Menjar fora de casa, una opció saludable si se segueixen aquests consells | Faros HSJBCN\nMenjar fora de casa és força habitual i augmenta en èpoques de vacances. Durant els darrers anys la despesa de les famílies destinada a menjar fora de casa ha sofert un lleuger descens, però, tot i així, és important conèixer algunes pautes o consells que ajudaran a fer eleccions més saludables i tenir uns bons hàbits alimentaris tant a casa com al restaurant.\nAbans que res, a quin tipus de restaurant s’ha d’anar? Com sempre, tot depèn de la freqüència. Un restaurant de menjar ràpid pot ser una bona elecció si és esporàdica. D’altra banda, si és un hàbit més freqüent és millor optar per altres tipus d’oferta. També poden ser útils aquells establiments que disposin d’un espai o tracte especial per a nens, existeixen llocs web especialitzats que informen sobre aquests locals. De la mateixa manera, si es necessita algun tipus de menú especial per a alguna al•lèrgia o intolerància alimentària, cada vegada és més freqüent poder reservar amb antelació a restaurants que ofereixen menús adaptats.\nÉs recomanable que, quan es menja fora de casa amb nens, la família s’adapti al seu horari. Moltes vegades estan acostumats a menjar més d’hora que els adults. Per tant, s’aconsella anar als restaurants més aviat, per evitar que arribin al restaurant cansats o amb molta gana. Tanmateix, també ajudarà a evitar les hores de màxima afluència i l’ambient serà més tranquil.\nI què han de menjar els nens al restaurant? És recomanable el menú infantil? Hi ha la tendència a que quan es va a restaurants amb nens cal demanar, per a ells, el menú infantil. Aquest, moltes vegades està compost de pasta i carn amb patates fregides, s’acompanya de gelat o pastís de postres i pot ser que, com a beguda, s’ofereixi un refresc. Hi ha diversos aspectes a valorar d’aquest tipus d’oferta. Generalment, com es pot observar, l’oferta de verdures és pràcticament nul•la, la varietat d’elaboracions és limitada i hi ha poca presència de fruita a les postres. Tot i que, com dèiem abans, tot depèn de la freqüència amb què s’opti per aquest tipus de menús, menjar fora de casa no ha de suposar menjar de forma menys saludable i també pot ser una ocasió per fer que els més petits provin coses noves. I per suposat, com es recomana a casa, la millor forma d’ensenyar a menjar els nens és amb l’exemple, per tant, no és necessari que mengin diferent dels adults. Si se segueixen unes simples pautes, tant grans com petits, poden menjar saludablement fora de casa.\nAleshores, com escollir què es menja fora de casa? Una eina molt senzilla i útil per escollir el menú en un restaurant és el concepte del plat complet. És a dir, el menú hauria d’estar format per aliments rics en hidrats de carboni (pasta, arròs, patates, pa...), verdures (ja siguin crues o cuites) i aliments proteics (carn, peix, ous o llegums). Per tant, a partir de la combinació d’aquests tres grups podem escollir diferents opcions, us en mostrem alguns exemples:\nUn plat combinat que incorpori els tres grups d’aliments.\nUn plat complet, per exemple, un arròs amb verdures i peix.\nUn primer plat de pasta o arròs, amb un segon de carn o peix amb guarnició de verdures.\nUn entrepà amb verdures i carn, peix o ous.\nI l’opció vegetal: verdura de primer i llegums amb cereals de segon.\nA aquests plats cal afegir-los les postres i la beguda. És recomanable que es prioritzin les postres a base de fruita fresca, incloent, de tant en tant, productes làctics com el iogurt. I per beure, res millor que l’aigua!\nUna altra opció que ofereixen molts establiments és el bufet lliure o autoservei. En aquests casos, cal tenir presents alguns aspectes. El primer és la forma o l’ordre en què es presenten les diferents elaboracions. Inconscientment, es tendeix a escollir allò que es troba en primer lloc, si és l’opció més saludable serà beneficiós per nosaltres, però si no és així, podria fer que sense voler s’acabés escollint un menú poc recomanable. Per tant, és aconsellable que primer de tot es faci una revisió de tot allò que es pot triar, per poder tenir una visió general de l’oferta i poder escollir millor i de forma més saludable. També s’ha de tenir present la quantitat de menjar que s’agafa. Hi ha diferents estratègies per no menjar més quantitat de la necessària. Si s’utilitzen plats grans, es pot fer un plat combinat, és a dir, en un sol plat s’ha de posar tot allò que es vol menjar. Per contra, utilitzar plats petits ajudarà a servir-se’n menys quantitat.\nTambé cal recordar que els nens no necessiten menjar la mateixa quantitat que els adults. Així que si hi ha l’opció de demanar mitges racions o que puguin compartir entre més d’un, aquesta pot ser una bona alternativa. En estudis fets recentment, també s’ha posat de manifest que els nens tendeixen a no acabar-se el menjar que tenen al plat, a diferència dels adults. Una bona alternativa pot ser demanar un plat petit per al nen i anar-li servint a mesura que se’l menja. D’aquesta manera allò que no es menja quedarà en un plat a part i, en marxar, es pot demanar al restaurant que ho envasin per poder-nos-ho emportar a casa, també és una bona estratègia per reduir el malbaratament alimentari.\nEn definitiva, sortir a menjar fora de casa amb nens és plenament compatible amb una alimentació saludable, a més de poder ser un espai més d’educació alimentària, tot ensenyant-los no només bones maneres a taula i convivència amb altres persones, sinó també a ser crítics amb el menjar que escullen, a més, d’educar el seu paladar amb nous gustos i elaboracions que a casa és més difícil que provin.


La fiscalia manté la petició de set anys de presó per als tres germans detinguts a la Selva per finançar el Daesh - Diari de Girona\nLa fiscalia manté la petició de set anys de presó per als tres germans detinguts a la Selva per finançar el Daesh\nEls acusats al·leguen que els diners que van enviar al seu germà Bachir, que va marxar a combatre a Síria, eren per "ajudar-lo": "Qualsevol germà faria el mateix"\nacn | madrid 02.10.2019 | 13:11\nLa fiscalia manté la petició de set anys de presó per als tres germans detinguts a la Selva per finançar el Daesh Diari de Girona\nLa fiscalia de l'Audiència Nacional manté la petició de set anys de presó per als tres germans detinguts a Arbúcies i Santa Coloma de Farners, a la comarca de la Selva, entre el 2016 i el 2017 acusats d'un delicte de finançament a organització terrorista. Segons el ministeri públic, durant el judici que ha quedat vist per a sentència aquest dimecres a la secció segona de la sala penal, s'ha demostrat que Abdelhak, Omar i Mohamed E.J. van enviar diners a Turquia a un intermediari que els va fer arribar a un quart germà, Bachir E.J., que estava a Síria des de l'abril del 2015 combatent amb l'Estat Islàmic, on va morir el 2016. La fiscal Ángela Gómez ha argumentat que els tres acusats feien les transferències sent conscients que el seu germà combatia per al Daesh i ha rebutjat els arguments dels acusats, que han al·legat que enviaven els diners per auxiliar el seu germà, ja que els necessitava per comprar béns de primera necessitat i no creien que fossin per finançar l'organització terrorista.\nA l'últim torn de paraula, Abdelhak ha insistit que l'única cosa que ha fet ha estat "ajudar" el seu germà i ha demanat "justícia" perquè ja fa tres anys i tres mesos que està en presó provisional. Omar ha afirmat que és "innocent" perquè no va tenir "pràcticament res a veure" amb el tema i Mohamed ha argumentat que "l'única cosa" que han fet és "com a germans, ajudar un germà". "Qualsevol germà faria el mateix", ha dit. A més, Mohamed ha argumentat que fa 25 anys que viuen a Catalunya i "mai" han tingut "cap mena de problemes".\nL'advocat dels tres germans, Benet Salellas, ha defensat que "en cap moment" els seus clients van voler "afavorir l'organització" terrorista i ha afirmat que cap d'ells està vinculat amb el Daesh. Segons el relat de la defensa, Bachir demanava els diners per a si mateix i no per finançar l'Estat Islàmic. "És un germà que demana uns diners que són seus per utilitzar-los per a aspectes privats", ha assegurat, i "ningú pot pressuposar que vagin a ser utilitzats" amb fins terroristes. Salellas ha insistit que l'enviament de diners tenia una "finalitat d'auxili, fraternal i humanitària" i, per això, ha demanat l'absolució dels tres acusats.\nLa fiscalia creu que tenien un "pla preestablert"\nEn canvi, la fiscalia ha afirmat que "indubtablement" els acusats enviaven els diners "sabent que arribaria a mans d'una persona que estava cometent un delicte d'integració en organització terrorista". El ministeri públic ha citat converses a través de 'whatsapp' entre Bachir i Abdelhak en les quals mai haurien parlat de suposades "penúries" o "necessitats de béns materials" sinó que Bachir hauria comunicat que ell, la seva dona i els seus dos fills menors, amb qui va viatjar a Síria, estaven bé i que rebia un sou com a combatent del Daesh.\nTampoc Abdelhak hauria preguntat per la situació dels seus nebots sinó que fins i tot parlaven dels combats del Daesh. La fiscal Gómez, a més, considera que els germans tenien un "pla preestablert" per fer l'enviament de diners cap a Síria i diu que eren conscients que el que feien era il·lícit perquè van fer els tres enviaments -un d'ells frustrat- des d'establiments diferents a Arbúcies i Santa Coloma de Farners per evitar que se'ls descobrís. D'altra banda, el ministeri públic considera que en el moment en el qual la Guàrdia Civil intervé, Abdelhak "estava canviant la visió de la religió" i sospita que podria haver iniciat ell també un viatge a Síria.\nA l'escrit provisional de la fiscalia, que ha elevat a definitiu sense fer canvis, el ministeri públic apunta que Omar va fer tres enviaments de 955, 1.800 i 1.000 euros entre el maig i l'agost del 2015 a diversos intermediaris encarregats de recollir diners per a l'Estat Islàmic des de Turquia. L'origen dels diners era la prestació d'atur que rebia Bachir i que Abdelhak s'encarregava de treure del seu compte corrent, ja que tenia poders notarials per fer-ho. Les autoritats espanyoles ho van descobrir perquè el destinatari de l'últim enviament, que no es va arribar a fer, estava fitxat per la Interpol.\nBachir hauria comunicat a Abdelhak que les primeres dues transferències van arribar i hauria insistit a rebre més diners. Segons la fiscalia, això suposa un agreujant perquè la transmissió dels diners per a fins terroristes es va consumar. A l'escrit acusatori, consta que Bachir va iniciar el 2014 un procés de "radicalització en la ideologia gihadista que va culminar amb la integració en l'organització terrorista de l'Estat Islàmic-Daesh i va decidir desplaçar-se a Síria amb la seva família per fer la Gihad".\nNo veien signes de radicalització\nBashir va marxar a Turquia el 15 de febrer del 2015 amb la seva dona i els seus fills menors d'edat i va entrar a Síria a l'abril del mateix any. Prèviament, hauria fet totes les gestions necessàries per marxar com vendre el cotxe, deixar la feina, entre d'altres, i amb aquests diners va pagar-se el viatge. Una altra germana de Bachir, Fatima, ha declarat aquest dimecres com a testimoni que creien que marxava a Suïssa, que no veien signes de radicalització i es van assabentar quan ja no era a Catalunya, sinó a Turquia, que tenia intenció d'anar a Síria.\nDe fet, tots els germans sostenen que van intentar persuadir Bachir que no anés a Síria a través de converses d'un grup de 'whatsapp' però que el germà els va bloquejar. Un mes i mig després Bachir hauria tornat a posar-se en contacte amb ells per demanar els diners que estava cobrant de l'atur. "Ens va demanar diners per a la seva situació familiar, deia que no tenia per donar menjar als nens, per als mobles", ha dit Fatima, que ha argumentat que eren els seus diners i ells no se'ls podien quedar.


Els contribuents declaren més de 14.300 milions en comptes i béns a l'estranger\nHisenda investiga més de 7.000 persones per no declarar béns fora d'Espanya o haver-ho fet incorrectament\n1 min. Madrid 14/05/2015 12:52\n260x179 Uns contribuents esperen complir amb els seus deures impositius el primer dia de la campanya de la renda de l'any passat. / ALBERT OLIVE / EFE Uns contribuents esperen complir amb els seus deures impositius el primer dia de la campanya de la renda de l'any passat. / ALBERT OLIVE / EFE\nEls contribuents han declarat el 2015 béns i comptes a l'estranger per un import total de 14.324 milions d'euros, dels quals 2.740 milions estaven dipositats en comptes bancaris i de crèdit, segons el patrimoni a l'exterior declarat mitjançant la presentació del model 720 de béns i drets a l'estranger.\nA més, Hisenda investiga més de 7.000 contribuents per no haver declarat béns fora d'Espanya o haver-ho fet de manera errònia. L'Agència Tributària destaca que l'increment del control sobre el patrimoni a l'estranger ha portat un major nombre de contribuents a declarar els seus béns en altres països. Així doncs, ja s'han superat les 135.000 declaracions seguint aquest model.\nDel total de béns declarats per primera vegada al 2015, figuren 772 milions d'euros en béns immobles i gairebé 10.900 milions en fons, accions i assegurances. D'aquesta manera, durant els tres anys que porta en vigor el model, els contribuents han declarat a través més de 124.000 milions d'euros (més de 89.400 milions el primer any, 20.700 milions el segon i 14.300 el tercer).


Disfàgia i trastorns relacionats  | Disfàgia i trastorns relacionats (UAB) | Unybook\nDisfàgia i trastorns relacionats (2017)\nDisfàgia i trastorns relacionats\nAsignatura Disfàgia i trastorns relacionats\nApunts generals amb aportacions del profe\nDISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Disfàgia Definicions - Dificultats que es produeixen per portar l’aliment des de l’esòfag. Acció del trànsit de l’aliment.\n- Sensació subjectiva de dificultat o per desconfort per moure el bol alimentari de la boca a l’estómac.\n- Dificultat per a la deglució ocasionada per alteracions estructurals (tumors, estretaments de l’esòfag, etc.) o funcionals (paràlisi de c.v., etc.) que provoquen un debilitament de la musculatura oral, faríngia o laríngia i produeixen una disfunció en els processos que la conformen.\nGlossari - Aspiració (no silent): aliment o líquid que ingressa a la tràquea (via aèria). La reacció és tossir, perquè s’ha detectat l’aliment com a cos estrany pel cos.\n- Aspiració silent: quan està absent el mecanisme protector o de compensació.\nPot ocasionar pneumònia amb resultat de mort. La persona no s’assabenta que té l’aspiració (silenciosa).\no A l’alçada del cartílag cricoide hi ha l’esfinter esofàgic superior. Si mengem massa ràpid, s’acumula sobre aquest esfínter i es produeix una penetració.\n- Penetració: aliment o líquid que ingressa a la laringe, just per sobre dels replecs vocals, sense ser aspirat.\n- Odinofàgia: mal en el transcurs de la deglució produït per inflamació del tracte faringi-esofàgic o per RGE (reflex gastro esofàgic).\n- Baveig: sortida incontrolada de la saliva de la boca per un tancament ineficient dels llavis (paràlisi facial, etc.) falla la contenció. La quantitat de saliva és la normal.\n- Sialorrea: excessiva producció de saliva.\n- Pneumònia: inflamació del pulmó o d’una part d’ell produïda generalment pel pneumococ. El risc de mort per la disfàgia més freqüent és perquè provoquen pneumònia que aquesta pot provocar la mort.\no El 50% de les aspiracions  pneumònia  D’aquests, el 50% amb pneumònia  mort (sense comptar l’edat dels pacients, ja que si la persona és jove, té més possibilitats d’ensortir-se’n).\n1 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - Residu: la presència d’aliment o líquid romanent a la boca, faringe o larigne, després de deglutir. Són molt perillosos perquè després d’empassar el primer que fem és respirar, i això provoca una alta probabilitat de que aquestes restes vagin als pulmons (aspiracions).\n- Reflux: moviment de retorn de l’aliment o líquid al esòfag (per àcid esofàgic generalment) (reflux gastro-esofàgic (RGE)) o a la cavitat nasal (naso-faringi).\no Reflux faringo-laringi: (quan l’àcid crema la faringe-laringe) veu bufada, pèrdua d’aguts, irritació faríngia o nasal, etc.\n- Retard: un retràs en l’inici del reflex de la deglució menor d’un segon s’interpreta com anormal en lactants, nens grans i adults.\n- Problemes de seguretat que poden causar mort: aspiracions, pneumònia, etc.\n- Problemes d’eficàcia que poden causar mort: desnutrició perquè no arriba suficient aliment al estómac (per falta de gana i per problemes funcionals) Anatomia i deglució La prova per detectar aspiracions és la videofluoroscòpia, que ens permet veure els punts de referència anatòmica en una visió lateral, però exposa al pacient a una radiació molt alta.\n- Les val·lècules estan a la vall entre la llengua i l’epiglotis. S’acumula menjar i dóna sensació de carraspeig.\nAnatomofisiologia Parells cranials aferents i eferents - Vies aferents (sensibilitat i gust) o - Parells cranials  V trigèmin  VII facial  IX glossofaringi  X vague Vies eferents (ordres motores) o Parells cranials  V trigemin  VII facial  IX glossofaringi  X vague  XII hipoglòs (diapositiva amb informació sobre els nervis parells cranials, amb la seva definició) 2 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Fases de la deglució Incís terminològic Abducció: AB= des de la línia mitja de la glotis (punta de nou d’adam)  OBERTURA - Poden haver diferents graus de paràlisi per abducció. Quan és per obertura la logopèdia no pot fer res, sinó haurà d’intervenir l’otorrinolaringòlec. L’objectiu del logopeda no serà recuperar la veu, sinó que no faci hiperventilació i que no pateixi disfàgia ja que quedarà un canal obert.\nAdducció: AD= cap a la línia mitja de la glotis  TANCAMENT - Perillós quan pateix una paràlisi per adducció, perquè impedeix respirar. Els cirurgians tallen un tros de la corda vocal per fer un forat per respirar i encara que el logopeda aconsegueixi recuperar la mobilitat de les cv sempre tindrà un forat i la veu serà sempre difsònica.\n3 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Objectius S’ha d’aconseguir: - Una alimentació oral - Amb una deglució segura - Que permeti mantenir una nutrició i hidratació adequades Tant els problemes d’hidratació i nutrició com els d’aspiració són de risc vital. La hidratació és un dels principals problemes de la disfàgia, ja que no pot veure en forma de líquids Per això es precisa: - Eliminar aspiracions: rehabilitar la musculatura perquè no hi hagi aspiracions, capacitar la persona perquè empassi de manera diferent, etc.\n- Disminuir la quantitat de residus orals o faringis després del moment deglutori, ja que això després anirà a parar a la via aèria quan respiri.\nAlimentació - Oral: hem de procurar que sigui oral en mesura del possible, si no és així psicològicament és molt més dur. Tot i que si el pacient perd les ganes de menjar perquè sempre menja el mateix, o la mateixa textura o no nota el gust, pot perdre també les ganes de viure. Per tant haurà de ser el més agradable possible.\n- Enteral (sonda nasogàstrica o sonda de gastrostomia): quan no és possible una adequada alimentació oral voluntària, sempre que la capacitat de l’aparell digestiu permeti absorbir els nutrients. També pot ser complementària de manera que el sòlid es doni per boca i el líquid per sonda. Com a logopedes només podem suggerir vies d’alimentació alternatives però no ho podem prescriure.\n- Parental (per via venosa): quan l’enteral no sigui factible i es prevegi una situació de dejú de més de 48 hores.\nDetecció - Baveig o Quan els llavis no tanquen o Hipertròfia d’amígdales: perquè empenyen la llengua cap a enfora i aquesta empeny la saliva cap a fora i també impedirà que pugui tirar enrere.\no Dispràxia de la llengua: impediment per moure la llengua que empeny la saliva cap a enfora i no pot moure-la cap a enrere tampoc.\n4 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - Residus: presència de residus d’aliment a la llengua, boca o nas i deglució fraccionada  quan s’empassa més d’un cop només amb una mossegada (1 bolus) pot provocar problemes.\n- Tos: reflex de protecció, quan les terminacions nervioses detecten alguna cosa que no sigui aire reaccionen i expulsa fins que desaparegui aquesta sensació.\nA l’hora d’empassar alguns aliments que tenen doble textura (com la taronja o el tomàquet) mentre la masteguem els líquids baixen xocant contra la epiglotis i arribant fins els sinus piriformes que es va emmagatzemant i amb petits moviments de laringe passen a l’esòfag. Si hi ha problemes de deglució pot ser que passin a la faringe i difícilment són eliminables amb la tos.\n- Disfonia: canvis en la veu quan hi ha residus d’aliment entre les cv que causa una veu humida (líquid entre les cv, com quan hi ha mocs). Això ens indica que els residus van baixant i per tant no s’està expulsant.\n- Gargamellejar: sensació d’entrebancs al coll, es pot convertir en un tic.\no Quan no s’ha begut prou aigua i hi ha sequedat o Hipertròfia de l’amígdala sublingual i queda aliment entre l’epiglotis i la llengua, la qual cosa el gargamelleig no serveix per res.\no Quan hi ha una estenosi a l’esòfag que pot donar sensació de residus o cos estrany.\n- Ennuegament: amb determinades textures consistents (aspiració) si és massa voluminós pot arribar a crear asfíxia.\n- Febre: amb repetició sense causa aparent (pneumònia) Manifestacions i símptomes La sospita de possible disfàgia ens vindrà principalment quan observem: - Desnutrició - Freqüents infeccions respiratòries - Hi ha infeccions a la boca que poden causar pneumònia, ja que les bactèries a la boca passen al menjar i si té aspiracions van als pulmons i pot causar infecció. Això es soluciona amb higiene prèvia a l’alimentació (rentant les dents o amb col·lutori).\n- Altres (menys freqüents) o Odinofàgia  Dolor al deglutir causat per:  Inflamació del tracte faringoesofàgic (mucosa i/o músculs)   Reflux gastroesofàgic (RGE/GERD) Causes més freqüents: 5 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS  Infeccions (amigdalitis, faringitis)  Infeccions pel fong Càndida, per herpes o citomegalovirus  Ingesta de substàncies càustiques o medicaments agressius  o Afeccions dentals Reflux nasal  Sortida del menjar pel nas per disfunció del vel del paladar (insuficiència velogaríngia).\n També es pot donar en nens que els han operat de carnots, ja que el vel del paladar no arriba a tancar la cavitat nasogàstrica.\nAixò es percep si el nen després d’operar té una veu hipernasal.\nL’objectiu logopèdic serà per evitar el reflux (aconseguint al tancament) i de manera secundària la veu nasal.\n La parla també necessita un correcte segellat velofaríngic. Si aquest no es produeix trobarem rinolàlia.\n Entre diferents causes estructurals, neuromusculars,... trobem el paladar fissurat, submucós o obert.\no Baveig  Tancament insuficient dels llavis. No es produeix el necessari segellat labial durant els dos moments de la fase oral de la deglució.\n o També pot ser per la no deglució d’aquesta.\nSorolls  Al llarg de la deglució es poden produir sorolls deguts a una manca de coordinació respiratòria-deglutòria, o per una pressió excessiva del dors de la llengua contra el paladar (l’àpex estarà baix).\no Canvis de la veu  Després d’empassar l’aliment, es produeixen canvis vocals per un arrossegament parcial a laringe, o efectes per masses sobre el procés de deglució.\n La veu es torna disfònica, ronca i rasposa, i pot donar-se la sensació d’angoixa al parlar. Si empitjora amb el temps, cal valorar la presència d’una patologia base progressiva (tumors d’esòfag, te tiroide, etc.) 6 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS  A vegades quan la persona no nota la penetració de l’aliment, però si que sent la veu humida els permet estar alerta i provar d’expulsar-ho.\no Tos i ennuegaments  Per aspiració de l’aliment, sempre que estigui conservada, total o parcialment, la sensibilitat laríngia.\no Aspiracions  L’aliment passa per la laringe i arriba a la via aèria. Si són repetitives poden causar pneumònia, i aquesta la mort.\nAlteracions que es poden produir a cada fase de la deglució Alteracions - Fase oral preparatòria: o Baveig continu i sordia de l’aliment per la boca per incompetència labial.\no Fallida en la masticació per deficient preparació del bol o llur fragmentació. Exemple: el menjar per celíacs no deixen preparar bé el bol, perquè no es compacta.\no Manca de neteja dels solcs gingivolabials (la part entre les dents i la galta) llengua i hipotensió del buccinador, de manera que queden restes a la boca que no es netegen, que poden entrar per vies aèries més tard.\nExemple: fre lingual curt, llengua hipotònica, mal funcionament de les vies nervioses sensorials dels buccinador.\no Residus en paladar i llengua per deficient elevació d’aquesta.\no Caiguda de contingut abans de la deglució sobre tot en aliments de doble textura, ja que empassem líquid mentre masteguem.\no - Possible aspiració pre-deglució Fase oral de transport: o Impossibilitat de transportar el bol cap a darrera i, per tant, empassar.\no Persistència de menjar a la boca després de la deglució.\no Part dels aliments passen a les fosses nasals per incompetència de l’esfinter palatofaríngic, per un vel del paladar incorrecte per una fissura palatina.\no Queda menjar a les val·lècules amb risc d’aspiració posterior (èstasi val·lecular), una manera de treure els residus d’aquesta zona és empassar amb el cap endavant i/o mossegar la llengua amb les dents de davant perquè així d’aquesta manera la llengua ha de fer més força.\n7 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o Masticació deficitària per reducció dels moviments anteroposteriors i/o laterals de la llengua. Si la llengua no fa tots els moviments que ha de fer d’intercanvi de bol no es podrà fer una bona masticació.\n- Fase faríngia: o Aspiració amb la deglució, retard del tret deglutori i caiguda a la via aèria. Manca de conducció eficient a l’esòfag.\no L’aliment no estimula el reflex faringi i queden residus a les parets faringolaríngies per fallida dels músculs constrictors de la faringe. Una possible causa de disfàgia podria ser una deglució atípica, ja que empassen per la força de la gravetat (com un colom), de manera que ho compensen sense reduir l’espai (no està conduit).\no Queda menjar a la regió retrocricoïdal per retard o dificultat en l’obertura de l’esfínter esofàgic superior. L’esfínter esofàgic superior està a l’alçada de la sisena vertebra i els aritenoides. La laringe quan deglutim puja i obre l’espai esofàgic, per tant quan la persona està laringotomitzat (no té laringe) tindrà problemes ja que no s’obrirà correctament. Si en un altre cas, mengem de pressa, pot ser que quedi menjar en aquest espai perquè no li hem donat temps a baixar el bol. Si el bol no pot entrar bé, rebota i es queda en l’espai retrocricoïdal. Per altra banda, les persones que tenen paràlisi de c.v. també poden patir disfàgia per la falta de tonicitat de la laringe, i s’haurà de tonificar la part paralitzada i la glotis. Fer tossir a la persona seria un recurs per evitar aquest tipus de problemes.\no Acumulació de menjar a les val·lècules per reducció dels moviments de propulsió del bol per la llengua.\no Residus sota l’epiglotis i sobre els aritenoides per reducció de l’elevació laríngia.\no Residus sobre les c.v. (les 4 les verdaderes i les falces) per tancament incomplert del vestíbul laringi o Aspiració per reducció del tancament glòtic: no hi ha impediment al pas.\n- Fase esofàgica o Incorrecta peristalsi entre altres causes, per tumor esofàgic.\no Estenosi esofàgica 8 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o L’aliment s’acumula a l’esòfag al ser molt més lent el pas cap a l’estómac i pot entrar llavors a la laringe al trobar-se l’epiglotis en posició elevada Anamnesi Antecedents mèdics i quirúrgics: - Patologia neurològica si n’hi ha: en quin grau, quan va ser, quina medicació pren, etc.\n- Traqueostomia: li han fet, encara la porta, és permanent o temporal, etc.\n- Antecedents d’intubació orotraqueal - Cirurgia oral, laríngia o esofàgica: si n’hi ha hagut, com ha quedat l’estructura després de la cirurgia i el motiu d’aquesta.\n- Tumors: classificació - Etc.\nSímptomes en cada fase de la deglució: impossibilitat, Odinofàgia, etc.\nFarmacologia: - Medicaments que provoquen sequedat de boca (anticolinèrgics) - Que alteren l’estat de consciència - O retarden el tret deglutor (Baclofeno) o www.vademecum.es (descripció de tots el medicaments) Estat cognitiu i grau de col·laboració: - Símptomes conductuals i psicològics Exploració 1ª visita: El logopeda ja coneix les dades clíniques. Per la seva avaluació compta amb dos tipus d’exploració: - Avaluació objectiva: o es tracta d’una valoració instrumental que realitzarà, generalment, un metge, infermera o tècnic sanitari.\no En alguns països, alguna d’aquestes proves les pot fer també el logopeda (videofluoroscòpia) amb l’assistència del metge i equip tècnic.\nLes principals són l’endoscòpia i la videofluoroscòpia.\no Com a logopedes podem fer exploració però no podem diagnosticar, això ens ajudaria a fer el seguiment de l’evolució de la patologia, sense haver d’enviar el pacient a la consulta del metge només perquè nosaltres puguem observar. També ens ajudaria a valorar en el moment de la deglució si el pacient està fent aspiracions i comprovar-ho insitu.\n9 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o La videofluoroscòpia és radioactiva per tant s’ha d’evitar ja que hi ha un risc molt important de desenvolupar carcinoma.\n- Avaluació subjectiva: o Es tracta d’una valoració d’observació que realitzarà el logopeda  Exploració de parells cranials: palpació  Exploració d’estructures orofacials i laríngies: es passa els dits o un pal depressor per les cavitats orals i se li pregunta al pacient si detecta alguna diferència.\n Valoració de la deglució: MECV-V (exploració que pot fer el logopeda)  Fonendoscòpia  Mètode de deglucions consecutives de Mc Kaig.\n S’escolta la deglució, si se sent alguna cosa fora del normal es pot detectar patologia, però no es pot diagnosticar. És bastant incompleta la informació.\nConsisteix en l’estudi en temps real de l’acte deglutori i de la funció de les estructures implicades.\nRarament hi haurà motiu de consulta amb disfàgia, quan és així és un pacient que ja ha patit de pneumònia i no li solucionen el problema. En aquest cas caldrà una comunicació constant amb el metge.\nQuan prové la cirurgia caldrà saber perquè li han fet, on li han fet, quina musculatura li han tocat, repassar l’anatomia de la zona (nervis, etc.) i com ha quedat tota l’estructura després de la cirurgia.\nAvaluacions complementàries Radiogràfiques - Radiografia simple o Quan una estructura deixa passar millor els raigs X en diem que es veu radiolúcid, en cas contrari li diem radiopaca. Quant més dens sigui un teixit més radiopac es veu. Les densitats se sumen.\no De tòrax mostra  Masses mediastíniques (espais anatòmics extrapleurals al centre del tòrax)  Dilatació auricular  Enfermetats pulmonars causants de disfàgia  Dilatació esofàgica amb nivells hidroaèris que revelin retenció esofàgica.\n Edema de teixits tous (ex. Epiglotis, abscés retrofaringi) 10 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS  o Cossos estranys radiopacs en els casos de disfàgia aguda A abdomen pot suggerir:  Una dificultat en el trànsit esofagogàstric a l’evidenciar l’absència de gas intragàstric.\n- Esofagograma o Estudi radiològic per a visualitzar l’esòfag. Es fa servir el contrast sulfat de Bari diluït en aigua. Quan hi ha sospetia de:  RGE: refluxe  Reflux faringonasal  Hèrnia de hiatus  Varius esofàgiques  Malaltia de Barret: pot derivar a un càncer d’esòfag o Equipament: aparell de Raigs X amb fluoroscòpia o Esòfag  Tub d’uns 30cm de longitud  Esfínter superior (limitat per la faringe) i inferior (limitat per diagragma)  - 3 porcions  E. Cervical: musculatura estriada  E. Toràcic: musculatura llisa  E. Abdominal: musculatura mixta (predominant la llista) Trànsit esofàgic amb radioisòtops: o Permet avaluar la dinàmica deglutòria al quantificar el temps de trànsit i el buidament orofaringe o És el menys sensible i específic que la manometria en quant al diagnòstic de trastorns motors esofàgics, però és molt útil en aquells pacients que no poden realitzar la manometria, com en el cas de pacients amb afectació motora esofàgica i síndrome de Down.\n- Videofluoroscòpia o És la tècnica d’elecció en la valoració de la disfàgia orofaríngia, proporcionant informació sobre les quatre categories de disfunció orofaríngia:  Incapacitat o dificultat per inciar la deglució faríngia  Aspiració  Reflux nasofaringe  Residus en la cavitat faríngia 11 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o Així mateix, permet avaluar l’eficàcia de la teràpia deglutòria utilitzada en la correcció de la disfunció objectivada.\no No permet quantificar la contractilitat faríngia o la pressió intrabolus durant la deglució ni detectar una relaxació incompleta de l’EES (esfínter esofàgic superior).\n- TAC o És útil en la valoració de compressions o infiltracions esofàgiques per òrgans adjacents, i per descartar que un trastorn motor objectivat per manometria sigui secundari a lesions mediastíniques o de la unió gastroesofàgica (càncer gàstric o esofàgic).\no El TAC toracoabdominal constitueix una exploració fonamental en l’estudi d’extensió de patologia maligna.\nEndoscòpies - Faringolaringoscòpia (transnasal o transoral) o És la tècnica d’elecció si es vol identificar lesions estructurals intrínseques de la mucosa oral, faríngia o laríngia o Permet la presa de biòpsies i certes petites operacions o Proporciona dades sobre tres de les categories de disfunció orofaríngia:  Incapacitat/dificultat per iniciar la fase faríngia.\n Aspiració (en mostrar secrecions orofaríngies acumulades o tint en la via aèria subglòtica).\n o Residus en la cavitat faríngia Pot valorar el risc d’aspiració traqueobronquial administrant un petit bol d’aire que estimula la mucosa faríngia, provocant d’aquesta manera la adducció de la glotis.\n-  EPI-FARINGO-LARINGOSCOPI  FIGROSCOPI STORZ Esofagogastroscòpia o També se’n diu Panedoscòpia o Tècnica fonamental en l’avaluació de la disfàgia esofàgica.\no Permet:  Valorar la inflamació i fibrosi esofàgiques, les estenosis benignes i la patologia maligna.\n o La presa de biòpsies i l’obtenció de citologia exfoliativa.\nEn l’estudi de trastorns motors en estadis precoços pot tenir escassa utilitat.\n12 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o S’adorm al pacient si cal agafar mostra però si no, no caldria, ja que és molest però no fa mal. Però en general s’adorm sempre al pacient.\n- Ultrasonografia endoscòpia o És de gran utilitat en el diagnòstic de tumors submucosos de la unió gastroesofàgica no objectivats per la esofagogastroscòpia, que es comporten radiològica i manomètricament com trastorns motors esofàgics primaris.\no - És superior al TAC per valorar l’estadi local de càncer esofàgic.\nFEES (valoració de la deglució amb endoscopi flexible) Manometria - Manometria faríngia: pressions a nivell faríngic quan passa el vol o Aquesta tècnica permet quantificar la contractilitat faríngia, detectar la completa relaxació del EEI i avaluar la sincronia d’aquests esdeveniments.\n- Manofluorografia: el mateix que l’anterior a nivell d’esòfag o Permet identificar les quatre categories de disfunció orofaríngia:  Incapacitat o dificultat per inicar la deglució faríngia  Aspiració  Reflux nasofaringe  Residus en la cavitat faríngia o Diferenciar l’obertura incompleta de la relaxació incompleta del EES o Distingir una contractilitat faríngia feble d’un augment de residència manifestat per una alta pressió intrabol durant la deglució.\n- Manometria esofàgica o Permet detectar i quantificar alteracions estàtiques (hipertonia i hipotonia del EES) i dinàmiques (relaxació incompleta o nul de l’EES, incoordinació deglutòria i hipocontractilitat faríngia).\no És molt útil en el diagnòstic dels trastorns motors cricofaringis.\no És la tècnica més sensible i específica en el diagnòstic dels trastorns motors esofàgics primaris, com la acalàsia o l’espasme esofàgic difús, i dels trastorns motors esofàgics secundaris, com les colagenopaties o les alteracions motores associades a la malaltia per reflux gastroesofàgic.\nSubjectives - Fenendoscòpia (auscultació cervical) o Mètode de deglucions consecutives de Mc Kaig:  4 deglucions seguides 13 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o  1ª – 10ml  2ª – 5ml  3ª – 10ml  4ª – 5ml Col·locació  En el múscul esternoclidomastoidal, a l’alçada de la Tiroide  Es subjecta amb l’índex i el polze mentre amb l’altre dit comprovem els moviments d’elevació i anteriorització del Tiroide.\no o Què s’ha de sentir:  Moviment de l’epiglotis: clic  Obertura de l’esfínter cricofaringi: pop  Sortida de l’aire de la subglotis en el procés d’add. glòtica: puf.\nConsistència  La de menys risc del pacient generalment es comença per la semisòlida i es dilueix o espessa de mica en mica.\no Després de cada deglució  El pacient emet una [a:] (a llarga/sostinguda) per analitzar les qualitats de la veu - Exploració sense bol: valora des de la fase oral I, preparatòria, a la fase faríngia.\no Segell labial o Mobilitat, força i resistència lingual o Moviment dels maxil·lars o Estat de la dentadura o Sensibilitat dels òrgans de cavitat oral o Segell palatoglós: vel del paladar amb la llengua (es comprova demanant que faci una C o G i si no s’escapa aire vol dir que és correcte) o Reflex palatal (nauseós : la seva presència o absència no és diagnòstica) o Veu Exploració clínica de: - Funció motora oral i faríngia - Existència de paràlisi facial - Sensibilitat orofaríngia - Reflexos velopalatins i deglutoris 14 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - Presència de tos voluntària - Existència de disàrtria Test amb textures: MECV-V  Mètode d’Exploració Clínica Volum – Viscositat Avantatges - Mètode senzill - Aplicable hospitalària o ambulatòriament - Repetible - Orienta sobre la viscositat i el volum adients per alimentar al pacient - Indicat davant qualsevol sospita de disfàgia i en pacients amb sospita de trastorns de deglució - Permet avaluar la necessitat o no d’una VFS (videofluoroscòpia) Només es farà en cas que no sigui perillós, ja que caldrà tenir un aspirador a prop per poder aspirar el menjar que no empassi i no faci aspiracions.\nIdentificació precoç dels pacients amb disfàgia orofaríngia al detectar alteracions de l’eficàcia i de la seguretat a la deglució Fa servir 3 textures/viscositats (nèctar,pudding i líquid) diferents i 3 volums diferents.\nLa disminució del volum i l’augment de la viscositat milloren la seguretat de deglució.\nEs valora: - Capacitat de contenció del bol a la boca - Obeir l’ordre de deglució - Presència de residus orals - Fraccionament de la deglució - Elevació laríngia - Aparició o no de tos - Canvis de veu després de la deglució La prova és positiva amb la presència de tant sols un símptoma en qualsevol fase.\nTextures - - - Nèctar: suc de tomàquet o Es pot beure xuclant amb una canya o en una tassa o En decantat cau amb un fil fi Pudin: flam, gelatina o No es pot beure, s’ha de prendre amb cullera o En decantat cau en blocs o A l’agafar-lo amb una cullera si manté la seva forma Líquid: es beu amb una cullera 15 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - Sòlid: implica procés mastegador - Mel: iogurt batut (no forma part del test per tant no és avaluable) o No es pot beure xuclant amb una canyeta o Es pot beure en una tassa (sensació de beure) o prendre amb cullera o En decantat el líquid cau formant gotes espesses o Amb la cullera no manté la forma Les persones amb disfàgia no poden prendre res amb canya i les persones amb disfàgia a líquids no poden menjar gelatines! Preparació de consistències: - Líquid: 100ml d’aigua a temperatura ambient - Nèctar: 100ml d’aigua a temperatura ambient + 3’5 – 4’5 gr. d’espessidor - Mel: 100ml d’aigua a temperatura ambient + 5 – 7 gr. d’espessidor - Pudin: 100ml d’aigua a temperatura ambient + 7 – 9 gr. d’espessidor Procediment Si durant l’exploració el pacient presenta un signe d’alteració de l’eficàcia, la prova per aquest volum i viscositat es considerarà positiva: un El pacient no pot mantenir estat nutricional i una hidratació adequats amb aquesta viscositat i volum.\n- Si la seguretat està alterada en nèctar, no explorarem líquids i passarem a valorar pudin.\nSi fa més deglucions del compte no es valora com a alteració de la seguretat però es contempla posar volums petits.\nSignes clínics que detecta: - Inadequat segellat labial, es a dir, la incapacitat de mantenir el bol dins la boca.\n- Existència de residus orals a la llengua, sota d’ella i en les genives, acabada la deglució.\n16 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - Deglució fraccionada, necessitat de fer vàries deglucions per a un mateix bol.\n- Sospita de presència de partícules de bol a la faringe, que deixen sensació de tenir residus a la gola.\nEficàcia i seguretat: penetració i aspiració - Tos post-deglució - Disfonia - Elevació de la laringe - Disminució saturació basal de O2 (signe d’aspiració) mesurat amb pulioxímetre. Amb una disminució del 5% s’ha de parar el test i passar a exploració instrumental.\no Segons els estudis recents (ESS2015), la DO sols és significativa en un 10% dels casos de disfàgia post-ictus.\nServeix per a: - Detecció precoç de la disfàgia - Selecció del volum i la viscositat adequats per a alimentar i hidratar als pacients.\nDisminució de l’eficàcia - Deglució de sòlids i/o líquids - Deglució de fàrmacs: hi ha fàrmacs que no es poden partir ni obrir - Risc de desnutrició – deshidratació Disminució de la seguretat: - Desprotecció de la via respiratòria - Risc d’aspiració Severitat de la disfàgia (escala, O Neal 1989) 0  Absència d’aspiració (hi ha disfàgia però no hi ha problemes de seguretat) 1  Aspiració ocasional, amb bon reflex tussigen 2  Aspiració freqüent, amb bon reflex tussigen 3  Aspiració permanent, sense reflex tussigen, però amb tos voluntària 4  Aspiració sense tos Greu  Aspiració de >10% del volum administrat El risc de pneumònia és proporcional a la severitat i més greu també depenent de la higiene vocal.\n- Els malalts neurològics acostumen a estar més afectats per disfàgia a líquids - Els malalts a Pàrkinson molt possiblement tinguin disfàgia a sòlids.\no Hi ha incoordinació motora entre orofaringe i esfínter esofàgic inferior, així com relaxacions incomplertes d’aquest. Manca força de propulsió del bol.\n17 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Aliments d’alt risc - Amb diferents consistències: sopes, potatges amb brou, llet amb cereals, taronja, tomàquet, etc.\n- Que s’esmicolen: fruits secs, pa torrat, etc.\n- Enganxosos: caramels, xocolata, mel, etc.\n- Fibrosos: espàrrecs, pernil, pinya, etc.\n- Amb llavors o espines: raïm, tomàquet, peix, etc.\nRepàs anatòmic www.artnatomia.net Elements que s’hauran de tenir en compte per la teràpia miofuncional: Bio-feedback: com canviar l'activitat fisiològica per millorar la salut i el rendiment Elements Anatomia: fàssies, nercis, músculs, ossos, cartílegs, membranes, etc.\n  Fisiologia: com funciona Biomecànica: moviment, equilibri, física, resistència, mecanismes lesionats.\nBases anatomo-fisiològiques per a la disfàgia orofaríngia Músculs de la cara Funcions: - Apertura i oclusió dels orificis facials - Masticació - Expressió mímica Trapezi - Cal que la postura sigui correcta per una bona deglució, ja que si el cap està cap endavant costa més d’empassar.\nTemporal - Aguanta la mandíbula per a la masticació. En els trastorns de l’ATM (alteracions temporo-mandibulars) més important relaxar el temporal.\nTransversal del nas - Aplanat, triangular i prim - S’estén en la part superior del dors del nas on neix - Del dors es dirigeix al múscul a baix del cap al solc de l’ala del nas i acaba en la pell i en el múscul mirtiforme 18 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - Innervació: nervi temporofacial - Funció: o Obre l’ala del nas cap amunt i endavant o És dilatador de les narius Mirtiforme - Aplanat i en forma de ventall - Vora posterior de les finestres del nas fins a la vora posterior de les narius. Per sota de les obertures nasals.\n- Es fixa a la cara profunta de la pell que té el subtabic i la vora posterior de l’orifici de les narius.\n- Innervació: nervi temporofacial - Funció: o Baixa l’ala del nas o Estreta transversalment l’orifici o finestra nasal Buccinador - És important per la neteja de la boca - Es troba a la galta, davant del masseter. És ample i pla.\n- S’insereix per darrere, en la vora alveolar dels maxil·lars, el l’ala interna de l’apòfisi pterigoides i en el lligament pterigomaxil·lar, per davant en la mucosa de la comissura labial - Innervació: branca del nervi facial - Funció o Donar forma al rostre 19 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o Neteja els solcs entre les galtes i les dents o Pressionar la cavitat oral o Tirar enrere la comissura labial augmentant el diàmetre transversal de la boca (obrir la boca cap als laterals) o Xiular, tocar instruments de vent, acomodar aliments en els arcs dentaris o Facilita la succió Orbicular dels llavis - Situat al voltant de l’orifici bucal, en forma d’el·lipse i constituït per dues porcions: semiorbicular superior i inferior.\n- S’insereix en la pell i mucosa dels llavis, subtabic en el seu origen i comissures dels llavis en la seva terminació - Innervació: branques temporofacial i cervicofacial del nervi facial - Funció: les mateixes funcions poden ajudar a reforçar la musculatura.\no Produir el segell labial o Ajudar al buidatge del vestíbul bucal: amb la pressió del llavi a les dents, els residus s’empenyen cap enrere. Si hi ha un mal tancament surt cap en fora.\no Ajuda a bufar o emetre xiulets o Exercicis: petons (amb soroll), morrets, amagar els llavis (tancar la boca i les dents i tirar els llavis enrere, no amb la boca oberta ja que així es treballarien els altres músculs del voltant, és a dir, les dependències), tots mantenint la força durant un temps. Bufar durant un temps mantingut i canviar intensitats.\n Per minimitzar el problema es col·loca el dit al llavi de sota i mecànicament s’acompanya el llavi amb el dit (ho podem ensenyar a fer al pacient o al cuidador). Si el llavi és massa curt es farà la pinça amb els dits per tancar-ho.\nElevador comú de l’ala nasal i llavi superior - Situat a la part lateral del nas, en forma de cinta prima.\n- S’insereix per a dalt en la cara externa de l’apòfisi ascendent del maxil·lar superior, per a baix en la pell de la part posterior de l’ala del nas i en la del llavi superior.\n- Innervació: branca temporofacial del nervi facial.\n- Funció: eleva el llavi superior i l’ala del nas 20 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Caní - Situat a la fossa canina del maxil·lar superior fins a la comissura dels llavis.\nPetit, de forma de quadrilàter - Innervació: facial - Funció: o Aixeca i dirigeix cap a dins la comissura dels llavis o Exercicis de “fer el gos furiós” Cigomàtic major - Es troba a la galta. És oblic, petit i rectangular - S’insereix a l’origen, a la cara externa del pòmul i per baix en la comissura labial.\n- Innervació: facial - Funció: o Elevador i abductor de la comissura labial o Produir el somriure veritable Cigomàtic menor - Es troba a la galta, petit, en forma de cinta - S’insereix en el seu origen en la par inferior de la cara externa del pòmul i per baix en la pell del llavi superior.\n- Innervació: facial - Funció: o Elevador i abductor de la part mitjana del llavi superior o Produir el somriure fals Risori - Es troba al costat de la cara. És petit i de forma triangular - S’insereix en el teixit cel·lular de la regió parotídia, per davant de la pell i mucosa de la comissura.\n- Innervació: branca cervicofacial del facial - Funció: o Retreu la comissura labial o Produeix el somriure (suau, si ensenyem les dents es fa servir el buxinador) Depressor de l’angle de la boca - A la part inferior de la cara, sota la pell. Ample i prim, triangular, de base inferior.\n- S’insereix per a baix en el terç intern de la línia obliqua externa del maxil·lar inferior i per dalt, en els teguments de les comissures labials.\n21 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - Innervació: branques cervicofacials del facial - Funció: o Desplaça cap a vall la comissura dels llavis o Exercicis: gest de tristor  Si penja i el podem bellugar amb el dit és per desactivació.\n Si penja però no el podem moure és per tensió i rigidesa per espasticitat.\nQuart del mentó - Situat per sota i per dins del triangular dels llavis. És parell, quadrilàter.\n- S’insereix en la línia obliqua externa de la mandíbula, per dalt, a la pell del llavi inferior.\n- Innervació: els filets mentonians de la branca cervicofacial del facial - Funció: desplaça el llavi inferior cap avall i cap a fora produint l’expressió de “fer el bot, somicar” Borla del mentó - A la barbeta, en l’espai triangular que delimita el múscul depressor del llavi inferior a banda i banda de la línia mitjana, entre la part superior de la símfisi i l’eminència del mentó. És parell, petit i conoïdal.\n- S’insereix per a dalt en el maxil·lar inferior per sota de les eminències incisives i la canina, sota les genives. Per baix, en la pell de la barbeta.\n- Innervació: facial - Funció: aixeca la pell del mentó Masseters - Amb el pterigoidal lateral, el preigoidal medial i el temporal conforma el conjunt dels músculs de la masticació. No són facial ben bé. No col·labora en cap funció expressiva.\n- Innervació: trigemin - Funció: tancar (elevar) i retreure la mandíbula.\n- Pterigoideo intern: o Funció: obrir i tancar la boca i masticació.\n- Pterigoideo extern: o Funció: moviments laterals i protrusió de la mandíbula (en els moviments laterals actua el del costat contrari a la direcció del moviment) i masticació.\n22 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Hioides Glàndules salivars Tipus: - Sublinguals (f. oral I): s. + mucosa (per .............crear el bol) - Submandibulars (f.oral I): s + líquida ............(per ajudar al bol a lliscar) - Paròtides (f. oral II): s + líquida (per .............ajudar al bol a baixar) Funcions de la saliva - Manté la humitat oral - Redueix les càries - Ajuda a fer la digestió - És un neutralitzador de l’àcid de ...............................................................l’estómac.\nXerostomia: és la sensació subjectiva que el pacient percep davant l’escassetat o carència absoluta de saliva a la cavitat oral. Administrar líquids amb espessidor si disf.\nSi apretem al terra de la boca amb la llengua en tensió produim més saliva, això serà determinant per una persona que té disfàgies ja que provocarà que s’ennuegui constantment amb la seva saliva. S’haurà de comprovar si té broxisme o tensió a la llengua.\n23 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Simptomes - Sensació pastosa o de sequedat bucal - Saliva espessa i viscosa - Dolor o sensació de cremor a la boca i a la llengua - Llavis ressevs, esquerdats i adolorits - Dificultat al menjar, especialment amb els aliments secs, com els cereals, galetes salades, pa, etc.\n- Dificultat al empassar (disfàgia) i al parlar - Alteracions del gust - Mal alè - Incomoditat al portar pròtessis dentals - Sensació de set, especialment a la nit Causes - Malalties sistèmiques (sd. Sjögren, diabetis).\n- Tractaments de radioteràpia i quimioteràpia - Cirurgies maxil·lofacials - Fàrmacs: o Antidepressius, antipsicòtics, antihistamínics, antiemerètics, atropina i similars o Descongestionants, broncodilatadors, supressors de l’apetit, amfetamines o Liti, omeprazol, oxibutinina, disopiramida, dideoxinosina, didanosina, diürètics, inhibidors proteínics.\nLa llengua Múscul genioglós - Protusió lingual (geni que surt de la llàntia  fa sortir la llengua) o Per exercitar-lo i destensionar l’hioglós, farem exercicis d’empènyer el dit cap a enfora de les dents) Múscul hioglòs - Retracció lingual (quan pronunciem iiiooo, tirem enrere la llengua) Múscul estiloglós - Elevació lingual (per caminar amb “estil” ens hem d’estirar cap a munt) Múscul palatoglós o glossoestafilí - Segell glossopalatí 24 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Treball de pràxies Pacients neurològics i mutilats: - No fer-les indiscriminadament perquè es poden crear sincinèsies (moviments involuntaris i inconscients que es poden generar a l’efectuar altres moviments voluntaris i conscients) - Treballar simetries suaument - Dreviació o Si paràlisi del facial: derivar al fisioterapeuta o administrar teràpia miofundoional Quan al paràlisi facial està a mitja cara, és perquè està afectat el nervi i tindrem més accés. En canvi quan només està afectat ¼ de la cara (boca) té afectat el sistema cortical.\nEsfínters i vàlvules - EL: segell bilabial (tanca) - EGP: segell glosopalatí (tanca) - EVF: segell rinofaringi (tanca) - EE: segell vestibular (tanca) - EG: segell glòtic (tanca) - ECF/EES: obertura esofàgica superior 25 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Pla terapèutic Ha d’estar sempre actualitzar, ha d’explicar detalladament quin és el programa que es segueix amb els seus objectius de cada pacient si sessió, per tal d’assegurar-se la continuïtat del tractament i el fàcil traspàs entre altres professionals o possibles altres logopedes substituts.\nRehabilitació logopèdica - Pràxies orofacials - Tècniques posturals: millorar la seguretat al empassar - Maniobres deglutòries: empassar de manera més segura tot i que algunes tècniques també poden ser rehabilitadores dels músculs - Maniobres respiratòries - Etc.\nFases: objectius parcials, objectius finals, mitjans de comprovació (per exemple MEC), etc.\nTractament nutricional - Res per boca, intentant que a la llarga torni a menjar per boca. NE, segons valoració individualitzada - Modificació de textures (mitjançant tècniques culinàries i/o productes comercials) - o De líquids: utilitzar espessidors o De sòlids: triturar Estimació del volum més apropiat Objectius del tractament Seguretat - Evitar broncoaspiracions Eficàcia - Obtenir una hidratació òptima o suficient i un bon estat nutricional - Valorar les altres vies d’alimentació si és necessari - Poder arribar a “desactivar” altres vies d’alimentació establertes per l’equip mèdic.\nMILLORAR LA QUALITAT DE VIDA Diapo 116 (falten 2 classes) 26 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Exercicis específics Maniobra de Heimlich Obstrucció de la via aèria  pressió sobre el diafragma  tornar a obrir la via aèria Exercicis per a millorar el to i la força De força muscular, to i sensibilitat: - Llavis - Llengua - Mandíbula - Vel del paladar Com: - Massatges tant fora com dins de la boca - Estimulacions tàctils i vibratòries del grup muscular afectat - Aixecar la punta i el dors de la llengua alternativament - Moure la llengua a dreta i esquerra - Aguantar amb força un depressor amb la punta i els laterals de la llengua - Mastegar objectes tous i durs alternativament - Electroestimulació 27 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Etiologia de la disfàgia Qualsevol causa que alteri una de les fases de la deglució Alteracions anatòmiques - Malformacions congènites - Tumors - Reseccions (cirurgia que treu material anatòmic) - Lesions iatrogèniques (tallar el N.Recurrent, etc.) per causes mèdiques no poniples (que no hi ha més remei que fer-ho) - Reconstrucció amb cirurgia - Estenosis (estretament) esofàgica càustica (que crema) - Estenosis esofàgica per osteòfits (relleu de les vèrtebres que no hi hauria de ser) - Paladar fissurat Alteracions neurològiques - AVC (accidents vasculars cerebrals) - TCE (traumatismes cranioencefàlics) - EM (esclerosi múltiple) - ELA (esclerosi lateral amiotròfica) - Demències (Pàrkinson, Alzheimer, Corea, etc.) - PC (paràlisi cerebral) - Poliomielitis - Paràlisi del nervi laringi - Paràlisi laríngia en abducció Alteracions de l’EES - Disfunció cricofaríngia Patologies neuromusculars - Distròfies - Miastènia gravis - Distonies Infeccions, malalties metabòliques - Diabetis - Malalties de la tiroides 28 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Medicació - Antibiòtics (tetraiciclines, etc) - Teofil·lina - Tabletes de potassi - Suplements de ferro - Medicaments per a la pressió arterial - Anti-psicòtics - Medicaments narcòtics pel dolor - Esteroides - Medicaments per a reduir els lípids - Calchicina - Vitamines - Medicaments antiinflamatoris no esteroïdals (ANe) Edat - Presbifàgia Tractaments adjuvants - Radioteràpia - RDT: S’empra com a tractament únic o en combinació amb altres teràpies, abans o després, com la cirurgia o la quimioteràpia, amb el propòsit de: o Reduir la mida del tumor abans de la cirurgia o Destruir les cèl·lules que puguin quedar després de la cirurgia o Inici: de 4 a 6 setmanes postcirurgia o Durada: 4 a 5 setmanes o Conseqüències:  Xerostomia  Retard TTO (temps de trànsit oral)  Reducció del moviment lingual  Pot retardar el reflex de deglució  Mucositis (inflamació i ulceració de les mucoses)  Fibrosi del deixit subcutani. “papada de fusta”  Retard del reflex de deglució  Reducció de la contracció laríngia  Reducció del moviment de la base de la llengua  Reducció de l’elevació laríngia  Maniobres: 29 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o - o Super-supraglòtica o Mendelson  Secrecions  Desvascularització del teixit (>3m)  Cicatrització hipertròfica i queloidea Exercicis abans de RDT: moviments linguals, mandibulars i laríngics Limfedema: edema (inflamació) d’una part del sistema limfàtic (per bloqueig, obstrucció, etc).\no - Disgèusia: alteració del gust, generalment reversibles La gravetat de la disfàgia induïda per la radiació, els tres primers mesos depèn de: o Dosi total de radiació o Mida de la fracció i programa o Meta dels volums o Tècniques d’administració del tractament o Quimioteràpia simultània o Factors genètics o Via d’alimentació (a través del tub de gastrostomia endoscòpica percutània [GEP] o nihil per os [NPO, res oral]) o Hàbit de tabaquisme (fumador actiu o recent) o Factors psicològics per a lidiar amb la vida Quimio + radioteràpia - Passats tres mesos: s’han resolt els efectes clínics aguts, com la disgèusia, però la quimioradiació, a causa de citocines inflamatòries, pot danyar el teixit exposat provocant disfàgia, fins i tot anys després de finalitzar el tractament.\n- Seqüeles tardanes: o Reducció de flux capil·lar o Atròfia i necrosi o Limfedema o Fibrosi neuromuscular o Hipo-salivació o Infecció Tumors Graus i estats de la lesió tumoral Sistema TNM (acceptat per la International Union Against Cancer (UICC) i l’American Joint Committee Cancer (AJCC).\nT  tamany o extensió del tumor 30 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - De 1 a 4 (més petit a més gran) - T0 (sense evidència) Tis (in situ) - Tx (no es pot avaluar) N  situació ganglionar, Nombre de Ganglis limfàtics implicats - De 1 a 3 - N0 (no afecta ganglis) - Nx (no es pot avaluar) M  presència/absència de Metàstasi distant - M0 (no existeix), - M1 (hi ha metàstasi distant) - Mx (no es pot avaluar) Cirurgia transoral amb làser CO2 La cirurgia amb làser es fa servir fonamentalment per a tumors petits.\nS’accedeix a la laringe per la boca (transoral) mitjançant un tub metàl·lic (laringoscopi rígid) pel gual es fiquen una sèrie d’instruments i s’aplica al làser.\nPer la seva via d’accés no permet la reconstrucció.\nA l’explorar un pacient intervingut amb aquesta tècnica trobarem a faltar alguns elements anatòmics, però l’estructura general de la laringe està conservada.\nLes parts de la laringe que sovint es veuen més afectades són: - La corda vocal (cordectomia) - La epiglotis superior (epiglotectomia) Classificació de les cordectomies (Sociedad Europea de Larignología). Segons la profunditat de la resecció (capes afectades)  Tipus I: resecció d’epiteli. No afecta a les capes més profundes  Tipus II: resecció de l’epiteli i la làmina pròpia (lligament vocal). No afecta el múscul vocal.\n Tipus III: resecció que arriba al plànol del múscul vocal sense sobrepassar-lo.\n Tipus IV: resecció que arriba al cartílag tiroide  Tipus V: resecció ampliada a a) A la CV contra lateral b) Cartílag aritenoide c) Supraglotis d) Subglotis Laringectomia horitzontal supraglòtica Es fa servir en alguns tumors del plànol supraglòtic, que no arriben a les CCVV.\n- Problema: al faltar l’hioide queda compromesa la suspensió i elevació de la laringe. Resseca estructures de protecció de la via aèria.\n31 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS - Romanen: base de la llengua, aritenoides i CCVV.\n- Disfàgia: poden tenir una deglució normal - Exercicis: de mobilitat de la llengua i de contacte superior - Maniobres: súper-supraglòtica.\nLaringectomia horitzontal supraglòtica estesa superiorment - S’extirpa també: s’estén a la llengua. Pot afectar al nervi laringi superior - Romanen: aritenoides i CCVV - Problema: reducció de la sensibilitat laríngia i de reflex tussigen - Disfàgia: per caiguda prematura del bolus - Exercicis: de mobilitat i control lingual Laringectomia horitzontal supraglòtica estesa inferiorment - S’extirpa també: part d’una CV. Pot afectar a un cartílag aritenoide - Romanen: base de la llengua, aritenoides i CV - Disfàgia: no líquids. Poden portar traqueotomia - Exercicis: de base de la llengua i aritenoides per millorar la funció muscular i el tractament de la via aèria.\nLaringectomia parcial vertical - Es fa servir: per a tumors que afecten a un costat de la laringe - Es secciona: el cartílag tiroide per la meitat extirpant-se a una ala sencera, junt amb l’aritenoide del mateix costat - El tancament: es fa apropant la mucosa de la faringe a l’hemilaringe contra lateral.\n- La imatge postoperatòria és de “mitja” laringe inserida al costat de la laringe.\nSols podrem identificar una corda vocal.\n- Falten: una falsa corda vocal, un ventricle, un aritenoide, meitat del c. Tiroide i una corda vocal.\n- Romanen: un aritenoide, porció de la meitat ressecada del tiroide, l’os hioide i l’epiglotis. La reconstrucció amb un empelt millora el tancament.\n- Tècniques: flexió anterior – inclinació / rotació o ambdues Laringectomia supracricoidea - S’extirpa: la totalitat del cartílag tiroides amb les cordes vocals, seccionades a nivell de l’apòfisi muscular del aritenoides, que es conversa. En funció de l’extensió tumoral s’extirpa també l’epiglotis o es preserva la seva part més superior.\n- La reconstrucció s’efectua amb o La sutura de l’os hioide amb el cartílag cricoide (cricohioidopexia – CHP) 32 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS o O de la resta de l’epiglotis i l’hioide amb el cricoide (cricohioidoepiglotopexia – CHEP) - La imatge postoperatòria o És similar a la laringectomia supraglòtica o En el cas de la CHEP es veu una porció de l’epiglotis, just per davant dels aritenoides.\nLaringectomia frontolateral 1.\n- Es secciona: una falsa corda vocal, un ventricle, una CV, 1/3 de la part anterior de la laringe en ambdós costats (comissura anterior laríngia) - Romanen: cartílags aritenoides, os hioides, epiglotis, la majoria de músculs encarregats de l’elevació i suspensió laríngia.\n- Solució: reconstrucció amb empelt pel contacte de les CCVV - Tècnica: flexió anterior - Es secciona: una falsa corda vocal, un ventricle, una CV, comissura anterior, ½ 2.\nde l’altre part laríngia.\n- Romanen: cartílags aritenoides, os hioides, epiglotis - Solució: reconstrucció - Tècnica: inclinació-rotació - Exercicis: adducció super-supraglòtica, força, gargamelleig voluntari.\nResecció del terra de la boca Resecció anterior del terra de la boca amb RECONSTRUCCIÓ - Afecta a la fase oral, no a la faríngia - A l’inici, edema - Solucions o Col·locació posterior de l’aliment o Pròtesi dental Resecció anterior del terra de la boca amb SUTURA - Problemes de propulsió - Problemes de masticació per no lateralització de la llengua - Manteniment del bolus - Solucions o Col·locació posterior de l’aliment o Modificació de la consistència: dieta de líquids o purés, donat que no hi ha masticació.\n33 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Resecció del terra de la boca Resecció lateral del terra de la boca, amígdala i base de la llengua - Afecta a la fase oral I-II i també a la faríngia - Afecta al reflex de deglució - Solució o La reconstrucció determinarà el futur de la deglució. Empelts de llengua (depèn de la zona extreta de l’empelt poden quedar pels a la llengua).\nResecció amígdales i base de la llengua - Afecta a la fase oral I. La no lateralització impedeix recollir el bolus - Afecta a la propulsió (manca): fase oral II, la masticació i el TTO - Afecta al reflex deglutor, per reducció de la retracció lingual - Afecta a la fase faríngia (múscul glossofaringi tallat). Queden residus a les val·lècules.\n- De vegades presenta dificultats d’obertura de l’EES (cricofaríngia) - Treball - - o Millorar la mobilitat lingual i el control oral o Protecció voluntària de la via aèria o Maniobra de Mendelshon o Falsetto (per treballar l’ascens laríngic) Problemes de deglució a l’inici per: o L’edema post-quirurgic o L’adequació als nous moviments linguals Problemes: o La propulsió lingual o De control del bolus de la boca o A la masticació Laringectomia total, amb pròtesis fonatòria Els tumors molt extensos o les recaigudes són freqüentment tractats amb la laringectomia total.\nEn aquest cas l’extirpació de les estructures laríngies és total i condueix a la independització de la via respiratòria, que s’aboca a la pell al traqueostoma, de la via digestiva que es tanca de manera separada.\nLa recuperació de la comunicació verbal en els laringectomitzats és un tema ampli, en el qual juguen diversos condicionants i que no entra en l’àmbit d’aquesta assignatura.\nAquí només farem esment a una de les opcions ja que inclou algunes consideracions anatòmiques amb riscos de disfàgia. Es tracta de la col·locació de pròtesis fonatòries, que, si no és correcta, pot donar lloc a aspiracions.\n34 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Traqueotomia vs. Traqueostomia Traqueotomia - Obertura artificial a la tràquea per obstrucció laríngia per a impedir l’ofegament.\nNo independitza les vies.\nTraqueotostomia - Realització d’un traqueostoma (abocadura permanent de la tràquea a la superfície del coll per a laringectomitzats) Estoma - Forat de la tràquea a l’exterior del coll Pròtesi fonatòria ...(diapo 200) ...(diapo 201) PODEN PROVOCAR Estenosi esofàfica Disfàgia Estenosi + inutilitza la pròtesi 35 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS Més sobre rehabilitació Fases orals (I/II): Alteració de l’eficàcia 1. Segell labial ineficaç o tècnica postural  pressió del llavi inferior  objectiu  o tancar els llavis praxies labials  moviments alterns  treure els llavis com per a donar un petó i moure els llavis d’un costat  donar petons molt explotats i sorollosos  somriure exageradament  mossegar el llavi de dalt i de baix alternativament 2. Control inadequat del bol 3. Deglució fraccionada 4. Residus orals o Pràxies linguals  Fer força amb la llengua contra el paladar  Treure la llengua el màxim possible  Moure la punta d’un costat a un altre  Punta de dalt a baix  Endavant enrere  Prémer la llengua amb l’interior de la galta, inflar les galtes, fer moviments.\n5. Insensibilitat 6. Apràxia de la deglució - Estimulació de l’increment sensorial, que ajuda a posar en alerta el SNC abans de la deglució ja que augmenta la consciència sensorial o Implica:  La modificació del volum i consitència: si el pacient ho permet se li donen bols més gran i es poden anar donant consistències diferents o L’estimulació tèrmica / tàctil  Tèrmica: calor i frec que estimulen la deglució  Tàctil: toqueu o frec d’alguna zona específica o pressió 36 DISFÀGIA I TRASTORNS RELACIONATS  Tocar amb gel o un mirallet laringi les arcades palatines  Dirigir un raig d’aigua a les arcades o al vel (sempre que hi hagi bon control de líquids)  Pressionar lleugerament el cartílag tiroide o el punt central frontal de la unió del coll amb la base del maxil·lar  - Pressionar la llengua amb la cullera en introduir l’aliment.\nCombinació de sabors (207) 37 ...\nTags: disfàgia disfàgia\nDisfàgia i Trastorns Relacionats - 2-Classificació disfàgia, manifestacions i símptomes (2015) Apunte\nTrastorns del llenguatge associades a altres patologies - Síndrome de Prader Willi (2017) Apunte\nDisfàgia i Trastorns Relacionats - 3-Anamnesis i exploració deglució (2015) Apunte


El Govern es compromet a “avançar sense excuses cap a la república” en el segon aniversari de l’1-O – Constantí Ràdio\nEl Govern es compromet a “avançar sense excuses cap a la república” en el segon aniversari de l’1-O\nradio Octubre 1, 2019\nEl Govern s’ha compromès a “avançar sense excuses cap a la República”, en el segon aniversari de l’1-O. En un acte al Pati dels Tarongers del Palau de la Generalitat aquest dimarts al matí, el president de l’executiu, Quim Torra, i el vicepresident, Pere Aragonès, han llegit el Compromís del Primer d’Octubre, acompanyats dels consellers i conselleres del Govern i alts càrrecs de la Generalitat. El text també reivindica el 3-O, i afirma que “l’esperit” d’aquell dia i el del referèndum és amb el que cal encarar els “desafiaments del futur”. “Sempre amb un compromís innegable i inqüestionable amb la pau, el diàleg, la voluntat popular, el vot i la democràcia”, afegeix la declaració.\nL’executiu s’ha compromès amb la radicalitat democràtica, amb el dret d’autodeterminació, amb el diàleg, amb la cohesió social, amb el respecte escrupolós dels drets humans, els drets civils i les llibertats col·lectives. “[El Govern] es compromet a avançar sense excuses cap a la República Catalana, perquè sigui una realitat. Es compromet a persistir fins aconseguir la llibertat de les preses i els presos polítics i el retorn de les persones exiliades”, continua la declaració. L’executiu es compromet a fer aquest camí “democràticament i pacíficament”, tal com ha llegit Torra.\nTot seguit, el president ha asseverat que l’1-O “serà sempre una jornada fundacional del republicanisme d’avui a Catalunya”. “Aquell dia, la societat catalana es va apoderar i va plantar cara a la barbàrie”, ha prosseguit el president, que ha remarcat que la societat catalana va defensar les urnes i els seus drets “assumint totes les conseqüències, essent colpejats i agredits per les forces enviades pel govern espanyol”.\nEl CDR del Camp de Tarragona demana que la Generalitat implementi la república\nConstantí Ràdio inicia la programació de la temporada 2019-2020


Com utilitzar endolls de Barbados a Cuba\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Barbados a Cuba en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Barbados a Cuba sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


ETSETB - Acc�s a graus i CANVI DE GRAU\nSou a: ETSETB » Serveis » Secretaria acad�mica » Procediments i tr�mits ETSETB » Acc�s a graus i CANVI DE GRAU español\nAcc�s a Graus\nPreinscripció general universitària (PAU, titulats, CFGS, 25, anys, 45 anys, Batxillerat estranger i convalidacions). Aquest procés el gestiona l’Oficina d’Orientació per l’Accés a Universitats (OOAU), i es pot formalitzar via Internet (https://accesnet.gencat.cat). Les dades de contacte d’aquesta oficina són: Via Laietana, 2\nEn el següent enllaç s'explica la informació sobre les vies d'accés, les notes de tall, els terminis, etc: Informació preinscripció general. Accés per canvi d'estudis (dins del mateix centre). S'ofereixen places per accedir directament, sense passar per preinscripció general a aquelles persones que compleixen els requisits necessaris. La informació es troba al següent enllaç: canvi d'estudis.\nCanvi de centre. No hi ha accés directe per aquelles persones que canvien de centre (ja sigui per continuar estudis o per fer uns altres). Aquestes persones han d'accedir per preinscripció general, explicada en el punt 1 i convalidar / reconèixer assignatures.


"Menu degustació", de Roger Gual s'estrena als Estats Units\n"Menu degustació", de Roger Gual s'estrena als Estats Units\nEl tercer llargmetratge de Roger Gual, "Menú degustació" s'estrena als Estats Units el 18 d'abril.\nEl tercer llargmetratge de Roger Gual, "Menú degustació" s'estrena als Estats Units el 18 d'abril.\n14/04/2014 - 15.42 Actualitzat 15/04/2014 - 16.35\nAquesta comèdia romàntica rodada a la Costa Brava catalana ha estat el film escollit per l'Ambaixada espanyola a Washington per parlar de la gastronomia local davant de destacats inversors internacionals. La seva bona acollida ha fet que durant el mesos de març i abril, viatgi al Festival Viva Manchester (Regne Unit), al Festival de Cinema Sonoma (EEUU) i a Rassegna di Cinema Catalano a Roma (Itàlia).\nPerò serà el proper dia 18 d'abril quan el film s'estreni a les sales nord-americanes, començant per Los Angeles i Nova York, per estendre's més tard per la resta del territori. Magnolia Pictures és l'encarregada de la distribució del film als Estats Units i estan encantats de com el públic americà reacciona davant la projecció després de que es programés al prestigiós festival de Hamptons (Nova York) i a Hawaii. La pel·lícula també s'ha estrenat a Espanya, Corea, Rússia, Hongria, els Estats Units i Nova Zelanda, amb un gran èxit.\nActors de renom internacional interpreten alguns dels personatges del llargmetratge, com ara Fionnulla Flannagan, guanyadora d'un Emmy; Stephen Rea, nominat a l'Oscar a millor actor pel seu paper a "Joc de llàgrimes" el 1992; Timothy Gibbs, nominat als Emmy, i Togo Igawa. Aquest repartiment es completa amb actors de casa nostra, com en Jan Cornet, la Clàudia Bassols, la Vicenta N'Dongo, l'Andrew Tarbet, la Marta Torné, l'Ivan Morales, el Santi Millán i el Marc Rodríguez, entre d'altres. "Menú degustació" és una coproducció de ZENTROPA, Televisió de Catalunya i la irlandesa Subotica, amb el suport d'Eurimages, l'ICEC, l'ICAA, CDA i del Patronat de Turisme Girona-Costa Brava.\nFa justament un any, just abans de la seva separació, en Marc i la Raquel aconsegueixen reservar taula en un dels millors restaurants del món. En aquest racó increïble de la Costa Brava hauran que compartir una de les millors experiències sensorials de les seves vides amb altres comensals. Però el que prometia ser una vetllada perfecta, acabarà sent inoblidable... per a tots.\nIdea original: Silvia González Laá.\nIntèrprets: Jan Cornet (La piel que habito, Llums vermells), Clàudia Bassols (Rob, Gavilanes, Eagle Path, Paintball), Vicenta N'Dongo (VOS, A la ciutat, Sin noticias de Dios), Stephen Rea (V de Vendetta, Entrevista amb el vampir, Joc de llàgrimes), Fionnula Flanagan (Los Otros, Lost, Transamerica), Timothy Gibbs (The Kings of Brooklyn, Sex and the City), Togo Igawa (Memòries d'una geisha, L'últim samurai, Código 46), Marta Torné (Los protegidos, El internado), Andrew Tarbet (Tengo ganas de ti, De mayor quiero ser soldado, Fugitivas), Andrea Ros (El diario de Carlota, REC2, Salvador Puig Antich) Andrés Herrera (Amar en tiempos revueltos, Las dos vidas de Andrés Rabadán), Ivan Morales (Infidels, El cor de la ciutat), Santi Millán (Bruc, Tapas) i Akihiko Serikawa.\nMenu degustació - Trailer


La història del grup - Groupe Terquem Développement\nEl Grup Terquem Dévelopement i les societats de genealogía que la composen son especialitzades en recerca i presentaciò d’hereters.\nErik TERQUEM, genealogista desde 1992, ha creat en 2002, la seva primera societat, el Despatx genealogic del Pirineus.\nHistoricament, la ciutat de PAU va ser escollida com seu, dins de la mesura en que es possible d’administrar els assumptes a Espanya desde aquesta ciutat, ademès el senyor TERQUEM sen especialitzat en les recerques d’aquest tipus. Després per causa d’un gran volum d’expedients per tratar a Espanya, es va obrir a Barcelona una sucursal.\nEl desenvolupament s’ha continuat amb les obertures de les sucursals de PERPINYA, de TOULOUSE, de MONTPELLIER, i finalment de BORDEAUX per completar el dispositiu del CABINET GENEALOGIQUE DES PYRENEES en el grand oest.\nEn un mercat competitiu saturat , ha estat decidit de continuar el desenvolupament del GRUP per expansiò externa, procedint per la recompra de despatx en sol metropolità, i es aixì com la recompra del CABINET GENEALOGIQUE ETIENNE LEGER & ASSOCIES (CGEL) en Nantes ha vingut a completar el dispositiu. Ademès de la expansiò cap al oest, aquesta nova entitat permeteix un accès ràpid als serveis del Ministeri dels francesos nascuts al estranger, quals serveis estàn a Nantes.\nEn complement, s’ha realitzat la recompra de L’ETUDE GENEALOGIQUE FOURNIER & ASSOCIES (EGFJ), de les quals les dos sucursals de CLERMONT-FERRAND i TOURS han permès de desplegar la nostra influència fins al centre de França.\nFinalment, han segut creades dos entitats en el departament d’Ultra mar, en primer lloc en SAINT DENIS DE LA REUNION amb el CABINET GENEALOGIQUE DE L’OCEAN INDIEN (CGOI) a on el treball es màs específic, perque gira molt entorn a la recerca de finques, sent el patrimoni detingut a 60% per indivisions; després amb la sucursal CABINET GENEALOGIQUE DES ANTILLES (CGDA).\nEl conjunt de les entitats CGDP, CGEL, CGOI, EGJF i CGDA està sota les ordres del GRUP TERQUEM DEVELOPEMENT, qual vocaciò es d’integrar a dins de la seva organitzaciò nous despatxos.\nActualment, el Grup està composat per 5 societats de genealogía de successiò que representen 11 sucursals i uns trenta asalariats; 5 del 8 directors venen del mòn notarial i tenen el diploma de Notari, assegurant d’aquesta manera un perfecta homogeneitat en la constituciò dels equips.\nEl Senyor TERQUEM es membre de GDF (Genealogistas de França) ha on té el càrrec de secretari després d’haver tenir el càrrec de tresorer. També participa al Consell d’Administraciò de la USGP (Uniò del sindicats del genealogistas profesionals) també intervé en el MASTER 2 DEL DRET NOTARIAL de PAU per sensibilitzar a la genealogía i a la ética.\nPer fí, desde el 27 de gener 2016, ha segut anomenat expert judiciari en genealogía succesoral en la Cort d’Apel.laciò de PAU, i desde el 12 de desembre 2019, ha segut anomenat expert judiciari en genealogía succesoral en la Cort Administrativa d’Apel.laciò de Bordeaux.


Simposi podologia pediàtrica | UManresa\nSimposi benèfic internacional en Podologia pediàtrica\nEl Simposi benèfic internacional en Podologia pediàtrica té per objectiu convertir-se en un espai de debat i reflexió sobre les pràctiques en podologia pediàtrica. El programa inclou sessions teòriques i pràctiques, classes magistrals i taules rodones a càrrec d'especialistes com la Dra. Angela Evans, professora titular de la Universitat de La Trobe, i voluntària i ambaixadora del projecte Walk for Life.\nLa jornada es realitzarà el 18 d'octubre de 2017 a les instal·lacions de la Universitat de Barcelona i tindrà servei de traducció simultània. L'assistència al simposi té un cost d'inscripció de 50€ en benefici de Walk for Life Foundation, un projecte d’integració del tractament Ponseti al sistema sanitari de Bangladesh, i Lion Mukhlesur Rahman Foundation.\nde les 8.30h a les 18.30h\nSala de grau del Campus Bellvitge\nEn benefici dels projectes de la Fundació Walk for Life i Lion Mukhlesur Rahman Foundation.


MÉS DE 150 PERSONES HAN ACCEDIT JA AL PROGRAMA PROVINCIAL DE TURISME SOCIAL\nEls majors encara poden apuntar-se a l'Ajuntament per a poder viatjar a preus reduïts i durant cinc dies a diferents rutes per la Comunitat\nEl Programa Provincial de Turisme Social 2013/2014, ofertat per la Diputació de València en cola·laboració amb l’Ajuntament de Faura, ha permés que més de 150 pensionistes del poble hagen pogut viatjar ja per la Comunitat Valenciana amb els paquets turístics pensats per als més majors. El termini d’inscripció encara està obert, de manera que fins el 31 de desembre de 2014, més persones poden beneficiar-se d’ell.\nLes rutes, de cinc dies i quatre nits, sempre de diumenge a dijous, es realitzen per diferents paratges de la Comunitat. Vall d’Ayora-Cofrentes, Utiel-Requena, La Costera, El Camp de Morvere, Costa València-Cullera, La Safor i València l’Horta conformen els enclaus entre els que es pot triar.\nEls veïns de Faura interessats en aquestos viatges han de presentar la sol·licitud a l’Ajuntament i complir una sèrie de requisits, entre els que es troben: tindre com a mínim 65 anys, ser pensionista (jubilat o prejubilat) amb 60 anys complits o ser viudo o viuda de 55 anys o més. Els cònjuges també seran beneficiaris, encara que no reunisquen els requisits d’edats i pensió. A més, els demandants hauran de valdre’s per si mateixos i no patir alteracions de comportament que impedisquen la convivència.\nEls preus, amb IVA inclòs, són de 86 euros per persona per a qualsevol destí amb allotjament en els hotels participants i de 145 euros per persona per als allotjaments en els balnearis de Chulilla i Cofrentes. En cas de triar aquesta última opció, s’establix un suplement individual de 90 euros per persona i totalitat del programa.\nEls preus inclouen el desplaçament d’anada i tornada, pensió completa en habitació doble a compartir, servici mèdic complementari de la Seguritat Social en el propi hotel, pòlissa d’assegurances col·lectives i programa d’animació.


Ones de llibres: Sofía, la golondrina\nAlmudena Taboada. Sofía, la golondrina. Madrid: SM-ONCE, 2007\nSofía la golondrina es cega però és cap inconvenient perquè es guia per la oïda i l'olfacte. El tema de les descapacitats, com la ceguera, es tracten de forma subtil per explicar-ho als xiquets.\nDins de la col.lecció Cuentos para sentir, aquest conte ha comptat amb l'assessorament de la O.N.C.E. El libre porta fitxes educatives i un póster amb la representació de les lletres per a cegs.


Feina: El banc N26 contractarà 100 treballadors a Barcelona\nEl banc N26 contractarà 100 treballadors a Barcelona el 2019\nLa companyia tanca al gener la seva quarta ronda de finançament i la més important, de 260 milions d'euros\nRedacció VIA Empresa 11.03.2019 10:36 h. Barcelona\nEl banc digital N26 preveu superar els 150 treballadors a Barcelona el 2019. El primer banc mòbil amb llicència bancària europea va ubicar la seva segona oficina global a la capital catalana a l'octubre del 2018, que està enfocada a la innovació i el desenvolupament tecnològic de la companyia, segons ha avançat Efe i ha pogut confirmar VIA Empresa. De moment hi treballen 50 persones, però la intenció és triplicar el personal al llarg d'aquest any.\nMés info: El banc alemany N26 obre portes a Barcelona\nSegons ha explicat el director d'N26 a Espanya, Francisco Sierra, "volíem donar accés a la gent jove a un producte bancari senzill, però ens vam convertir en un producte per a qualsevol persona que sigui més o menys digital i utilitzi el mòbil per allò bàsic".\nAmb seu a Berlín, el banc digital té presència a 24 països europeus, compta amb més de 2,5 milions de clients i 800 treballadors i té un volum mensual de transaccions valorat en 1.500 dòlars. N26 va aterrar a España el 2017 "amb un producte molt internacional" orientat, sobre tot, "a expatriats alemanys i francesos que arriben a Espanya".\nCatalunya i Madrid suma pràcticament el 50% d'usuaris espanyols que fan transaccions, principalment, en hotels i viatges i moda. La companyia ha tancat al gener la seva quarta ronda de finançament i la més important, de 260 milions d'euros, liderada per Insight Venture Parnetrs i GIC, amb què finançarà el salt definitiu als mercats nord-americà i brasiler.\nMr Potrer busca més de 60 treballadors a Barcelona\nEls treballadors de La Antigua Lavandera es concentren en contra de l'ERO


I després de l'ESO: què ? | Nació Solsona\nper Redacció, Solsona, 3 de maig de 2019 a les 15:49 |\nDes de l’Escola Arrels, hem volgut escriure aquest petit article a nivell informatiu sobre els diferents itineraris acadèmics possibles per als estudiants que hagin finalitzat els estudis de secundària obligatòria (ESO).\nUna primera opció és accedir a estudis de batxillerat que, una vegada superats, atorgaran l'accés als graus universitaris (superant abans les Proves d'Accés a la Universitat, la Selectivitat) o a estudis de cicles formatius de grau superior (directament, sense cap prova).\nUna segona opció és accedir a estudis de cicles formatius de grau mitjà. Cal recordar que l'objectiu dels estudis de formació professional és el d'ensenyar una professió, així que acostumen a ser més competencials i menys acadèmics. Com que es tracta d’aprendre un ofici, és habitual que hi coincideixin estudiants d’edats diverses. La majoria de cicles formatius de grau mitjà actuals són de dos cursos acadèmics, encara que en resta algun de solament un curs.\nUna vegada finalitzat un cicle formatiu de grau mitjà es pot accedir a qualsevol cicle formatiu de grau superior, també directament, sense cap altra prova. Cal dir però que, en el cas que el centre destinatari estigui molt sol·licitat, hi ha un ordre que prioritzarà un 60% de places pels estudiants provinents del batxillerat, un 20% pels estudiants titulats dels cicles formatius de grau mitjà de la mateixa família professional (un estudiant de grau mitjà que hagi cursat Manteniment electromecànic que desitgi accedir a Mecatrònica, per exemple) i un 20% per la resta de titulats (cicles de famílies diferents). Recordem que això seria només en el cas que el centre formatiu destinatari no disposés de places suficients per a atendre tota la demanda.\nAmb un cicle formatiu de grau superior és possible accedir a estudis de grau universitari directament, sense el requisit d'haver de superar la selectivitat i amb la possibilitat de convalidació de matèries si es tracta de plans d’estudi amb similituds.\nActualment, a l’Escola Arrels oferim 6 cicles de formació professional:\n- Cicle formatiu d'Activitats Comercials, que presenta un pla d'estudis molt transversal i polivalent, necessari per a la promoció de tot tipus de negocis.\n- Cicle formatiu de Conducció d'Activitats físicoesportives en el medi natural, un cicle molt pràctic de sols un any de durada i molt adequat per l'entorn en el qual vivim.\n- Cicle formatiu d'Instal·lacions i Manteniment electromecànic i processos industrials, que s'imparteix en règim dual amb el teixit industrial del territori i amb alta demanda laboral\n- Cicle formatiu de Sistemes Microinformàtics i Xarxes, un cicle d'alt nivell acadèmic, transversal, amb punts de mira globals i amb un ús exhaustiu de l'anglès.\n- Cicle formatiu d'Administració i finances, l'únic de la casa de grau superior i que imparteix coneixements imprescindibles per a la gestió diària de tot tipus d'empreses.\n- Cicle formatiu de règim esportiu de Salvament i socorrisme,que es pot compaginar amb d’altres estudis i que habilita per a treballar de socorrista en instal·lacions aquàtiques artificials.\nTots ells són plans d'estudi que considerem que van en la línia del desenvolupament territorial del nostre entorn. Recordem, finalment, que les portes obertes dels estudis postobligatoris de la nostra escola seran el proper diumenge 5 de maig a les 11h del matí. Tots hi sou convidats.\nEls imperdibles, Economia, ESO, Escola Arrels


cal rèflex: 'Apaga y vámonos'\nL'apagada analògica i digital alhora és una idea excel·lent. En l'època dels blogs, jo ja m'hi vaig posar fa mooolts mesos (excepte per un parell de programes, que de fet veig per internet :-)\nAixò de l'anunci d'Extremadura, en castellà, a Catalunya Ràdio... en fi, sí, "apaga y vámonos".\n30 d’octubre de 2008 a les 0:28\nEl cert és que, sense proposar-nos-ho, cada cop mirem menys la tele. Per això algun dia deixem anar la possibilitat que quan arribi l'apagada analògica, a casa nostra farem l'apagada televisiva directament.\nAra a l'hora de sopar, que ho fem d'horeta cap a les vuit, posem Catalunya Informació. A dos quarts de nou hi fan un informatiu d'actualitat internacional que no està malament, amb entrevistes i un punt de vista una mica més aprofundit sobre notícies d'arreu del món. A mi no em desagrada, a hores d'ara fins i tot em resulta diferent i ho agraeixo.\nQuan acabem de sopar i anem cap al llit sí que posem la tele, per veure el que quedi de Telenotícies. I després ja acostumem a desconnectar perquè la programació s'ho mereix. A TV3, n'hi ha per plorar. A mi els programes d'humor m'agradaven però ara n'hi ha una sobredosi que ja m'ha saturat: dilluns Crackòvia, dimarts Alguna pregunta més?, dimecres fan aquell de Sense Embuts que no és res de nou, dijous els Caçacors de Bolets dels nassos i el Polònia (que ja poques vegades l'aguanto tot sense adormir-me), i divendres el Zona Zàping. Fabulós.\nDe zàping ja ni em molesto a fer-ne per no deprimir-me. Només de tant en tant, si no em venç la son, em quedo amb el 59 segons del dimarts, segons qui hi entrevisten. De sèries no estic enganxada a cap. O sigui que em poso al llit amb la tele de fons i a llegir una estona. I quan ja no puc més, tanco una tele que gairebé ni miro i poso la ràdio per adormir-me. Ara ja hi he sintonitzat Catalunya Informació per no haver-me de despertar directament amb la Bonet. Trobo que encara he aguantat prou, perquè no sigui dit que sóc una radical i no he donat cap oportunitat a la Bonet. L'he escoltat des del setembre fins ara i ja n'he tingut més que suficient. No m'agrada començar el dia avorrida. De Catalunya Ràdio ja només ens en recordem quan toca Puyal.\n30 d’octubre de 2008 a les 15:57\namb la bonet em passa el mateix, josefina, és un pal!! al matí tb poso catalunya informació però en 10 minuts ja ho saps tot! total, que he acabat per esmorzar fent zàpping amb el cuní, la campos i la de la 1... sense el bassas em sento òrfena al matí...\nah, i encara que feu l'apagada definitiva (aviat no tindreu més remei) no t'oblidis de mirar de tant en tant PTV, que som els 'més millors' segons el baròmetre (un altre cop!). Avui ho direm i ho repeteriem tot el cap de setmana, no sigui dit.\n31 d’octubre de 2008 a les 10:41\nAra estàs desviant l'atenció de la promesa del tabac. Ai, pillu, pillu!!!\nPenso que no cal demonitzar un mitjà que usat amb intel·ligència també té el seu què.\nT'has parat a mirar els anuncis que hi passen? Brutal, no!!\n31 d’octubre de 2008 a les 11:15


Tràmits i serveis / Llicències i permisos (obres) / Comunicació d'obres menors\nAquestes obres no requereixen de la redacció d'un projecte tècnic i, per tant, es sotmeten a un procediment més simple, on només cal realitzar una comunicació a l'ajuntament.\nObres sotmeses a comunicació:\n1. Les construccions i instal·lacions de nova planta, i les obres d'ampliació reforma, modificació, rehabilitació o demolició total o parcial de construccions i instal·lacions existents que, d'acord amb la legislació sobre ordenació de l'edificació, no requereixin l'elaboració d'un projecte tècnic.\nSegons l'art. 2.2 de la Llei 38/1999, d'Ordenació de l'Edificació, requereixen projecte tècnic:\nLes obres d'edificació de nova construcció, excepte aquelles d'escassa entitat constructiva i senzillesa tècnica que no tinguin, de forma eventual o permanent, caràcter residencial ni públic i es desenvolupin en una sola planta.\nTotes les intervencions en edificis existents, sempre i quan alterin la seva configuració arquitectònica, entenent com a tal les que tinguin caràcter d'intervenció total o les parcials que produeixin una variació essencial de la composició general exterior, la volumetria, o el conjunt del sistema estructural, o tinguin per objecte canviar els usos característics dels edificis.\nObres que tinguin el caràcter d'intervenció total en edificacions catalogades o que disposin d'algun tipus d'intervenció de caràcter ambiental o històric-artístic, regulada a través d'una norma legal o document urbanístic i aquelles altres de caràcter parcial que afectin als elements o parts objecte de protecció.\n2. La construcció o instal·lació de murs i tanques.\n3. La col·locació de cartells i tanques visibles des de la via pública.\n4. Els actes subjectes a intervenció que es duguin a terme en sòl no urbanitzable i urbanitzable no delimitat i que estiguin emparats en un projecte d'actuació específica o en un pla urbanístic que ordeni amb el mateix detall els terrenys afectats, sempre que no requereixin l'elaboració d'un projecte tècnic d'acord amb la legislació sobre ordenació de l'edificació.\nEn les següents obres:\n· Restauració, neteja i reparació de façanes, balcons, etc.,\nAquestes obres estan exemptes de pagament de taxa.\nUn cop efectuat el tràmit de presentació de la documentació, la persona interessada podrà iniciar les obres sempre sota la seva responsabilitat i sense perjudici de l'obtenció d'altres títols habilitants que puguin ser preceptius d'acord amb la legislació sectorial.\nL'Ajuntament es reserva les facultats d'inspecció i control de les obres sotmeses a aquest règim. En el cas que es detectin irregularitats o incompliments de la normativa sectorial o urbanística, s'entendrà que la comunicació no és vàlida, podent-se ordenar la paralització de les obres i la restauració de la realitat física alterada, dins el marc del procediment instruït a l'efecte.\nModel de comunicació d'obres menors\nFiança de residus (150 €)\nEn el cas que les obres impliquin muntatge de bastida en via pública s'haurà de dipositar una fiança pel manteniment de via pública:\nFins a 7 metres: 150 €.\nMés de 7 metres: 30 €/m.\nSi la bastida és per planta baixa més 3 Plantes pis (o superior), cal aportar projecte tècnic i document d'assumeix del tècnic corresponent.\nSi les obres comporten la instal·lació d'una cistella o elevador per realitzar treballs en façana, cal aportar document d'assegurança.\nModel de comunicació d'obres menors po02.pdf


El mundo de Haldane: ERNEST SCHACKLETON: EL TRIUNFO DE LA VOLUNTAD\nPublicado por Christian Aguilera en 9:27\nSens dubte una figura apassionant, com tota la dels homes que es llançaven a l'aventura en temps en què encara romanien parts del globus per explorar, qual el món era veritablement verge i la ment humana podia somniar. Homes com Cristòfol Colom, Marco Polo, i tot i que amb moltes coses a retreure els "conquistadores" espanyols tenen aquest nimbe que els fa definitivament diferents, força especials. Celebro que una figura com Schackleton t'hagi interessat; no fa gaire, casualment, vaig revisar un seguit de materials sobre ell (documentals, footage de l'autèntica expedició, etc). M'ha sorprès gratament aquest interès teu per ell.\n31 de octubre de 2008, 10:05


Clinical Knowledge Summaries (CKS) | Blog del CRAI Biblioteca de Farmàcia i Ciències de l'Alimentació\n← Novartis perd a la Índia el cas contra la indústria de fabricants de genèrics\nArriben noves revistes al CRAI-Biblioteca del Campus de l’Alimentació →\nDes d’avui està accessible la pàgina dels Clinical Knowledge Summaries (CKS). Es tracta d’una aplicació desenvolupada pel National Institute for Health and Care Excellence (NICE) del Regne Unit.\nEs tracta d’una base de dades amb informació sobre més de 300 temes freqüents en atenció primària. Permet cercar per tema o especialitat clínics. A més a més es complementa amb la base de dades d’evidències NHS Evidence website. Aquesta última permet enregistrar-se per obtenir així serveis de valor afegit com ara guardar cerques i resultats, classificar i exportar aquests últims i rebre alertes per correu electrònic.\nAquesta entrada ha esta publicada en Aplicacions, Bases de dades, Farmàcia, Medicina, Webs. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Els Mercats Municipals obriran dijous a la tarda, per Setmana Santa\nEl divendres 18 no hi haurà mercadal exterior al barri de Mar\nEl Mercat de Mar i el Mercat del Centre obriran matí i tarda el 17 d’abril\nEls Mercats Municipals de Vilanova i la Geltrú obriran el dijous 17 de març matí i tarda, ja que el divendres 18 d'abril és festiu. El Mercat del Centre i el Mercat de Mar tindran obriran de 8 a 14 h i de 17 a 20 h.\nPel que fa als mercadals exteriors, no es farà el de baix a Mar, però es mantenen els del Centre i de la Collada.\nD'altra banda, el diumenge 13 d'abril es celebrarà el Mercat d'artesania i elaboració pròpia i el diumenge 20 d'abril el Mercat de brocanters. Totes dues activitats es faran al final de la rambla de la Pau, de 10 a 20 h. I el passeig del Carme acollirà el Mercat d'artesania, els dies 18, 19 i 20 d'abril, de 9 a 14 h i de 16 a 21 h.\nEls horaris i emplaçaments dels diferents mercats estan recollits en un fullet editat per l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú amb motiu de la Setmana Santa. (consulteu tot el document)\nEn aquesta publicació també s'hi poden trobar les activitats que ofereixen els museus de la ciutat durant aquestes dates, com les visites guiades al Museu Romàntic Can Papiol el 15 i 18 d'abril, les activitats del Museu Víctor Balaguer el 17 i 20 d'abril, o les exposicions del Centre d'Art Contemporani La Sala i al Centre d'Interpretació del Romanticisme Manuel de Cabanyes. El fullet també informa de les activitats que aquests dies es poden realitzar al Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú.


Lana Del Rey i Marina and the Diamonds estan preparant una col·laboració? | Per No Dir Res\nLana Del Rey i Marina and the Diamonds estan preparant una col·laboració?\nLana del Rey i l'artista britànica Marina and the Diamonds comparteixen una gran amistat des de fa anys però mai han col·laborat juntes en un single. Aquest cap de setmana les cantants s'han retrobat i han compartit a les xarxes una sèrie de fotografies amb el productor musical Jack Antonoff. Podrien estar preparant un nou tema?\nAntonoff és un cantant i productor musical d'èxit que ha treballat amb diverses artistes com Taylor Swift, Pink i Lorde. Arrel de la publicació de Lana del Rey al seu Instagram els seguidors de les cantants van començar a especular a les xarxes sobre una possible col·laboració amb el productor.\nDe tota manera, no és la primera vegada que circulen aquests rumors sobre les artistes. Marina va publicar un vídeo amb Lana Del Rey a les xarxes al març de 2017, en aquest període Lana estava en plena gravació de l'àlbum Lust For Life i els seguidors van pensar que Marina Diamandis hi col·laboraria.\nTot i la pressió dels seguidors, Marina no va arribar mai a interpretar cap cançó de Lust For Life.\nDel Rey va publicar un nou àlbum l'any passat però l'últim disc de Marina va ser Froot al 2015, per tant segons els fans, la possible col·laboració podria tenir lloc al nou àlbum de Marina and the Diamonds.