. Llegiu ara Vestits de cordó + sandàlies a joc\nNotes d'estil: Les samarretes fan tot l’esforç per vestir-se, que és primordial quan es vol maximitzar el temps al sol. Fes encara més perfecta la teua adherència combinant les sabates amb el color del vestit, molta mentida Charlotte uhrt.\nJumpsuit de lli de cintura J.Crew Marseille Belted (145)\nAlbus Lumen Jumbo Arracades barroques perla d'aigua dolça barroca (278)\nSandàlies de corretja de cuir de mango (50) 36 Gingham + Baset Bag\nNotes d'estil: Cap armari de juliol no estaria complet sense incloure algun gingam. Permet fer-ho encara més excel·lent combinant-lo amb una bossa de bàsquet que es troba Slip Into Style’s Ellie.\nTop de lli de lli Gingham Miguelina Effie (230)\nMiguelina Jacie Sirt de Gingham Asimètrica (250)\nBossa de teixit recoberta de cuir Cesta col·lectiva de dinar Cesta (156)\nSandàlies Lider Bennett Crissy (125)\nAra, veieu els vuit banyadors més populars ara mateix, segons Instagram\nEl vostre uniforme Weeend: samarreta bàsica i samarreta midi\nMeghan acaba de sortir de les sabates que menjaven, probablement, mai no es duia\nUna història de la roba de mala nena\nD’on et diria un estilista de moda a les teves botes d’hivern


Objectius de la segona unitat i correcció activitat 4 | Homeòstasi\nObjectius de la segona unitat i correcció activitat 4\nTal i com vam quedar, us adjunte els objectius de la segona unitat, alguns enllaços i la correcció de l’activitat 5\nUNITAT 2. EL CONTROL DE LA CIÈNCIA I LA TECNOLOGIA\nJustificar que la ciència i la tècnica no són èticament neutres.\nJustificar la raó de ser d’altres coneixements, en particular del filosòfic, a més del científic i del tècnic.\nAnalitzar la ciència des d’aquestes dues perspectives: la ciència com a saber i la ciència com a activitat.\nAnalitzar des del punt de vista ètic l’activitat científica i tècnica.\nDefinir el concepte de medi tècnic.\nDefinir i analitzar les següents característiques de la tècnica: ambivalència, imprevisibilitat i universalitat.\nDefinir què és l’avaluació de tecnologies.\nAvaluar algunes tecnologies i algunes pràctiques tecnològiques.\n1. Ètica, ciència i tecnologia\n1.1 La ciència i la tècnica no són èticament neutres\n1.2 El paper necessari de la fi losofi a i d’altres coneixements\n1.3 El coneixement fi able i la capacitat transformadora\n2. La ciència al servei de la humanitat i del planeta\n2.1 La ciència com a saber\n2.2 La ciència com a activitat\n3. La tecnologia al servei de la humanitat i del planeta\n3.1 El medi tècnic\n3.2 L’ambivalència i la imprevisibilitat de la tecnologia\n3.3 El caràcter universal de la tecnologia\n4. Avaluació de tecnologies\nReflexions de la UNESCO sobre ètica, ciència i tècnica. També té un portal específic sobre el mateix tema. En aquesta web trobareu una aproximació general, com a part d’un curs general sobre la relació química/biologia. Al blog Històries de ciència, trobareu un seguit d’interessants article sobre la publicació del llibre Anatomia del fraude científico., altre sobre el rigor en fer ciència i finalment altre que parla del paper de les revistes científiques. Finalment, en aquest post anterior trobareu més enllaços relacionats amb el tema i ací els textos que haureu de comentar la setmana vinent.\nTambé teniu un parell de vídeos, una entrevista a Maria Casado de l’Observatori de Bioètica de la Universitat de Barcelona parlant sobre la frontera entre ciència i ètica i altra a Jonathan Moreno de la Universitat de Pennsilvània parlant sobre cèl·lules mare i fronteres ètiques.\nPer exercitar-vos també podeu treballar aquesta webquest sobre clonació i ètica\nPel què respecta a la correcció de l’activitat 4, que no vam poder acabar a l’aula, recordeu que es tractava d’una aproximació general a un balanç de les diferents aportacions de ciència i tècnica. Per tant caldria fer una valoració benefici/perjudici una mica més profunda. Òbviament, algunes són manifestament positives, i en d’altres caldrà matisar i discutir la seva aportació. No són qüestions tancades, i l’objectiu era que us plantejareu el caràcter ambivalent de la tècnica i de la ciència. De les seves aplicacions i d’aquells que les apliquen… persones al cap i a la fi.\ncorreció activitat 4\n[kml_flashembed movie="http://www.tv3.cat/svp2/svp2.swf" width="450" height="320" wmode="transparent" /]\nAquesta entrada va ser publicada a 1r BAT, 2009-2010, BATXILLERAT, Ciències, CMC, Correccions, General, Multimèdia, Vídeo i etiquetada 2009-2010, ètica, BATXILLERAT, textos el 30 Octubre 2009 per Homeòstasi.\n← Formulació i nomenclatura d’oxoàcids Filtrat i altres operacions bàsiques →


Col·lecció: Azimut Història, núm. 2\nNombre d'il·lustracions: 76\nLa Guia de fortificacions de Catalunya proposa la visita a diferents fortaleses de totes les èpoques situades al territori català, des de la prehistòria fins a l’època contemporània. La guia vol facilitar la visita i la comprensió de les restes patrimonials, recomanant-ne els punts clau i proporcionant informació pràctica per accedir-hi. Les visites que es proposen estan agrupades per zones geogràfiques, per tal de facilitar la visita conjunta a diverses fortaleses.\nGemma Cardona Gómez (Barcelona, 1988) és arqueòloga, llicenciada en Història per la Universitat de Barcelona. Des de 2010 treballa en projectes vinculats al patrimoni, la seva museïtzació i la seva didàctica en el grup de recerca DIDPATRI, així com en iniciatives relacionades amb l’arqueologia del conflicte. Màster en Gestió del Patrimoni Cultural per la mateixa universitat, actualment desenvolupa la seva tesi doctoral a l’entorn de la didàctica del patrimoni arqueològic.


‘Leaving Neverland’ passa comptes amb Michael Jackson\nMovistar+ estrena el polèmic documental sobre els abusos del Rei del Pop\n6 min. Barcelona 07/03/2019 21:05\n651x366 El documental Leaving Neverland posa el focus en les denúncies de pedofília contra Michael Jackson. / MOVISTAR+ El documental Leaving Neverland posa el focus en les denúncies de pedofília contra Michael Jackson. / MOVISTAR+\nDurant anys la figura de Michael Jackson ha estat envoltada pels dubtes sobre les relacions que mantenia amb els nens que s’estaven uns dies a Neverland, el seu ranxo de Califòrnia que prenia el nom de l’illa que surt a la història de Peter Pan. Deu anys després de la seva mort, les acusacions de pedofília contra Jackson han pres una nova dimensió amb el documental Leaving Neverland, que estrena el canal de Movistar+ #0 en dues entregues. La primera es podrà veure demà a les 22 h i la segona el 16 de març.\nDirigit pel britànic Dan Reed, el documental recull el testimoni de James Safechuck i Wade Robson, dos nens -ara adults- que van entrar al món del Rei del Pop i que expliquen amb detall els abusos sexuals als quals el cantant els va sotmetre. El treball, a més, fa un retrat dels mecanismes que fan servir els abusadors per dominar les seves víctimes i com, en el cas de Jackson, es va recórrer a la fama i als regals per tenir sota el seu influx els nens i les seves famílies.\nEl documental es va estrenar en l’última edició del festival de Sundance, malgrat la pressió dels fans del cantant, que demanaven que fos retirat de la programació. Els responsables del certamen van respondre amb contundència: “Sundance dona suport als artistes perquè puguin explicar històries atrevides i independents, històries sobre temes que poden ser provocatius o desafiadors. Esperem que l’audiència del festival vegi aquestes pel·lícules i jutgi el treball per ella mateixa”.\nCom no podia ser d’una altra manera, el documental arriba a la televisió amb polèmica i una demanda de la família Jackson contra la HBO, la cadena que ha emès el documental als Estats Units. En la demanda, els hereus del Rei del Pop asseguren que la HBO ha incomplert l’acord que tenia amb Michael Jackson des del 1992 de no desacreditar-lo “al produir i vendre al públic una marató de propaganda sense garanties”, amb l’objectiu d’“explotar descaradament la imatge d’un home innocent que ja no hi és per defensar-se”, segons explica l’advocat dels demandants, Howard Weitzman. L’acord es va signar perquè la cadena pogués retransmetre en directe el Dangerous World Tour de Jackson, del 1992. “A la gent li encanta la música de Michael Jackson, però darrere de Jackson hi ha una màquina que fa callar a tothom que intenta parlar del que Michael Jackson feia amb els nens”, explica Reed sobre com s’han silenciat durant anys els molts rumors que hi ha hagut sobre el músic i els nens que rebia a Neverland.\n“El film no és sobre Jackson”\nDavant de la indignació de la família Jackson i de les persones que consideren que es tracta d’un documental oportunista, Reed es defensa dient que es va endinsar en la història sense tenir cap idea preconcebuda sobre el cantant. “No en sabia gran cosa i vaig contractar un investigador, Faisal Qureshi, perquè busqués i rastregés internet per veure en quin moment sorgia la història. Entre les coses que va trobar hi havia una referència a un cas contra Michael Jackson que va arribar als tribunals i que incloïa els noms de Wade Robson i James Safechuck, dels quals no havia sentit a parlar mai”, explica Reed en una entrevista a Billboard.\nDesprés de localitzar els dos homes, Reed els va entrevistar de forma exhaustiva: va passar tres dies sencers amb Wade i dos amb Safechuck. “Vaig haver de comprovar si hi havia alguna dada que es contradigués”, explica el director, que assegura que va dedicar molt de temps a validar la història dels dos testimonis.\n“Per a mi aquest documental no és sobre Michael Jackson i, de fet, tampoc en sé gaires coses. Aquesta pel·lícula és sobre Wade Robson i James Safechuck i les seves famílies, que han hagut d’assimilar el que va passar quan ells dos eren petits”, assegura Reed, que defensa que el seu documental pot servir per educar la gent sobre com funcionen els abusos a menors. El director ja havia tocat el tema de la pedofília però des d’una altra perspectiva amb The paedophile hunter (2014), un documental estrenat a Channel 4 sobre un grup de vigilants online que intentaven caçar pedòfils fent-se passar per menors d’edat.\nEl sorgiment del moviment #MeToo i les denúncies contra abusadors en el món de l’espectacle ha posat damunt de la taula el debat sobre si s’ha de fer boicot als projectes en els quals participen els acusats. ¿S’han de deixar de consumir les pel·lícules de Woody Allen, les sèries de Louis C.K. o la música de Ryan Adams? El documental Leaving Neverland posa els fans de Michael Jackson davant del mateix dilema. En una entrevista a Vice, Reed va afirmar que ell no creia que s’hagués de fer un boicot a la música del Rei del Pop, bàsicament perquè està tan integrada en la vida de tantes persones que és difícil erradicar-la. Amb tot, Reed afirma que el debat no hauria de ser aquest. “¿Vols posar la música de Jackson a la festa d’aniversari del teu fill? Doncs no ho sé, jo no ho faria. ¿S’hauria de prohibir? No ho crec. És molt bona. Michael Jackson era un gran artista, però també un pedòfil”, sentencia.\nLa BBC prepara el seu propi documental sobre el Rei del Pop\nEnmig de la polèmica pel documental de Dan Reed, la BBC ha anunciat que està preparant el seu propi projecte sobre la figura del Rei del Pop, que s’estrenarà a finals d’any. El responsable del documental serà Jacques Peretti, expert en Jackson i que ja ha fet tres pel·lícules sobre el cantant.\nEl treball, que es titularà Michael Jackson: The rise and fall, s’allunyarà de l’enfocament de Reed, tot i que els seus autors diuen que no tindran por d’endinsar-se en les controvèrsies que van acompanyar el cantant al llarg de la seva vida. Segons la BBC, en el documental hi sortiran moltes persones del cercle íntim del cantant i que van coincidir amb ell durant la seva carrera. A més, tractarà diversos moments de la seva vida, com ara la seva infància a Indiana, els anys dels Jackson 5 i de Studio 54, la creació de Neverland i la preparació del This is it Tour, espectacle que estava assajant quan va morir.\n"ERC allunya al gener el desenllaç de la investidura", portada de l'ARA


Navàs serà pioner a l'estat en el record als deportats als camps nazis | NacióManresa\nNavàs serà pioner a l'estat en el record als deportats als camps nazis\nEl 9 d'abril instal·larà les primers cinc Stolpersteine, una iniciativa europea que relaciona art i memòria mitjançant llambordes individualitsades situades vora la casa o el treball dels deportats\nper Redacció, 3 d'abril de 2015 a les 19:12 |\nNavàs instal·larà el proper 9 d'abril les primeres Stolpersteine de l'estat espanyol, unes llambordes individualitzades que recorden als deportats nazis. Fins a dia d'avui n'existeixen més de 48.000 a diferents països europeus. Les cinc primeres que s'instal·laran a l'estat espanyol seran a Navàs, dedicades als cinc deportats republicans del municipi. Es tracta d'una iniciativa impulsada des de l'Ajuntament.\nD'on i com sorgeix el projecte Stolpersteine?\nStolpersteine significa pedra que fa ensopegar. Es tracta d'un projecte que va de la mà de l'escultor Gunter Demnig que relaciona art i memòria. En paraules del propi autor, "assumir la mort de sis milions de jueus, va més enllà de la nostra capacitat de comprensió. Però si llegeixes el nom d'una persona, calcules la seva edat, mires cap a casa seva, i et preguntes darrera de quina finestra vivia, aleshores l'horror esdevé un rostre". Cada Stolpersteine ret homenatge no només a les víctimes jueves sinó a totes les víctimes del nacional-socialisme, entre elles, els resistents polítics catalans.\nFins a dia d'avui existeixen al voltant de 48.000 Stolpersteine instal∙lades a 16 països d'Europa. Alemanya és el país amb més plaques, però també n'existeixen a Àustria, Bèlgica, França, Itàlia o els Països Baixos, entre d'altres. A l'estat espanyol fins a dia d'avui no s'ha realitzat cap acte de col·∙locació d'Stolpersteine.\nA partir de la recerca impulsada per l'Ajuntament de Navàs i el llibre publicat pel consistori 'Silencis. República, Guerra Civil i repressió franquista a Navàs' s'ha pogut documentar i resseguir la vida dels cinc navassencs que foren deportats al camp de concentració de Mauthausen. D'aquests, tres foren assassinats després de ser traslladats al subcamp de Güsen.\nEl proper 9 d'abril, a les 12 del migdia, a la Plaça de l'Ajuntament de Navàs, es procedirà a la col∙locació de quatre d'aquestes cinc plaques, corresponents a Antoni Barberà Pla, Esteve Flotats Caus, Jaume Obradors Grífol i Ramon Sala Besa. Aquest darrer fou alcalde durant la Guerra Civil per ERC.\nQui és qui entre els cinc deportats homenatjats?\nVa néixer el 10 d'octubre de 1910 a Santa Fe (Argentina) on el seu pare residia per qüestions laborals. Amb 2 anys d'edat va tornar a Catalunya, instal·lant-se primer a Tortosa i després a Galera de Gaià. Durant la República treballava a l'Ametlla de Merola, a la fàbrica Serra i Feliu i militava a ERC. El 31 d'agost de 1937 fou cridat al front incorporant-se a la 146BM de la 30 Divisió on lluità al front d'Aragó.\nDurant l'ocupació de Catalunya, el 2 de gener, fou ferit de bala. Va ser traslladat d'Artesa de Segre fins a Barcelona, en condicions precàries, on fou intervingut. Amb la retirada de les tropes republicanes fou evacuat de l'hospital i va passar la frontera per Portbou. Va ser hospitalitzat a Portvendres durant un mes en un vaixell-hospital i un cop restablert va traslladar-se a Seta, el gran port comercial del Llenguadoc i d'allà a Adge, un altre camp de refugiats. Va fer la temporada de la verema i després fou internat de nou, primer a Barcarès i després a Sant Ciprià.\nAmb l'esclat de la Segona Guerra Mundial tot el seu grup va ser inclòs a la 106ª Companyia de Treballadors Estrangers i destinat a Alsàcia per a construir-hi una segona línia Maginot, treballant als boscos de Saint Die (als Vosgos). Quan el juny de 1940 l'exèrcit alemany va envair França, va ser capturat per la Wehrmacht i traslladat a peu amb el seu grup fins a Estrasburg, on passà sis mesos a una caserna militar. El 13 de desembre de 1940, va ser deportat en condicions infrahumanes, segons el seu testimoni: "va estar-se dos dies i dues nits sense menjar ni beure, amuntegats com animals i fent-se les necessitats al damunt". A l'arribar a Mauthausen els hi prengueren tot i li donaren el número de presoner 4.607. Tot i la ferida a la seva cama dreta, fou destinat a la desgraciadament coneguda pedrera del camp.\nDesprés de quatre anys treballant-hi va ser traslladat al Kommando Linz, al bosc on tallava fusta per fer noves fortificacions. La nova tasca no tenia res a veure amb l'horror que havia passat a la pedrera, tot i així hagué de patir el bombardeig dels avions aliats dos dies abans de l'alliberament del camp. Després de gairebé 5 anys, va ser alliberat el maig de 1945 i s'instal·là a Crèville, prop de París. L'any 1948 va tornar a Catalunya.\nVa néixer a Puig-Reig, el 24 de març de 1904. Era carnisser i després de casar-se amb Montserrat Castellà Pursals va anar a viure a Navàs on, juntament amb la seva dona, es va ocupar de la carnisseria de la cooperativa obrera La Fraternitat. Esteve Flotats va estar molt implicat en aquesta entitat, sota la qual s'agrupaven els sectors més progressistes de la localitat i l'any 1930 el trobem ja com a vocal a la junta de l'entitat. Va ser detingut arran dels Fets del Sis d'Octubre de 1934. Durant la Guerra Civil va ser ferit al pit i al gener de 1939 el trobem internat convalescent a l'hospital militar de Vallcarca. D'allà es va exiliar a França. La seva dona i la seva filla Aurora d'11 anys també creuaren la frontera aquell hivern, però després d'uns mesos van tornar a Navàs. Montserrat Castellà fou detinguda i després de passar 4 anys a la presó de Manresa i Barcelona, el juliol de 1943, va ser sotmesa a un Consell de Guerra, pel qual fou condemnada a 12 anys de presó. Després del judici se li atorgà la llibertat provisional i es traslladà a viure a Sallent.\nEsteve Flotats després de passar la frontera, va ser confinat al camp de concentració d'Argelers i mes tard incorporat a una Companyia de Treballadors, probablement al costat sempre de Ramon Sala Besa. Allí hi treballà fent fortificacions, com a cuiner y traductor pels oficials francesos. Les últimes notícies que en tenim abans de la deportació són a Bellefontaine (al Franc Comtat) i Mousson (al nord de Nancy), on probablement feia treballs a la línia Maginot que els francesos construïen per fer front a l'atrac alemany.\nTot i que en desconeixem la data de detenció probablement fou fet presoner juntament amb Ramon Sala Besa el juny de 1940. Se li atorgà el número de presoner 87202 i va ser conduit a l'Statlag de Fallingbostel XI-B (Baixa Saxònia) des d'on fou deportat a Mauthausen el 27 de gener de 1941, juntament amb Sala Besa i Solé Torrents. Va ingressar al camp amb el número 5537 i quatre mesos després, el 8 d'abril fou internat al subcamp de Güsen on va morir el 7 de novembre de 1941, a conseqüència de les puntades de peu d'un SS.\nVa ser l'alcalde de Navàs de juliol de 1936 a juny de 1938. Havia nascut el 1905 a cal Cervereta, a la colònia de l'Ametlla de Merola, on la seva família treballava a la fàbrica. De jove va anar a viure a Navàs, on es va casar amb Maria Artigas, d'El Mujal. A Navàs, Ramon Sala va desenvolupar una important vida associativa i va acabar regentant la sala de la cooperativa La Fraternitat, al voltant de la qual girava la vida dels sectors d'esquerres del poble. És va afiliar a Esquerra Republicana i va ser regidor i cap de l'oposició a l'Ajuntament des del gener de 1934. Després dels fets del Sis d'Octubre va marxar a Ripoll. A causa de l'ambient enrarit que es vivia al poble va decidir no tornar i es va instal·lar a Barcelona, on treballava en una fàbrica del Poblenou. No va tornar a Navàs fins a primers de juliol de 1936.\nAmb l'esclat de la guerra va ser alcalde fins al juny de 1938, quan fou cridat a files. Amb la retirada va agafar el camí de l'exili amb altres companys de Navàs i va ser internat primer a Argelers i a primers de març al camp de concentració d'Adge, a prop de Narbona, on va coincidir amb altres veïns de Navàs. Allà va rebre la visita de la seva esposa. A causa d'aquesta visita, a la tornada a l'Estat Espanyol, la seva esposa va passar 4 mesos a la presó.\nDes del camp d'Adge, el 6 d'agost de 1939, el van traslladar a una companyia de treballadors, la 93 CTE, als Alps Marítims, per reforçar un tram de frontera proper a Itàlia i Suïssa, probablement al costat d'Esteve Flotats. Amb l'ocupació alemanya de França, el juny de 1940, va ser detingut. Va ser enviat a l'Stalag de Fallingbostel, a la Baixa Saxònia. Hi va ser mig any, fins que el 27 de gener de 1941 va ser deportat a Mauthausen, amb el número de pres 5738. El 8 d'abril d'aquell mateix any va ingressar al camp annex de Güsen, on va morir el 29 de gener de 1942. L'endemà va ser cremat. Segons la carta que rebé la família de les autoritats alemanyes, la causa de la mort va ser “enverinament a la sang”, un eufemisme per no dir-ne assassinat per una injecció al pit.\nHavia nascut al número 7 de la carretera de Manresa a Cardona, a Palà de Torroella, el 12 de setembre de 1909 en una família que treballava a la colònia tèxtil. El seu pare era Fidel Soler i la seva mare Maria Torrents. L'any 1924 es va casar amb Àngela Sol Busquets, natural de Cardona. Durant la República viu al mateix domicili amb pares i germans, i durant la Guerra Civil forma part del comitè que col·lectivitza la fàbrica. Tenen una filla Teresa Soler Sol. Després de la guerra, la seva dona es traslladarà a viure a Cardona i Lleida.\nDesconeixem quan i per on va creuar la frontera. No en tenim més notícies fins que va ser ingressat, de la mateixa manera que Sala Besa i Flotats Caus a l'Stalag XI-B Fallingbostel. És molt probable que els tres fessin el mateix recorregut ja que la deportació a Mauthausen es fa en la mateixa data i el mateix comboi, el 27 de gener de 1941. Allà se li assignà el número 5765, molt proper al dels seus altres dos companys. El 20 d'octubre va ser traslladat a Güsen (amb el número 13875) on va morir el dia de Nadal de 1941.\nVa néixer a Navàs el 8 d'octubre de 1906 i en tenim molt poques notícies. Sabem que probablement va creuar la frontera durant l'exili republicà i residí a França on va ser detingut per les tropes alemanyes i reclòs a l'Stalag XI-A Altengrabow, al sud oest de Berlín.\nEl 24 de juny de 1941 va ser deportat a Mauthausen on ingressà amb el número de matrícula 4252, sent alliberat per les tropes aliades el 5 de maig de 1945. Després de la guerra es va quedar a viure a França.\nSocietat, Segona Guerra Mundial, nazisme


Tisores, paper i pintura: de novembre 2014\nJa em disculpareu però últimament vaig bastant liada i tinc poc temps per fer manualitats.\nTot i això avui us vull ensenyar aquest quadre, que vaig fer pel sant de la meva germana, amb uns papers de la marca Gorjuss que em van regalar.\nPer fer la estructura vaig anar apilant diferent capes, separades entre elles amb foam. Tot està sobre una cartolina negra, sobre aquesta el full lila clar de línies el qual té les estrelles enganxades, per sobre el full amb l'estampat lila que té el forat i per últim el marc de color granat.\nLa capa de sota té les estrelletes enganxades. Són unes estrelles de suro algunes de les quals tenen moviment ja que pengen d'un fil. També he afegit uns quants brillants de color daurat.\nCom es lògic no podia faltar una nina Gorjuss, la he dibuixat i acolorit amb colors de fusta. Un cop pintada, li he afegit Glossy Accents al vestit per donar-li el "toc".\nPer cert, no si recordareu l'àlbum que vaig fer sobre la Kira, la gata de la meva germana, doncs bé he intentat pintar el gatet de la nina dels seus mateixos colors ^_^\nA la cantonada esquerra, hi he afegit aquesta papallona, troquelada amb la Big Shot, a la qual li he donat una capa de purpurina rosa.\nA les altres cantonades hi ha un cor de fusta pintat de rosa-lila i unes floretes també acolorides.\nPer últim, vaig fer dos forats a la cartolina negra i amb la ajuda de la Crop-a-dile li he ficat les anelles i els cordill per penjar. Aquesta cinta també es de la col·lecció de Gorjuss.\nEspero que us hagi agradat i ens veiem aviat.\nEtiquetes: cuadro, decoració, decoración, gorjuss, quadre


Bloc DeuMil.Cat » El Viacrucis acaba a la sepultura\nIdentificar-te\t« Concentració cívica al Parlament, dimecres 13 a les 17 h\nResposta a 100 dies de govern. »\n14 comentaris\tper aquest apunt\nPau Vallejo escrigué:\t9 abril 2011 a les 02:49\tEnric,\nParlen de por a la divisió, excusa de mal pagadors. Enlloc he vist més unió i més bon rotllo que en reunions dels voluntaris organitzadors de consultes, de gent de diferents partits, d’ERC, de CiU, de PSC, de les CUP’s, de Rcat, de tots menys PP i C’s, que mai m’hagués imaginat que poguessin treballar junts i sense cap problema.\nJa m’agradaria a mi veure aquesta munió en altres temes.\nUn altra cosa és que alguna gent, que tots sabem d’on provenen, es comencen a posar molt nerviosa i a perdre el nervis, però no seria just que renunciéssim als nostre ideals i al nostre futur per no ofendre’ls o per por a la seva reacció. En el seu dia van guanyar una guerra per les armes, però ara hauran de suportar una derrota a les urnes.\nUna abraçada i que aquest 10A fem un gran pas més.\nvallfosca escrigué:\t9 abril 2011 a les 09:26\tAra per ara tots aquests garants de la llibertat i democràcia que es declaren “federalistes” o “confederalistes” no fan cap política activa per a promocionar els seus ideals, només surten a fer la proclama quan els independentistes actuem. El “con-federalisme” és instrumentalitzat per a fer anti-independentisme. El “con-federalisme”, que ja va ser un fracàs absolut a finals del segle XIX, ara més que mai és una milonga, una eina retòrica, entre d’altres coses perquè a la península no te cap ressò, mentre que la independència és cada dia més possible, més realitzable.\nEls espanyolistes haurien de defensar la idea d’Espanya, hi tenen dret, el problema és que no poden fer-ho amb arguments. Aquests lluiten per a tal que l’eix polític dretes-esquerres no es traslladi cap al dependentisme-independentisme.\nHi ha esperança, cada dia més.\nEnric Canela escrigué:\t9 abril 2011 a les 11:19\tPau Vallejo,\nSí, absolutament d’acord, bon rotllo entre aquests grups. Les divisions entre els independentistes disposats a tirar endavant es produeixen al voltant de candidatures.\nLes divisions són respecte al futur de Catalunya. Estan en taules de recollida de vot anticipat veus molta gent catalana i “normal” que prefereix votar no perquè no ho veu clar. Veus altres de radicalment en contra, hi ha de tot. O sigui divisió. Gent que no té res a veure amb guerres ni res d’això. Coses de l’educació. I això hi és. No són traïdors ni res, pensen diferent. Els respecto.\nSenzillament, cal explicar-se bé, des dins i fora del Govern, i votar.\nEnric Canela escrigué:\t9 abril 2011 a les 11:21\tVallfosca,\nEfectivament, són confederalistes a casa seva i només al bany, que no els vegin practicar.\nEl confederalisme actual és la Unió Europea.\nJosep Maria Sala i Bellet escrigué:\t9 abril 2011 a les 13:04\tL’article del Sr. Enric acaba dient : “Aneu a votar el diumenge” . Hi estic d’acord però hi afegiria : ” i el dimecres a les 17:00 h. tots a la concentració davant del Parlament.\nNo tinc bones sensacions. He llegit la llista d’associacions adherides i hi trobo a faltar ômnium Cultural, la PDD, Reagrupament…Perquè no diuen públicament que hi donen suport ? Se’ls va convidar a la reunió prèvia a la convocatòria ?\nEls diputats de CiU segurament s’abstindran en la votació i la proposició de llei no seguirà endavant. El sentit del seu vot no crec que el fagi canviar la qüantitat de gent que estiguin concentrades , però el ressò internacional de la informació no serà el mateix si hi ha 200.000 persones que si n’hi ha 500.\nTornarem a perdre una gran oportunitat de dir-li a CiU i al món sencer que la nació catalana vol tenir un Estat Propi.\nMentrestant anirem parlant, parlant, farem consultes, manifestacions, escriurem articles… però votar al Parlament i guanyar la votació, potser ho farem algun dia, però… quant ?\nEduard m.a. escrigué:\t9 abril 2011 a les 14:09\tBon dia Enric,\nLlegeixo l’entrevista a en Xavier Rubert de Ventós a l’Avui, on responent a la pregunta : Per què votarà pel “sí”?, hi respón : Perquè no hi ha més remei.\nBé, és bo, és molt bo que la gent que d’antuvi no ho desitjava, es convenci que no hi ha més remei. Es un primer pas, que consisteix a desactivar resistències; a desbloquejar el camí.\nAra bé, penso que no és suficient per a agafar la força necessària per tal de superar les dificultats que ens esperen.\nAixò només s’aconseguirà quan l’Estat Català no sigui només una necessitat per exclusió, sino que esdevingui un projecte engrescador per a la gent com en Rubert de Ventós que tenen capacitats i projecció. Perquè quan l’entussiasme col·lectiu es dispara, ja no hi ha res que ho aturi.\nAra més que mai, cal que es crei una xarxa de gent significada que es reuneixi, s’engresqui i es conjuri a crear les bases doctrinals i pràctiques sobre les quals fundar l’Estat català.\nLa llista de personalitats que donen suport al 10 A seria una molt bona base.\nNo hi ha cap alternativa viable ni creïble. Aprofitem-ho.\nPermetem acabar, felicitant-vos i agraint-vos l’esforç i l’encert de ” La mosca vironera “.\nEnric Canela escrigué:\t9 abril 2011 a les 14:29\tEduard m.a..\nEfectivament la clau per guanyar és que la gent arribi per reducció a l’absurd, sense emocions. Sempre prefereixo lideratges amb el cap fred.\nAra arriba MxI que es presentarà el dia 12. Malauradament no hi podré ser perquè és hora de feina a mig matí. El dia 30 d’abril hi haurà l’assemblea. Allà serem tots, segur que més que els que donen suport al 10A.\nEnric Canela escrigué:\t9 abril 2011 a les 14:35\tJosep Maria,\nEls que pugueu, dimecres allà, efectivament. Nosaltres hem convocat també. Jo, malauradament, seré fora de Barcelona per motius laborals i no hi arribaré fins quarts de dotze de la nit.\nNo et puc dir si se’ls ha avisat o no. Jo no he pogut ser en l’elaboració inicial però imagino que sí.\nJo no faria cap qüestió sobre el que faci CiU ara. No votarà sí, segur. Ja ho han dit. Ara l’objectiu que tenen és un altre. Ho sabem i hem de jugar les nostres cartes.\nCiU s’ha mogut molt des de fa 1 any. Encara no prou. La societat ha anat més ràpida. CiU és un elefant i gira lent. A més, és CiU + Duran (i els seus).\nJo estic relativament animat.\nALBERT CORTÉS MONSERRAT escrigué:\t9 abril 2011 a les 21:03\tHola Enric, efectivament el personatge anomenat Duran i les seves reflexions les considero gairebé insultants per la població, i nomes fruit de la seva ment malaltissa i la seva defensa d’aquesta Espanya uniforme i singular. Pel que fa en Mas i els seus sacrificis en nom de les futures generacions oblidant l’espoli fiscal, ho considero també bastant insultant. Endavant amb les votacions a la Consulta per donar una lliçó democràtica a tots aquests personatges i una lliçó de normalitat.\nEnric Canela escrigué:\t9 abril 2011 a les 23:39\tALBERT CORTÉS MONSERRAT,\nJo crec que Mas anirà girant conforme les coses es vagin desenvolupant segons el previst. Ell sap que no hi ha altre camí i estic convençut que vol tenir a la gent al seu costat. Com deia no ho comparteixo, crec que hauria de posar-se al davant, però no és el mateix que el Duran.\nA veure si els resultats de demà mouen alguna cosa més.\nJoan de Bcn. escrigué:\t10 abril 2011 a les 16:02\tQuan veus un polític com en Duran, que per defensar la seva posició antidemocràtica de no votar, solament esgrimeix que son pare viu a l’aragó, es quan ten adones que anem molt be, i axó esta guanyat, a la llarga però.\nManel Picó escrigué:\t10 abril 2011 a les 20:50\tLa participació ha superat el 15% a BCN. Qui en sàpiga entendre que entengui. La cosa està molt madura.\nEnric Canela escrigué:\t10 abril 2011 a les 23:26\tJoan,\nEfectivament, amb arguments així la victòria és nostra.\nEnric Canela escrigué:\t10 abril 2011 a les 23:26\tManel Picó,\nMés que això. Dades comparables: 21,37%\nLa cosa està madura. A veure si ho gestionem bé.


Where get rest\nReserva la teva plaça d'aparcament per a accedir a la platja del Trabucador en vehicle (només a l'estiu)\nL’aparcament pilot de la Platja del Trabucador té per objectiu garantir una adequada ordenació del trànsit i evitar aglomeracions de vehicles en aquest espai natural. Es vol donar resposta a la necessitat de conservar aquest espai natural, protegir-lo i millorar l’experiència de la seva visita. Aquesta prova pilot inclou la dotació de serveis, l’entrada limitada de vehicles i la regulació de l’estacionament amb la implantació d’un aparcament de pagament.\nAquesta iniciativa està liderada per l’Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita i compta amb el suport i col·laboració del Parc Natural del Delta de l’Ebre, el Servei del Litoral del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, i de la Direcció General de Sostenibilitat de la costa i del mar del Ministeri per a la Transició Ecològica.\nL’entrada a la Platja del Trabucador a peu o en bicicleta és gratuïta. Ara bé, per regular i minimitzar l’impacte que genera l’accés amb automòbils, autocaravanes i motocicletes i ciclomotors, aquests estan obligats al pagament d’un preu públic a partir dels primers 30 minuts de la seva entrada en aquest espai natural. Per tant, s’entendrà per estacionament/aparcament tota immobilització d’un vehicle la durada del qual excedeixi de trenta minuts.\n5,00 € per plaça/dia de vehicle turisme. Un únic accés. Vàlid per tot el dia.\n8,00 € per plaça/dia de vehicle autocaravana. Un únic accés. Vàlid per tot el dia.\n3,00 € per plaça/dia de vehicle motocicleta/ciclomotor. Un únic accés. Vàlid per tot el dia.\nSi no tens reserva prèvia podràs accedir a l’estacionament mentre quedin places lliures. Un cop dins, gaudiràs de 30 minuts durant els quals podràs sortir sense cost. A partir dels 30 minuts des de l’entrada, caldrà fer efectiu el pagament per poder sortir de l’àrea. Per fer efectiu el pagament disposes de tres opcions:\nEfectuar el pagament a les casetes d’informació situades a l’entrada i al mirador (pagament només amb targeta, no es permet pagament amb efectiu per motius de seguretat)\nVàlid per tot el dia, de les 6h a les 23h, de l’1 de juliol al 31 d’agost.\nHorari atenció de les casetes d’informació i dels serveis d’atenció cívica i suport al trànsit rodat serà de 10h a 19h\nLa teva aportació reverteix 100% en la millora de l’espai natura, i es tradueix amb millores i serveis com WC, primers auxilis, neteja de la platja, atenció cívica, suport al trànsit rodat o casetes d’informació turística, entre altres. Moltes gràcies per col·laborar-hi i formar part d’aquesta prova pilot!\n2. Els vehicles titularitat de persones físiques o jurídiques i de les entitats regulades a l’article 35.4 de la Llei 58/2003, de 17 de desembre, General Tributària, amb domicili a Sant Carles de la Ràpita a nom de les quals consti el vehicle en el permís de circulació.\n4. Els vehicles d’usuaris de serveis o d’activitats turístiques al medi natural concessionats en el Pla d’usos de platges i ubicats a la zona del pàrquing situat a la platja del Trabucador, sempre que disposin d’una reserva prèvia de contractació d’aquests serveis o activitats amb una antelació mínima de 12 hores.\nLes barreres d’entrada reconeixen les matrícules dels vehicles. A l’entrada, la barrera us identificarà i us donarà pas. Un cop dins, gaudireu de 30 minuts gratuïts per circular lliurement. Passat aquest temps, caldrà fer efectiu el pagament. En fer el pagament, haureu d’identificar la matrícula del vostre vehicle per tal que en sortir, la barrera us pugui identificar. És imprescindible que la matrícula que heu introduït en el moment de la reserva coincideixi amb la matrícula del vostre vehicle.\nEl dret d’ús de l’aparcament correspon entre les 6h i les 23h del dia de la reserva de plaça, amb un únic accés. No es retornarà l’import de la reserva, a excepció de motius de força major que impedeixin el funcionament de l’aparcament, com ara tempestes, grans temporals, o per recomanació de les autoritats competents i/o cossos de seguretat. En aquests casos es podrà tancar l’aparcament i es realitzarà la devolució de la reserva. No es podrà fer ús de la plaça en un dia diferent del de la reserva. Les reserves es gestionen a través de la plataforma online del web lotrabucador.cat (motor de reserves a càrrec de l’Associació Estació Nàutica Sant Carles de la Ràpita-Delta de l’Ebre, G43975226, amb domicili al Pg. Marítim-Av. dels Alfacs, sn 43540 de Sant Carles de la Ràpita, més info www.enlarapita.com).\nA la Zona 2, s’ubica una zona d’estacionament per autocaravanes, situada vora el mirador. Aquest estacionament no dóna dret a l’acampada ni a la pernoctació (prohibides a totes les platges del Delta). Els horaris d’aquest estacionament són els mateixos per tots els vehicles (de 6h a 23h), però es reserva un espai de plaça més gran per aquest tipus de vehicles.\nTot i que no es permet l’estacionament d’aquest tipus de vehicles a l’aparcament de la Platja del Trabucador, sí que és possible accedir-hi si les dimensions del vehicle ho permeten. Així doncs, la càrrega i descàrrega de viatgers a la zona s’haurà de fer de forma àgil, durant els primers 30 minuts des de l’entrada a la zona (període gratuït).\nEn cas d’emergència trucar a policia local al tel. +34 977 740 717 o al telèfon d’emergències 112. Es disposarà del servei de primers auxilis a la caseta d’informació de l’entrada i a la caseta d’informació del mirador.\nEs disposa de places per vehicles amb mobilitat reduïda, situades a la part frontal del mirador, on s’ubica la rampa d’accés al mateix. També s’ubica un WC adaptat, situat a la caseta d’informació de la Zona 2.\nZona 1 (entrada): s’hi ubiquen les barreres de control d’entrada i sortida, i una caseta amb els serveis d’informació turística, pagament de l’estacionament, primers auxilis i WC públic.\nZona 2 (mirador): s’hi ubica una caseta amb els serveis d’informació turística, pagament de l’estacionament, primers auxilis i WC públic+WC adaptat. Al mirador es disposa dels serveis de cafeteria. Entorn del mirador s’hi situa l’aparcament de bicicletes, cotxes per persones amb mobilitat reduïda, motocicletes i ciclomotors, i autocaravanes. Disposa d’àrea de pícnic i aparcament per turismes amb zona d’ombra. En aquesta zona s’hi ubiquen les escoles de kitesurf i un servei d’activitats nàutiques sense motor.\nZona 3 (final camí transitable): s’hi ubica una caseta de suport al trànsit rodat i un WC públic.\nDes de l’Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita es realitzen diverses neteges manuals a la setmana de tota la platja, però les escombraries generades s’han de retornar cap a casa, i evitar així deixar-les a l’espai natural. Podràs recollir una bossa biodegradable gratuïta a les casetes d’informació o bé demanant-la als informadors (tingues en compte que pots rebre una sanció de 400 € si deixes la brossa a l’espai natural!)\nEmporta’t la brossa cap a casa. Podràs recollir una bossa biodegradable gratuïta a les casetes d’informació o bé demanant-la als informadors (tingues en compte que pots rebre una sanció de 400€ si deixes la brossa a l’espai natural!)\nProva pilot juliol i agost 2021


Preus i beques | Escola Universitària ERAM\nA continuació t’expliquem les diferents modalitats de pagament del Grau en Arts Escèniques.\nD’altra banda, l’Escola Universitària ERAM t’ofereix un finançament personalitzat segons les teves necessitats i possibilitats. Si vols que et fem una proposta personalitzada, no dubtis en trucar-nos i t’assessorarem.\nRecorda que el preu total del curs pot variar segons el nombre de crèdits que et matriculis, sent el màxim 60 crèdits (en el cas d’un primer curs) i de 30 crèdits el mínim. El preu del crèdit és de 85 euros.\nOpció 1: Finançament mensual\nMatrícula de 1.800 euros + 10 quotes de 330 euros*\n*Aquesta quota és en el cas que et matriculis d’un curs sencer (60 crèdits)\nNota: les taxes de matrícula de la UdG no estan incloses a la quota. (cost aproximat 139,80 euros)\nOpció 2: Pagament únic\nSi ho prefereixes, pots fer un pagament únic, en aquest cas obtindràs una bonificació del 3% sobre el preu final.\nOpció 3: Pagament en 2 quotes\nSi tries aquesta opció gaudiràs d’un descompte del 2% sobre el preu final.\nOpció 4: Pagament en 3 quotes\nSi tries aquesta opció gaudiràs d’un descompte del 1% sobre el preu final.\nPerò … i si el teu somni és estudiar a l’ERAM però encara penses que són masses diners?\nNo t’amoïnis, et donem alguns consells …\nHas pensat que pots obtenir una de les 10 beques que ofereix l’Escola Univeristària ERAM?\nPer saber-ne més i com obtenir-la clica aquí\nHas pensat que en ser uns estudis oficials, pots demanar la beca del Ministerio de Educación?\nClica aquí per conèixer a quina quantitat pots optar i fer la teva estimació.\nHas pensat que pots demanar l’acreditació del tram de renda familiar per obtenir una reducció dels preus de matrícula?\nHas pensat que si ets de Girona pots optar amb el teu treball de recerca de batxillerat a la beca d’Arts Visuals que atorga anualment el Consell Social de la UdG?\nConsulta les bases en aquest link\nHas pensat que pots treballar durant el curs?\nL'ERAM t'ofereix un pla d'estudis personalitzat segons el teu cas perquè puguis treballar durant el curs. Pregunta'ns\nHas pensat que en ser un estudis professionalitzadors pots treballar en feines remunerades del nostre sector a partir del primer curs?\nTafaneja la nostra borsa de treball\nHas pensat que si necessites allotjament ecònomic pots optar a un dels programes socials i de cooperació què s'ofereix des de la Universitat de Girona?\nBeca Temporada Alta\nL’Escola Universitària ERAM i Bitò Produccions (empresa organitzadora del Festival Temporada Alta) convoquen les presents beques amb l’objecte espec�...\nBeques Préstec Fundació Escola de Gestió de l’Escola Universitària ERAM\nPels alumnes del Grau en Comunicació Audiovisual i Multimèdia i el Grau en Arts escèniques....\nBeques generals i de mobilitat del Ministeri d’Educació, Cultura i Esport (MEC)\nCom a estudiant del Grau en Comunicació Audiovisual i Multimèdia pots sol·licitar la beca de caràcter general i de mobilitat per a estudiants d’ensen...\nBeques Premis de treballs de recerca de batxillerat en la categoria d’arts visuals\nAquests premis pretenen acostar els estudiants a l’ensenyament superior en un àmbit de proximitat i col·laboració entre els centres de secundària i l...


Amb l’objectiu de garantir la privadesa i el correcte tractament de les dades de caràcter personal que es recullen a través de la pàgina web INFOFEINA.COM, EMPRESES.BIZ SERVEIS PROFESSIONALS, S.L.U., empresa propietària d’aquest web, a través d’aquesta declaració pretén informar els usuaris de la política de privacitat que l’empresa segueix en el tractament de les seves Dades de Caràcter Personal i el seu compromís per garantir les exigències legals estipulades en la legislació i reglamentació que és d’aplicació en la matèria.\nResponsable del tractament EMPRESES.BIZ SERVEIS PROFESSIONALS SLU\nC/ Bonastruc de Porta, 31, 1r 4a, 17001 Girona\nFinalitat del tractament Oferir, prestar i facturar els nostres serveis de plataforma web de gestió d'oferta i demanda d'ocupació.\nLegitimació ·Consentiment obtingut de l'interessat.\n·\tExecució del contracte de serveis.\nDrets de les persones Els interessats tenen dret a exercir els drets d'accés, rectificació, limitació de tractament, supressió, portabilitat i oposició, enviant la seva sol•licitud a la nostra l'adreça.\n·\tTractem la informació que se'ns facilita per prestar i facturar els nostres serveis de plataforma web de gestió d'oferta i demanda d'ocupació.\n·\tSi ens dóna el seu consentiment també podrem tractar les seves dades per enviar-li informació sobre les nostres activitats, productes o serveis.\n·\tSi ens envia un currículum, tractarem les dades amb la finalitat de gestionar la base de CV's per a la selecció de personal.\n·\tLes dades personals proporcionades es conservaran mentre sigui usuari dels nostres serveis o en vulgui rebre informació, i després, durant el terminis establerts per complir amb les nostres obligacions legals.\n·\tQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si estem tractant o no les seves dades personals.\n·\tLes persones interessades tenen dret a accedir a les seves dades personals, així com a sol•licitar la rectificació de les dades inexactes o, si escau, sol•licitar la seva supressió quan, entre d'altres motius, les dades ja no siguin necessàries per a les finalitats per a les que es van recollir.\n·\tEn determinades circumstàncies els interessats podran sol•licitar la limitació del tractament de les seves dades, en aquest cas únicament les conservarem per a l'exercici o la defensa de reclamacions.\n·\tTambé, en determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats es poden oposar al tractament de les seves dades. En aquest cas deixarem de tractar-les, excepte per motius legítims imperiosos o per a l'exercici o la defensa de possibles reclamacions.\n·\tEls interessats també tenen dret a la portabilitat de les seves dades.\n·\tFinalment, els interessats tenen dret a presentar una reclamació davant l'Autoritat de Control competent.\n·\tDades de caràcter identificatiu\n·\tAdreces postals o electròniques\n·\tCaracterístiques personals\n·\tAcadèmiques i professional\n·\tInformació de les polítiques de tractament de dades al personal.\n·\tRealització de còpies de seguretat periòdiques.\n·\tControl d'accés a les dades.\n·\tProcessos de verificació, avaluació i valoració regulars.\nc)\tHem adoptat totes les mesures de seguretat necessàries, de conformitat amb l'article 32 del RGPD.\nd)\tRespectarem les condicions indicades en els apartats 2 i 4 de l'article 28 del RGPD per recórrer a un altre encarregat del tractament.\ne)\tAssistirem al responsable, sempre que sigui possible, d'acord amb la naturalesa del tractament i mitjançant les mesures tècniques i organitzatives adequades, perquè pugui complir amb l'obligació de respondre les sol•licituds que tinguin per objecte l'exercici dels drets dels interessats establerts en el capítol III del RGPD.\nLa tipologia de dades, la categoria d'interessats i els tractaments que podrem realitzar per compte dels nostres clients, s'establiran en el corresponent contracte de tractament de dades.


La sentència del Tribunal de Luxemburg no existeix, per J. Nieva-Fenoll\nLa sentència del Tribunal de Luxemburg no existeix\nNo s'ha de ser jurista per adonar-se que la decisió del Tribunal de Justícia de la Unió Europea ha tingut un efecte nul, no només per al pres Oriol Junqueras, sinó també per al procés penal en el seu conjunt\nDijous, 09/01/2020 | Actualitzada 10/01/2020 - 09:29\nNo trobo manera més clara, ni més suau, d’expressar el que, en el fons, es dedueix de la interlocutòria dictada per la Sala segona del Tribunal Suprem sobre la immunitat de Oriol Junqueras. I és que no s’ha de ser jurista per adonar-se que la sentència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) ha tingut un efecte nul, no només per al pres, sinó també per al procés penal en el seu conjunt.\nI això és simplement incomprensible. El TJUE treballa amb l’obligada voluntat que les seves sentències tinguin eficàcia, i no simplement per crear doctrina que els tribunals nacionals puguin llegir i debatre com en un seminari. I especialment en el procediment que ens ocupa, el de la qüestió prejudicial, les respostes del TJUE estan cridades a tenir efectes en el procés nacional en què han sigut formulades.\nRes d’això ha passat aquí. Al Tribunal Suprem li ha semblat que no havia de fer res. Que tot quedava igual, malgrat que el TJUE, primer, ha dit que Junqueras hauria d’haver sigut posat en llibertat des que va ser proclamat electe al juny i, segon, que deixava la determinació de les, al meu parer, òbvies conseqüències d’aquesta declaració en mans del Tribunal Suprem, al·ludint expressament a la sentència condemnatòria. Doncs bé, el Tribunal Suprem considera que no es produeix cap conseqüència del pronunciament del TJUE.\nImprecisió en la traducció\n¿A quin cap cap que fos això el que desitjava el TJUE? No obstant, el Tribunal Suprem s’esforça a demostrar que la resposta del TJUE tenia importància tot i no haver-lo esperat per dictar sentència condemnatòria, a fi de veure si la immunitat suposava obstacle per a la inhabilitació de Junqueras com a eurodiputat. Sembla obvi que el TJUE respon que sí, ja que altrament no s’entén que digui que era diputat des de la proclamació com a electe i que això implicava la seva llibertat i que havia de sol·licitar-se autorització al Parlament Europeu per procedir judicialment contra ell.\nPerò el Tribunal Suprem, aprofitant una imprecisió en la traducció –en la versió francesa de la sentència (punt 90 i inici del 91) s’entén millor– parteix de la base que el TJUE li permetia decretar que el pres seguís a presó provisional, cosa que és directament incompatible amb el que s’acaba de dir. I interpreta que hauria d’haver demanat l’autorització al Parlament Europeu en el seu moment, però que que no ho va fer i que ho tindrà en compte en futures ocasions, cosa que es tracta d’una afirmació que, per ser suaus, deixa perplex. I que arribats a aquest punt, que què hi farem, que ja hi ha sentència condemnatòria i que aquí no ha passat res. És a dir, quan el pacient va tenir aquest intens dolor al pit, s’hauria d’haver portat el pacient a un hospital i s’hauria d’haver utilitzat aquell desfibril·lador perfectament disponible quan va entrar en aturada cardíaca. Però és clar, ara que l’interessat ja està mort, no s’hi pot fer res, però es tindrà en compte per a futures ocasions.\nEs dona la circumstància, a més, que el Tribunal Suprem, contradictòriament, va impedir a Junqueras accedir a la condició de diputat del Parlament Europeu després d’haver-li concedit convertir-se en diputat del Congrés, perquè temia la seva fuga, temor no compartit pel TJUE, que expressament conscient d’aquesta situació va insistir en la llibertat de Junqueras.\nAutorització al Parlament\nPer tant, incontrovertiblement Junqueras gaudia d’immunitat i no es podia ser procedent judicialment contra ell sense l’autorització del Parlament Europeu, i molt menys condemnar-lo. Per tant, la sentència és nul·la –només contra Junqueras–, però el Tribunal Suprem insisteix que no és així amb una argumentació que revela amb claredat la seva opinió sobre els fets. Diu que la condició de diputat no serveix perquè el poble revoqui amb el seu vot la condemna d’un tribunal. Però és que no es tracta d’això. Si algú és diputat, no és que no se’l pugui condemnar ni que el poble el perdoni, sinó que cal demanar autorització al Parlament a què pertany per poder condemnar-lo, que és molt diferent.\nÉs desconegut com actuarà el Parlament Europeu davant d’aquesta gravíssima situació. No és esperable cap pronunciament del TJUE en vista de l’evident indeguda interpretació de la seva sentència, però aquest cas és, com dic, insòlit, afecta la base democràtica de la Unió –el seu Parlament– i mai se sap. Ningú sap el que passarà. Per sort, no hi ha precedents. I convindria evitar possibles seqüeles d’aquesta història.\nTemes: Sentència del procés Parlament Europeu Tribunal Suprem Oriol Junqueras


La Tronada de divendres a la nit va posar punt i final a les festes de Santa Tecla 2021. Una Santa Tecla en què s'ha donat incici a la commemoració dels 700 anys de l'arribada de la relíquia del braç de Santa Tecla a la ciutat. Per segon any ... » continuar\n'Festa per a Tothom' acomiada una nova edició de la celebració inclusiva de Santa Tecla\nAquest dijous, dia de Santa Tecla, va arribar al seu final la participació de la penya inclusiva Festa per a Tothom en els actes de la Festa Major de Tarragona. Una celebració que ha portat els membres de la penya festiva a presenciar en directe ... » continuar\nRedacció TT - 24/09/2021 - 14:07h\nTret de sortida aquest dimecres, dia 15 de setembre, de les festes de Santa Tecla d'aquest 2021 amb l'acte de la Crida. Enguany, per segon any consecutiu, l' acte se celebrarà a les 19 h des de les Muralles, al Passeig Arqueològic, on es retrà ... » continuar\nEn el marc de les Festes de Santa Tecla 2021, la Xarxa de Santa Tecla impulsa diverses accions amb motiu dels seus 850 anys d'història i la commemoració dels 700 anys de l'arribada del Braç de Santa Tecla a la ciutat de Tarragona L'any 2021 és ... » continuar\nL’Empresa Municipal Mixta d’Aigües de Tarragona s’estrena aquest any per Santa Tecla amb dues propostes i una col.laboració vinculades a l’aigua i la seva gestió. Tal com explica el president de la companyia, Jordi Fortuny “des ... » continuar\nTarragona gaudirà aquesta Santa Tecla del retorn dels actes més tradicionals de la mà de les entitats del Seguici. I és que aquesta Santa Tecla el Seguici Popular tornarà a actuar en la seva totalitat així com també es podran veure els balls ... » continuar\nLa imatge gràfica de Santa Tecla 2021 i el seu marxandatge commemora el 30è aniversari de la creació del Retaule de Santa Tecla per part de l’Esbart Santa Tecla. La figura de la santa protagonitza del cartell d'enguany, obra de la dissenyadora ... » continuar\nEl baríton tarragoní, Àngel Òdena, serà el pregoner de les Festes de Santa Tecla d’aquest 2021. Àngel Òdena (Tarragona, 1968) és baríton principal en òperes i sarsueles i és un dels tarragonins amb més projecció internacional en ... » continuar


Novembre | 2014 | Les notícies d'Educació Infantil\nPublicat el Novembre 21, 2014 per loretomartin\nTots els alumnes de la Llar d’Infants de Carmelites assisteixen al teatre Tarragona per gaudir d’un espectacle sensorial: llums, colors, música, dansa,…tota una experiència!\nEls familiars, pares i avis, acompanyen en aquesta aventura matutina i resulten de gran ajuda.\nDe tornada a l’escola, caminant com uns campions, canten cançons, recorden tot el que han vist i van descobrint petits detalls de la nostra ciutat: les botigues, els semàfors, el trànsit,…fins a la primavera que tornaran al teatre Metropol.\nJa preparem el Festival de Nadal!!\nPublicat el Novembre 19, 2014 per lourdessumoy\nEls nens i nenes de P5 estem preparant amb molta il·lusió, el Festival de Nadal, assajant l’obra; UN COP AL CAP MOLT INOPORTÚ. Cantem, ballem, recitem i també ens sabem esperar fins que ens toca sortir a escena. Mireu, mireu…\nFruits de la Tardor a Llar-1: el moniato\nPublicat el Novembre 17, 2014 per loretomartin\nL’aprenentatge sensorial és fonamental a la Llar. Conèixer mitjançant diferents sentits, tacte,gust, vista, olfacte…permet als infants interioritzar l’aprenentatge de manera significativa.\nAquesta setmana passada, els nens i nenes d’1 any, van tastar, tocar, olorar i veure moniatos!!\nEL DIA DEL PARE PALAU, UNA GRAN FESTA A INFANTIL!\nPublicat el Novembre 11, 2014 per lourdessumoy\nEls nens i nenes d’Educació Infantil, vam celebrar divendres la festa del Pare Palau. Vam veure en dibuixos, tot el que va fer Francesc Palau; va néixer al poble d’Aitona, va estudiar a Lleida, va pregar a les muntanyes del Montsant i va fundar les germanes Carmelites que estan per tot el món! Vam fer una pregària a l’esglèsia i ens vam divertir molt amb els jocs al pati. VISCA EL PARE PALAU!\nP-3: LA CASTANYADA\nPublicat el Novembre 9, 2014 per martacano2014\nDurant aquests dies hem fet un munt d’activitats per tal de rebre a la castanyera.\nHem vestit entre tots la castanyera de l’escola. hem fet panellets, que estaven boníssim.Hem cantat i ballat. I per concloure la setmana vam rebre una visita molt especial, la senyora castanyera, que ens va explicar un conte.\nHa estat una setmana plena d’emocions i nervis.\nPublicat el Novembre 8, 2014 per ramonjordi\nLa setmana passada, vam estar de celebració amb motiu de la festivitat del Pare Palau.\nActivitats al llarg de la setmana: manualitats, poema i cançó del Pare Palau… finalitzant els actes el divendres amb el tradicional visonat i visita a la capella al matí i per la tarda divertint-nos amb els Jocs del Pare Palau al pati. L’AMPA ens va convidar a l’esmorzar.\nLa Tardor a la Llar d’Infants\nPublicat el Novembre 8, 2014 per loretomartin\nA la Llar d’Infants portem uns dies fent activitats de la Tardor:\nhem pintat i enganxat arbres, fulles i carbasses. Hem jugat amb fulles i pinyes. Hem vist fruits de tardor i hem celebrat la castanyada menjant castanyes i fent panellets que estaven boníssims!!


24 d'octubre: Sant Antoni Maria Claret, bisbe\n1807, desembre 23: “Vaig néixer a la vila de Sallent. Els meus pares es deien Joan Claret (fabricant de filats i teixits) i Josepa Clarà” (Autobiografia 3). “Fórem onze germans” (Aut. 6). Antoni n’és el cinquè.\n1807, desembre 25: “Vaig ser batejat a la parròquia de Santa Maria de Sallent” (Aut. 4). “Van posar-me el nom d'Anton, Adjutori, Joan” (Aut. 5).\n1813: “Als sis anys, els meus pares van enviar-me a l'escola» (Aut. 24). Primeres devocions: “A més de la santa Missa: Comunió freqüent i funcions d'Exposició del Santíssim Sagrament, Catecisme i explicació del sant Evangeli, i el santíssim Rosari” (Aut. 39).\n1819: “Com que el meu pare era fabricant de filats i de teixits, va posar-me a la fàbrica a treballar” (Aut. 31). “Allà vaig aprendre com convé de tractar tothom amb afabilitat i tacte” (Aut. 34).\n1825: “Delerós d'avançar en els coneixements de la fabricació, vaig dir al meu pare que em portés a Barcelona” (Aut. 56). “De totes les coses que he estudiat, en cap no hi he entès tant com en la fabricació” (Aut. 58).\n1825-1829: “Durant els anys que vaig estar-me a Barcelona vaig refredar-me molt del fervor. Enmig d'aquest enrenou, mentre oïa la santa Missa, vaig recordar-me de l'Evangeli: Què en traurà l'home de guanyar tot el món si finalment perd la seva ànima? (Mc 8,36)” (Aut. 66 i 68). "Desenganyat, fastiguejat i avorrit del món, vaig pensar deixar-lo i fugir en una solitud, fer-me cartoixà” (Aut. 77). Finalment, entra al seminari de Vic.\n1835, juny 13: “El dia de Sant Antoni vaig ser ordenat de prevere” (Aut. 102).\n1836-1838: Ministeri a la parròquia de Sallent. Però ben aviat se li queda petita.\n1839: A Roma, s’ofereix a la Congregació de la Propagació de la Fe per ser Missioner Apostòlic; entra a la Companyia de Jesús però l’abandona a causa d’una malaltia.\n1843-1847: Missioner Apostòlic a Catalunya: cita 73 poblacions. A Lleida (1846), l’anomenaran "Pare Claret" per primera vegada.\n1848, febrer 20: Mn. Bonaventura Codina, fill d'Hostalric, és consagrat bisbe de Canàries i demana la presència del Pare Claret. S’hi estarà fins al maig de 1849.\n1849, juliol 16: Funda a Vic la Congregació de Fills de l’Immaculat Cor de Maria (Claretians): l’acompanyen Esteve Sala, Josep Xifré, Domènec Fàbregas, Manuel Vilaró i Jaume Clotet (Aut. 489).\n1849, agost 11: “El Sr. Bisbe em lliura el nomenament reial per l'arquebisbat de Cuba. Jo em vaig quedar com mort” (Aut. 491). Afegeix l’advocació de Maria al seu nom.\n1851-1856: Arquebisbe de Cuba. Converteix l’arxidiòcesi en una gran campanya evangelitzadora: formació cristiana; promoció social (Caixes d’Estalvi, Granges), i la dignificació humana (esclavitud).\n1855, agost 25: Amb la Mare Antònia Paris (1813-1885), funda les Religioses de Maria Immaculada, dedicades a l’ensenyament de les nenes.\n1856: Atemptat a Holguín: Fent veure que li vol besar l'anell, un home el fereix.\n1857, març 18: Confessor de la Reina Isabel II. “Ai Déu meu! jo! confessor de la reina?... deixeu-me fer de missioner i confessar els muntanyesos i pagerols; sóc com un ocell engabiat” (carta). Pateix molt amb els embolics polítics: “El mòbil de la política i els partits no és més que l’ambició, l’orgull i la cobdícia” (Aut. 630); però aprofita els viatges de la Reina per predicar.\n1868: Amb la Revolució s’exilia amb la monarquia espanyola a París.\n1869-1870: Participa en el Concili Vaticà I: defensa la infal·libilitat del Papa.\n1870, juliol-agost: Surt de Roma cap a Prada de Conflent però, perseguit, es refugia al monestir cistercenc de Fontfreda, a la vora de Narbona.\n1870, octubre 24: “Li dono l’absolució i li dic jaculatòries. Després s’ha adormit en el Senyor” (Pare Clotet).\n1934, febrer 25: Beatificat pel Papa Pius XI.\n1950, maig 7: Canonitzat pel Papa Pius XII.\nDefinició del Missioner: Jo em dic a mi mateix: Un Fill de l'immaculat Cor de Maria és un home encès de caritat que cala foc arreu on passa; que desitja eficaçment i procura per tots els mitjans d'encendre tothom amb el foc de l'amor diví. Res no el fa enrere; frueix en les privacions; aborda els treballs; abraça els sacrificis; es complau en les calúmnies i s'alegra en els turments. Només pensa com seguirà i imitarà Jesucrist a pregar, a treballar, a sofrir i a procurar sempre i únicament la major Glòria de Déu i la salvació de les ànimes.\nSenyor i Pare meu,\nque et conegui i et faci conèixer;\nque t’estimi i et faci estimar;\nque et serveixi i et faci servir;\nque et lloï i et faci lloar\nper totes les criatures (Aut. 233).\nEl Missioner Apostòlic\nVirtuts: La humilitat (arrel de l’arbre), la pobresa, la mansuetud (fruit de l’arbre), la modèstia, la mortificació, l’amor a Déu (virtut més necessària) i al proïsme.\nMitjans: Oració, catecisme als infants, catecisme als adults, sermons, exercicis de Sant Ignasi, llibres-fulls.\nL’únic propòsit: “La finalitat que em proposo és que Déu sigui conegut, estimat i servit de tothom” (Aut. 202).


Nom: CASA PABLO UBARRI - CASA SANTURCE\nAdreça: Carrer València, 293 - 295\nNúm. Registre / Catàleg: 4149-I\nMiquel Madorell i Rius Arquitecte 1902\nUbicada al districte de l'Eixample, la Casa Pablo Ubarri és un edifici entre mitgeres que es troba a l'illa de cases delimitada pels Carrers de València, de Roger de Llúria, de Mallorca i del Bruc. Disposa d'una única façana exterior afrontada al Carrer València, des d'on es produeix l'accés principal, i una façana interior afrontada al pati de l'illa.\nDe planta rectangular, l'estructura en alçat d'aquesta casa de veïns comprèn planta baixa, cinc pisos i terrat transitable. Depassant la línia de cornisament, dues cuculles vuitavades que coronen les tribunes laterals que flanquegen la façana. L'accés principal dóna pas a una zona de vestíbul i a un celobert central rectangular en el qual s'hi localitza l'escala de veïns i l'ascensor original.\nLa façana estructura les seves obertures en cinc eixos verticals de ritme regular, formant una composició axial al voltant de l'accés principal. La planta baixa s'obre al carrer per mitjà de cinc portals de pedra tancats per arcs rebaixats amb relleus vegetals a la imposta. Mentre els dos portals laterals donen pas a les botigues de planta baixa, el portal central conté l'entrada a l'immoble i es presenta coronat per un gran escut de la casa de San José de Santurce envoltat de fulles d'acant i flors. Els carcanyols d'aquests portals presenten, esculpits en pedra, els permòdols que sostenen les llosanes pètries dels balcons i tribunes del pis principal.\nPel que fa els pisos superiors, tancats per una façana revestida de morters que simulen un carreuat regular d'acabat rugós, s'articulen per mitjà d'obertures pètries de mesura decreixent en funció de l'alçada respecte el sòl. Tots els pisos segueixen la mateixa composició simètrica que utilitza el balcó central com a eix d'axialitat. Aquest balcó central consta de dues portes geminades separades per un mainell, mentre que els balcons que el flanquegen presenten portes simples que contenen, en la seva imposta, flors esculpides que serveixen de mènsula del balcó superior. Cadascun d'aquests balcons presenten una llosana de perfil corb i estan tancats per baranes de ferro forjat amb aplics florals de color daurat. Tanmateix, els elements més singulars d'aquest edifici són les tribunes que tanquen la façana a banda i banda, aportant verticalitat a la mateixa. Aquestes elements poligonals se sostenen, en planta baixa, a través de quatre permòdols ornats amb bustos femenins i figures d'infants esculpides en pedra. Les tribunes, tancades amb vidre, presenten llur estructura de ferro i també es tanquen per mitjà de baranes i llindes de ferro fos i colat ornat amb aplics florals daurats. Rematant aquestes estructures, unes cuculles vuitavades d'escates de ceràmica vidrada negra reposen sobre una potent estructura de ferro ornada a base d'ogives i elements florals.\nEl vestíbul i l'escala de la casa també presenten elements destacables. D'entrada cal destacar la presència del marbre blanc i rosat en els terres, així com de marbre rosat i verd als arrimadors i les pilastres que sostenen el sostre. Aquest sostre presenta motllures florals de guix. Al fons del vestíbul es conserva la garita del conserge i l'accés a l'ascensor, realitzats amb fusta tallada en forma de columnes helicoïdals i vitralls de colors representant iris hispànics. Al costat de l'ascensor arrenca l'escala, amb llurs graons i baranes de marbre blanc, així com l'escultura infantil que dóna la benvinguda al visitant, ajaguda sobre el passamans de la barana. En el primer replà hi destaca la presència d'un aiguamans de pedra esculpida en forma de ram de lliris d'aigua. Ubicada al districte de l'Eixample, la Casa Pablo Ubarri és un edifici entre mitgeres que es troba a l'illa de cases delimitada pels Carrers de València, de Roger de Llúria, de Mallorca i del Bruc. Disposa d'una única façana exterior afrontada al Carrer València, des d'on es produeix l'accés principal, i una façana interior afrontada al pati de l'illa.\nDe planta rectangular, l'estructura en alçat d'aquesta casa de veïns comprèn planta baixa, cinc pisos i terrat transitable. Depassant la línia de cornisament, dues cuculles vuitavades que coronen les tribunes laterals que flanquegen la façan...\nL'edifici fou dissenyat i construit per l'arquitecte Miquel Madorell i Rius entre 1902 i 1905 per a Pablo Ubarri e Iramategui, que l'usaria com a residència pròpia junt amb d'altres famílies sota règim de lloguer. Ubarri fou un destacat industrial ferroviari enriquit a Puerto Rico que heredà el títol de comte de San José de Santurce per part del seu pare, president de la Diputació Provincial de Puerto Rico que, al seu temps, l'havia rebut el 1880 de mans d'Alfons XII.


Activitats sobre el Dia Internacional de la Llengua Materna 2016\nAmb motiu del Dia Internacional de la Llengua Materna, que se celebra cada 21 de febrer, als diferents serveis de català del CNL Vallès Occidental 3 hem organitzat activitats per donar a conèixer i compartir la diversitat i riquesa lingüística a les aules.\nRecords d'infantesa: els diversos grups de Bàsic 2 van treballar els records d'infantesa i, a partir d'una foto d'ells mateixos de petits, van explicar en català i en la seva llengua alguna anècdota a la resta de companys.\nPréstecs lingüístics: els alumnes del grup del Bàsic 2 del matí van parlar de les influències lingüístiques (Paraules viatgeres) que reben les seves llengües.\nEls alumnes del Bàsic 3 van fer exposicions orals, en la seva llengua i en català, en les quals explicaven records d'algun plat de quan eren petits.\nAl grup de l'intermedi de la tarda, van treballar els neologismes a partir d'una notícia sobre la creació d'una nova paraula. També van exposar algunes curiositats sobre les seves llengües.\nL'alumnat de nivell Bàsic va explicar records d'infantesa en la seva llengua materna (mapudungú, igbo, chorotega, armeni, guaraní, àrab...) i després en català amb la col·laboració de Montcada Comunicació, que va emetre l'enregistrament a la ràdio.\nRecords d'infantesa a partir d'una foto que van portar els alumnes. Van escriure un peu de foto descriptiu de la imatge en la seva llengua materna i amb la traducció al català. Posteriorment, es van exposar les fotografies amb els escrits a l'aula.\nActivitats per a infants a la Biblioteca Vicente Aleixandre de Badia: cal·ligrafia àrab (a càrrec d'una exalumne del SLC), contacontes de contes d'Àfrica del Nord i un taller de pintura.\nActivitats per als adults: acte principal de la diada presentat per l'alcaldessa de Badia, Eva Menor. A continuació l'antropòloga Maite Carranza va parlar de la seu llibre El fruit del baobab. L'alumnat del SLC dels nivells Intermedi i Suficiència li va lliurar un recull de reflexions sobre la lectura del seu llibre.\nAparador cultural Badia: nacions i llengües, una exposició sobre les diferents nacionalitats i llengües que es parlen a Badia. S'hi van exposar llibres i música de cada llengua que es podien sol·licitar en préstec a la biblioteca municipal.\nProjecció del muntatge audiovisual de l'alumnat del SLC sobre els seus Records d'infantesa. Hi van participar tots els nivells i directament, 25 alumnes. Els àudios també es poden escoltar a través de Ràdio Badia.\nGrup de conversa avançat i Elemental: Lectura i debat a classe sobre el Dia Internacional de la Llengua Materna, a partir de la citació de Nelson Mandela: "Si parles a un home en una llengua que entén, el missatge li arriba al cap. Si li parles en la seva llengua, li arriba al cor."\nL'alumnat del nivell Elemental va explicar records d'infantesa en la seva llengua materna i en català. Les llengües que es van sentir van ser: xinès, rus, ucraïnès, alemany, italià, gallec, portuguès, eusquera i castellà. Tots els records, amb una fotografia representativa, es van exposar al passadís de la segona planta de la Casa de Cultura.\nEls alumnes del nivell C2 van escriure textos argumentatius partint de diverses fonts que fan referència a la llengua materna.


Saber més respecte al cognom Mmeda és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Mmeda sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Mmeda.\nEl cognom Mmeda en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Mmeda, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Mmeda és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Mmeda\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Mmeda en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Mmeda, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Mmeda que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Mmeda, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Mmeda. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Mmeda és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Mmeda del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Mmeda en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Mmeda poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Mmeda és un cognom més freqüent, i en quins països Mmeda és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Mmeda


i Robert Brian Tate | enciclopèdia.cat\nHispanista i catalanista irlandès.\nBelfast, Irlanda del Nord, 27 de desembre de 1921 — Nottingham, Nottinghamshire, 22 de febrer de 2011\nDeixeble d’I. González i Llubera a la Universitat de Belfast, es llicencià el 1948 i investigà a Catalunya (1948-49) sota la direcció de J. Rubió.\nExercí la docència a les universitats de Manchester (1949-952), Belfast (1952-56) i Nottingham, on, del 1958 al 1983, fou catedràtic i cap del departament d’hispàniques, a més de professor visitant a diverses universitats nord-americanes, entre les quals cal citar Harvard i Cornell. El seu estudi de la vida de Joan Margarit i de Pau, publicat en anglès el 1954 amb el títol de Joan Margarit i Pau, a Biographical Study, sortí en una versió catalana, ampliada i revisada, el 1976. Publicà també Ensayos sobre la historiagrafía peninsular del siglo XV (1970) i The Lusiads of Camoens and the Legacy of Virgil, dins Virgil in a Cultural Tradition / (1986).\nEspecialitzat en historiografia peninsular, publicà diversos treballs i edicions crítiques de texts medievals castellans. Membre fundador de l'Anglo-Catalan Society, fou membre corresponent de l’ Institut d'Estudis Catalans (1962), de l’ Academia de la Historia de Madrid (1975), de l’ Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona (1980), de l’Acadèmia Britànica (1980) i de la Royal Historical Society (1990). Fou cofundador de l’Association of Hispanists of Great Britain and Ireland (1984), que presidí durant un any. El 1995 li fou atorgat el premi Catalònia i l’any 2004 fou investit doctor honoris causa per la Universitat de Girona. L’any 2002 féu donació a la Universitat de Girona de la seva correspondència acadèmica i del miler de volums relacionats amb la seva recerca sobre Joan Margarit i Pau.\nHistòria, Lingüística i sociolingüística