Compromís per Gandia vol que l’Ajuntament condemne i demane investigar les agressions feixistes a Benirredrà – Compromís per Gandia\nPresenten una moció al Ple instant la Delegació del Govern a que ordene investigar els fets i els esclarisca i investiguen les amenaces de mort rebudes pels diputats de Compromís a les Corts Valencianes i altres càrrecs públics “i que actue en este cas amb la mateixa contundència que amb altres recents”.\nLORENA MILVAQUES: “Ens resulta sospitós i condemnable que totes les actuacions policials vagen en un mateix sentit. La Delegació del Govern té una clara responsabilitat en els fets ocorreguts a Benirredrà, per permetre la concentració, i que la policia allí present degué identificar i detindre els agressors dels menors”.\nEl passat dissabte 17 de maig tingué lloc a Benirredrà la XXVI Trobada d’Escoles en Valencià de la Safor-Valldigna, una festa en defensa de l’ensenyament en la nostra llengua, organitzada per Escola Valenciana.\nPer tot això, i entenent que si no hi ha respostes semblants en totes les direccions estarà en joc la credibilitat de les forces de seguretat i el propi sistema democràtic, demanem al Ple de l’Ajuntament de Gandia l’adopció dels següents acords:\nPRIMER.- L’Ajuntament de Gandia condemna qualsevol acte de violència o qualsevol expressió d’incitació a la mateixa.\nSEGON.- Per això, l’Ajuntament de Gandia condemna les agressions efectuades a menors a Benirredrà en el marc de la Trobada d’Escoles en Valencià per part de membres del GAV i insta la Delegació del Govern a que ordene investigar els fets i els esclarisca.\nTERCER.- Aixa mateix, l’Ajuntament de Gandia demana la Delegació del Govern que ordene els cossos i forces de seguretat que investiguen les amenaces de mort rebudes pels diputats de Compromís a les Corts Valencianes Enric Morera, Josep Maria Pañella, Mònica Oltra i altres càrrecs públics de Compromís i altres formacions polítiques i que actue en este cas amb la mateixa contundència que amb altres recents.\n←Puig: “Quan governem integrarem les treballadores a les escoletes, que tornaran a ser públiques”\nCompromís denuncia que el PP està fent enquestes sobre el vot amb diners públics→


Francesc-Marc Álvaro - Uns mínims i un conill | NacióDigital\n«Atrapats entre l'abisme de la repetició electoral i la pugna caïnita, ERC i Junts representen ara (d’esma) una funció pèssima»\nper Francesc-Marc Álvaro, 13 de maig de 2021 a les 20:38 |\nHo han anomenat "punts de mínims", que és com fer un acudit sense voler-ho. El document que van signar dimecres ERC, Junts i la CUP passarà a la història com a exemple perfecte de la retòrica de la impotència que, a dia d'avui, encotilla els partits independentistes catalans. És un text que fa voleiar les grans paraules (autodeterminació, amnistia) però eludeix la realitat com ho faria un boig; el fet que es parli vagament de “governabilitat” però no es digui res del Govern de la Generalitat és la prova rotunda de l’abast del col·lapse que estem patint. Al final, Quim Torra haurà fet escola: ell va proclamar sense manies que l’autonomia era un obstacle per a la secessió.\nLa solemnitat buida del comunicat dels tres partits intenta tapar el desori. Em demano quants votants d'ERC, Junts i la CUP s'empassaran aquest Compromís per a un Acord Nacional per l'Autodeterminació. Tingueu en compte que és una peça literària que conté sintagmes del tipus: "des del diàleg i l’embat democràtic a l’Estat". Ningú no sap ben bé què significa "embat democràtic", però la bicicleta va rodant gràcies a aquesta mena de mots-fetitxe. Tu ja m'entens, hauríem dit en unes altres èpoques. Tu ja m'entens, sofert votant independentista.\nUs imagineu un mag que fa un truc davant del públic i no li surt bé, però no vol baixar de l’escenari i ho va provant obsessivament, cada vegada amb més mala traça i amb més nervis? El conill no surt del barret de copa i la gent s'incomoda, s'avorreix i s'irrita. Hi ha xiulets i esbroncades per a l'artista. El mag passa vergonya, però té massa orgull per anar-se’n i admetre que ha fracassat. Promet que, si els espectadors tenen una mica de paciència, el conill acabarà sortint, només demana uns minuts més. Som aquí. Els dirigents independentistes actuen com aquest mag desesperat. Però el temps s’acaba i no veiem encara les orelles del nou Govern. Mentre, a les xarxes, uns i altres van escopint retrets i més retrets, com si el futur (teòric) soci fos l’enemic que cal fer desaparèixer.\nQui diu un mag, diu un il·lusionista. La col·lega i amiga Neus Tomàs sempre explica que el procés va començar amb il·lusió i ha acabat amb il·lusionisme. Per això s’escau parlar de conills que no surten i de trucs que fan llufa. Cal filar prim, però. ERC ha fet un esforç per trencar la bombolla i explicar que som en un context nou que demana una nova actitud; Junts, en canvi, fa veure que l’octubre del 2017 no ha modificat les seves posicions i repeteix que cal xocar, novament, contra la paret. La CUP és alhora una cosa i l’altra, i també una tercera diferent, que va modulant-se en funció del dia i de l’hora: una mica de política i una mica de desbordament democràtic, i ja ho trobarem.\nEls espectacles de màgia tenen èxit perquè ofereixen una mentida especial que suspèn la veritat breument sobre la base d’un pacte: el públic queda tan captivat pel mag que no té cap sentit preguntar-se per la mecànica dels trucs. L'espectador es transforma en creient sense adonar-se’n, perquè s’ho passa molt bé. Els polítics independentistes s’han convertit en tot el contrari del mag que ens fascina: el truc maldestre apareix davant dels nostres ulls sense cap glamur ni gràcia i, aleshores, els creients -tocats per la decepció- esdevenen escèptics, desconfiats o descreguts. La suspensió temporal de la veritat ja no fabrica il·lusió, només alimenta el caos i el descrèdit dels dirigents independentistes. El ciutadà està cansat, però no pot abandonar el teatre, les portes estan tancades.\nAlguns lectors potser pensen que no esmento una dada essencial: l’independentisme és un mag a qui els jutges i la policia boicotegen des del primer dia. Això és innegable i molt important. Però no podem autoenganyar-nos. Considerar la repressió com la causa única de tots els problemes del món independentista és tan erroni com ho seria relativitzar-ne l'impacte. Si es vol fer una anàlisi seriosa, cal distingir les febleses que provenen de la repressió de l'Estat i les que tenen el seu origen en dinàmiques endògenes de llarg recorregut, com la competència electoral, la pugna de lideratges o el control pels espais de poder. O el menyspreu dels temps polítics i de la complexitat social del país.\nAtrapats entre l'abisme de la repetició electoral i la pugna caïnita, ERC i Junts representen ara (d’esma) una funció pèssima que, acabi com acabi, ha arrossegat una causa legítima al terreny de la caricatura més trista, com esperaven els seus més declarats enemics. El cost d’això és altíssim en termes de credibilitat, també en el cas que acabin fent Govern.\nPer Bribenque el 14 de maig de 2021 a les 09:54\nNo vol atmetre la seva derrota electoral, i fer un pas al costat com va fer el qui el va posar a dit, els pais es mana desde Catalunya no desde fora desde Waterloo amb un exiliat i un traïdor oportunista Comín ICV-PSC-ERC-Jxcat...\nEm pregunto cada cop més...\nPer Nonembé el 14 de maig de 2021 a les 08:08\n... si realment els aprtits tenen la culpa de tot això. Evidentment, tenen la part de responabilitat que els pertoca i que és gran. Tanmateix, caldria no oblidar que Junts i ERC són on són perquè els han votat. Els electors independentistes els han trial d'entre les opcions que hi havia. De debò de debò que la gent no davia que això acabaria passsant? No tenim cap culpa per haver-nos acomodat i votat els de sempre quan el resultat era previsible? Sé que darrerament és molt pupular - i preocupant - l'actitud de culpar els polítics de tot i pensar que el pobre ciutadà no té res a veure ni cap influència en el que li passa. Actitud pueril, còmoda i autosatisfactòria, sens dubte. La qüestió és: avançarem cap a la independència i, en general com a país amb una actitud pueril, còmoda i autosatisfactòria? Potser és hora que ens comencem a comprtar com a adults.\nPer Fred el 13 de maig de 2021 a les 23:50\nTe tota la raó. Jo porto molt temps mirant el espectacle i últimament només vull plorar. Estic decebut, trist i em sento estafat.


1a Milla de Valldoreix 2017 | Runedia\nEl proper diumenge 18 de Desembre tindrà lloc la 1a Milla Solidària de Valldoreix a partir de les 10h. També hi haurà una categoria inclusiva i curses infantils. Aprofitant el poder de convocatòria de la cursa farem una recapta solidària de joguines que esperem que sigui tot un èxit.\_nUs hi esperem a tots!\nLa Milla Solidària de Valldoreix s'ha sumat a la campanya solidària. Cap nen sense joguina de la cadena ser, que aquest any arriba a la seva 50a edició. La iniciativa té l'objectiu que les joguines formin part de la màgia del dia de Reis per a nens i nenes malalts o sense recursos. És per això que fem una recapta de joguines per entregar a la campanya. Han de ser noves i sense embolicar, amb especial interès en joguines per a nens de 9 a 13 anys.


Cassolada al peu del Castellet de Perpinyà en defensa del català a l'Escola\n"És necessari actuar ràpidament si volem reduir les desigualtats en lloc d’amplificar-les, si volem evitar una concurrència entre les diferents assignatures i el desmantellament de l’Escola Pública, si volem salvar el català!"\nEl Centre Cultural Català Casal Jaume I de Perpinyà (el Casal) ha fet una crida a professors de català de les escoles, col·legis i liceus, les associacions i col·lectius per la defensa de la llengua, els pares d'alumnes, els alumnes i ex-alumnes de català per participar en una cassolada reivindicativa en defensa del català a l'escola. Serà el proper dissabte a les 14:30h al peu del Castellet, a continuació hi hauran actuacions musicals.\nA la rentrada de 2016 s'ha posat en marxa una unova reforma a les escoles. Segons els textos, l'ensenyament de les llengües regionals no s'hauria de veure afectat. Ara bé, s'ha constatat disparitats en la interpretació entre establiments educatius. El que s'ha adonat que afecta greument el futur del català en l'ensenyament públic. "Efectivament, constatem una reducció d'hores de llengua d'entre un 30% i un 75% segons l'establiment; fins i tot la supressió pura i simple de la secció bilingüe votada en el darrer Consell d'Administració del col·legi de Prada", segons ha manifestat el Casal.\nEl Ministeri d'Educació Nacional francès havia assegurat que la reforma no tindria efectes negatius sobre les seccions bilingües (ja que segueixen regides per la circular 2001-166 relativa a les llengües regionals) i això és cert en l'acadèmia de Bretanya i fins i tot en el País Basc, entre altres. Ara bé, el Casal remarca que "el Rectorat de Montpeller no dóna la partida pressupostària necessària als establiments nord-catalans perquè puguin mantenir el nombre d’hores".\nTot recordant que l'ensenyament bilingüe és una secció que comença en Maternal i que continua fins a Terminal. Per al Casal, "si al col·legi es veuen reduïdes les hores de manera important, les escoles i els liceus es veuran afectats, el que significaria la mort de l'ensenyament del català i pel que fa a l’opció del català oberta a tots els alumnes a partir de 6è serà suprimida en alguns col·legis".\nAquesta tendència general tindrà moltes conseqüències negatives, segon el Casal, ja que la disminució del nombre d’alumnes que poden escollir el català com a ensenyament complementari i, per tant, la pèrdua de l’oportunitat de descobrir la llengua i la cultura regionals; un empobriment de l’ensenyament del català; l' amenaça pels projectes existentsi l'augment de les desigualtats entre col·legis.\nL'APLEC, l'Associació per l'ensenyament del català a la Catalunya Nord, fa una crida als pares perquè demanin als col·legis del seus fills l'escolarització en català o en bilingüe en català a la qual tenen dret els infants de la Catalunya Nord segons la Llei d'Educació Nacional. Ho ha fet a partir d'una carta que ha enviat a tots els caps d'establiment de la Catalunya Nord perquè tinguin clares les diposicions de la nova Llei.\nLa Bressola també s'ha solidaritzat amb el col·lectiu de professors que ensenyen en català i han assegurat: "No podem acceptar que una reforma o modificació de llei serveixi per a retallar drets als nord catalans i que s'utilitzi avui, la nova Reforma dels Col·legis per a reduir l'oferta d'ensenyament en català ja insuficient a Catalunya Nord".\nAire Nou de Bao i el Casal consideren que cal actuar ràpidament "si volem reduir les desigualtats en lloc d’amplificar-les, si volem evitar una concurrència entre les diferents assignatures i el desmantellament de l’Escola Pública, si volem salvar el català!" i fan una crida a participar a la cassolada de dissabte.


Reconeixes aquest paisatge? - Ajuntament de Subirats\nReconeixes aquest paisatge?\n12 Set 2018 Reconeixes aquest paisatge?\nPublicat: 12 Set 2018, 12:07h a NOTÍCIES, PLANIFICACIÓ, OBRES I URBANISME\tper\tRedacció\nL’Observatori del Paisatge de Catalunya està coordinant el Catàleg de paisatge del Penedès, una eina imprescindible per integrar el paisatge en el Pla territorial parcial del Penedès que està elaborant la Direcció General d’Ordenació del Territori i Urbanisme del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya. El Catàleg, que inclou les comarques del Garraf, bona part de l’Anoia i el Baix i l’Alt Penedès, ajudarà a conèixer millor com és el nostre paisatge i a pensar, entre tots, com volem que sigui en el futur.\nPer preparar el Catàleg de paisatge, és indispensable la col·laboració de tots els penedesencs i penedesenques. És per això que hem preparat una enquesta on-line on es fan preguntes vinculades amb la relació que té cadascú amb el seu paisatge. Aquesta informació és molt útil per a l’equip que elabora el Catàleg de paisatge.\nL’enquesta estarà oberta fins a finals del mes de setembre i es pot omplir a través d’aquest enllaç: https://catalegpenedes.typeform.com/to/sceKny o també s’hi pot accedir a través del web oficial del Catàleg http://paisatgepenedes.cat\nEt convidem a omplir l’enquesta i a fer-ne difusió. Entra al web i participa!


Amposta serà la seu de la II Cursa de la Dona de les Terres de l’Ebre | Ajuntament d'Amposta\nInici ComunicaciÃ³ NotÃcies NotÃcies 2019 Amposta serà la seu de la II Cursa de la Dona de les Terres de l’Ebre\nAmposta serÃ la seu de la II Cursa de la Dona de les Terres de l’Ebre\nEls beneficis de l’esdeveniment, que serÃ el 20 d’octubre, aniran destinats a la Lliga Contra el CÃ ncer\nLa Cursa de la Dona de les Terres de l’Ebre es celebrarà aquest any a Amposta. L’esdeveniment esportiu, que tindrà lloc el 20 d’octubre, recaptarà fons per a la Lliga Contra el Càncer. "Intentem posar la responsabilitat social en tots els esdeveniments de la ciutat i aquest vincula dos pilars molt importants com són la pràctica de l’esport amb la solidaritat", ha dit l’alcalde d’Amposta, Adam Tomàs. La Cursa de la Dona està organitzada per la Lliga Contra el Càncer de les comarques de Tarragona i les Terres de l’Ebre, MontBike i la Unió Atlètica Montsià.\nLa segona edició d’aquesta cursa itinerant, que l’any passat es va celebrar a Tortosa, seguirà cada any en una de les comarques de les Terres de l’Ebre, coincidint amb les dates del Dia Mundial del Càncer de Mama. La regidora de Promoció i Turisme Esportiu, Iris Castell, ha afegit que "aprofitem que el dia 19 d’octubre és el Dia Mundial del Càncer de Mama per celebrar la cursa benèfica de la qual cal destacar que, tot i el que indica el seu nom, està oberta a totes les persones que hi vulguin participar independentment del seu gènere o edat".\nEl recorregut de la cursa serà d’uns 4,5 quilòmetres, que es podran completar corrent o bé caminant. La sortida tindrà lloc al Pont Penjant i acabarà a la plaça del Mercat. Cal recordar que és una cursa no competitiva i inclusiva i, per tant, no hi haurà classificacions i es permetrà participar amb cadira de rodes, cotxet infantil i "handbike".\nLes inscripcions estan obertes a la pàgina web de la cursa des del dia 1 d’octubre i l’aportació per la inscripció és d’un mínim de 10 euros. Les inscripcions que es realitzin abans del 18 d’octubre tindran garantida la samarreta de la cursa.


Arxius de MEDI AMBIENT » Pàgina 3 de 7 » Tribuna Ganxona\nDes d'avui dimarts a les vuit del matí fins demà dimecres a les vuit del matí, és a dir, durant 24 hores, es procedirà a la neteja de la calçada i protecció de passos de vianants a les cruïlles del carrer Mercè amb Capmany, i del carrer Mercè amb carrer del Mall. Això vol dir que tot... Continua llegint [...]\nL’operació per traslladar el carregament de 2.000 metres cúbics de sorra de la platja begurenca de sa Riera fins a la de Sant Feliu de Guíxols es va completar abans del cap de setmana, segons informa El Punt-Avui. I, al llarg de dilluns, una empresa ganxona de moviments de terres va acabar de... Continua llegint [...]\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, va lliurar divendres el distintiu Bandera Blava a 95 platges i 24 ports esportius, entre elles les de Sant Feliu de Guíxols i Sant Pol, en un acte celebrat al Port de Palamós. Aquest distintiu és un segell de qualitat que atorga un... Continua llegint [...]\nSegons publica El Punt-Avui, l'extracció de sorra de la platja begurenca de sa Riera per cobrir la pèrdua de la de Sant Feliu va començar ahir amb la previsió de retirar uns 2.000 metres cúbics de material. El trasllat es durà a terme a la nit per evitar al màxim les... Continua llegint [...]\nUn grup de bussejadors voluntaris de la nostra ciutat van recollir, el dissabte 13 de maig, 90 kg de deixalles, entre les quals plàstics, llaunes, ampolles, tovalloletes humides, fils i ploms de pesca, ferralla, i fins i tot 4 pneumàtics. L’activitat es va dur a terme al costat sud de la... Continua llegint [...]\nNova extracció de sorra de Begur per portar-la a la platja ganxona. La operació comporta extreure 3.000 metres cúbics de la platja de Sa Riera per portar-los a la platja de Sant Feliu, tal i com ja es va fer l'any 2013. Una obra que té el vist-i-plau d'Urbanisme i que es preveu fer durant... Continua llegint [...]\nEl proper dissabte 13 de maig, de 10 del matí a 2 del migdia, hi haurà una activitat de neteja submarina popular a Sant Feliu, en el marc del programa europeu Let's Clean Up Europe, una activitat adreçada a les persones que estan fartes de veure escombraries quan bussegen o a qui li molesta... Continua llegint [...]\nLes platges de les comarques gironines, amb 28 banderes blaves, n'han perdut dues respecte el 2016, segons la llista de l' Associació d'Educació Ambiental i del Consumidor (Adeac), feta pública ahir. Una distinció que l'ens atorga a platges, clubs nàutics i ports esportius que superen els... Continua llegint [...]


Portfolio Leiridiane Ramalho by Leiridiane Ramalho 487 views\nDsc07513 by Living Happy & He... 142 views\n1999 Disaster Vargas - Venezuela by UE.Venezuela 1195 views\nCopy Of Fauxfresco by Living Happy & He... 90 views\nHorario De Clases Leoncio Prado 2... by lebv 701 views\nERA United Realty Recruiting Packet Tj by ladybiz 402 views\n1. Diagnosi de la situació actual de Tordera 1ª. Fase de la redacció del Pla de Desenvolupament del model turístic de Tordera.\n2. Què és un D.A.F.O.? Diagnosi situació actual de Tordera DAFO Debilitats, Amenaces, Fortaleses, Oportunitats . El DAFO és un model d’anàlisi que permet descobrir de manera ordenada diversos criteris o “ítems” en relació a un tema concret. En aquest cas sobre la situació de Tordera en relació al turisme. Es tracta de poder analitzar quatre apartats, les Debilitats que fan que Tordera pugui perdre potencialitat en diversos àmbits. Les Amenaces, tant internes com externes, que posen en perill un determinat –o determinats objectius a assolir-, i les Fortaleses i Oportunitats, que esdevenen elements forts, potents, que garanteixen l’èxit d’un projecte o d’una planificació. La gran virtut del DAFO és que parteix de la realitat del territori i, en aquest sentit, s’emmarca directament amb les percepcions que tenen els habitants del territori de la seva pròpia realitat. El DAFO és una eina potent que permet descobrir en quin punt ens trobem i cap a on podem anar. En el cas del present DAFO, s’ha treballat amb una mostra de 67 persones. Cal pensar que aquestes persones són representatives i, per tant, la seva opinió no és només personal, sinó també comunitària .\n3. Metodologia

Qui?

Administració i sectors privats: Alcalde. Regidors del govern. Representants grups polítics ajuntament. Cap de la Policia local de Tordera.

Representants de la Diputació de Barcelona. Representants de la Direcció General de turisme de la Generalitat. Consorci de Promoció turística Costa de Barcelona – Maresme. Representants d’entitats culturals, cíviques i esportives de Tordera. Empresaris dels sectors del comerç, de la restauració, d’activitats vinculades al turisme (agències, Castell Medieval, turisme rural, activitats lúdiques i complementàries… paradistes del mercat del diumenge. Pagesos i ramaders. Persones privades (visitants i ciutadans de Tordera, anònims).

\n4. Metodologia

Com?

Amb reunions de treball en grups reduïts, per sectors d’interès.

Amb reunions privades.

Amb visites directament al lloc on es desenvolupa l’activitat.

A peu de carrer.

Visitant espais d’interès i realitzant treball de camp amb persones vinculades amb l’espai.

Visitant espais del territori, susceptibles de convertir-se en productes turístics.

\n5. Metodologia.

De quina manera?

A partir de la reflexió a l’entorn de vuit àmbits d’anàlisi, prèviament seleccionats per la seva adequació a l’objectiu de l’estudi:

Àmbit socio econòmic.

Àmbit recursos turístics.

Àmbit infraestructures de comunicació.

Àmbit urbanisme.

Àmbit serveis públics.

Àmbit allotjament.

Àmbit oferta complementària.

Àmbit comercialització i promoció.

Tots els àmbits s’han treballat de manera sectorial, és a dir, en funció del grup, de la persona o de la vinculació amb el territori. En alguns casos, s’han treballat tots de manera global.

S’han respectat escrupolosament les aportacions realitzades, fossin aquestes quines fossin (fins i tot en alguns casos apareixen en apartats contradictoris. Es tractava de recollir informació significativa.

\n6. Àmbit socio econòmic (1)

Una visió global de l’economia.

Crisi estructural (Fibracolor, construcció, comerç urbà tradicional).

Zones industrials (Can Verdalet, Can Buscà...), efecte compensatori.

Inditex.

Planificació estratègica, com a valor positiu.

Crisi permanent sectors agrícola i ramader, malgrat la seva qualitat.

Comerç urbà de nova implantació en els darrers cinc anys.

Manca de superfícies comercials (Blanes, Santa Susanna...).

La restauració com a sector equilibrador.

Manca oferta formació professional.

Manca oferta oci nocturn per als ciutadans de Tordera: èxode.

Bones comunicacions per als sectors econòmics.

Comunicacions deficients (ferrocarril).

Sector econòmic “ocult”: ofertes de pubs i hotels de carretera. Genera fluxos econòmics legals.

\n7. Àmbit socio econòmic (2)

Els referents econòmics de Tordera.

Mercat setmanal del diumenge.

Fira del Ram.

Inditex i zones industrials existents i de futur.

Sector agrícola i ramader.

En aquest apartat s’exposen aquells referents que tenen projecció exterior al municipi i que són percebuts com a punts forts en el marc de l’anàlisi DAFO.

\n8. Àmbit recursos turístics (1).

Recursos turístics:

Recursos NO estructurats : existeix l’element però no està actualment disponible o no existeix com a producte turístic. S’ha de fer tota la tasca organitzativa:

Ruta de les ermites.

Ruta de les fonts i els arbres monumentals.

Via verda.

Turisme esportiu.

Nova zona humida (aiguamolls de la Júlia).

Rutes i passejades a cavall i amb tartana.

Escenificació de llegendes locals (Pere Botero,…).

Circuit de MotoCross.

Camp de tir.

Miradors al Parc del Montnegre.

… .

\n9. Àmbit recursos turístics (2).

Recursos turístics:

Recursos amb estructura bàsica: són aquells que ja estan parcialment estructurats o presenten una mínima organització que ja esdevé útil i pràctica, però que caldria millorar, ampliar o actualitzar. No tenen cap o poca comercialització en àmbits i sectors turístics.

Ampliació del Parc del Montnegre.

Senyalització del GR 92 al seu pas per Tordera.

Illa de Tordera (inclou Parc Prudenci Bartrana).

Estanys del Cal Rava.

Campanar.

Torre de Can Toni Joan.

Museu Arxiu.

Turisme rural.

Mercat setmanal.

Gestió de la gastronomia com un producte turístic.

Eix comercial urbà.

\n10. Àmbit recursos turístics (3).

Productes turístics:

Són aquells recursos que ja es poden considerar “productes” i es poden comercialitzar com a tals. ja tenen una estructura i organització.

Parc Natural del Montnegre (turisme rural, senderisme guiat, centre d’interpretació de l’Hostal d’Hortsavinyà).

Castell medieval.

Teatre Clavé.

Centre de BTT de Santa Susanna (amb pistes i circuits en el terme de Tordera).

Fira del Ram.

Espais esportius (camps de futbol, pavelló, piscina, pista de tennis…).

Consideració final : caldrà crear un organisme de gestió dels productes turístics o bé, destinar personal per gestionar-los. Es proposa la creació d’una ASSOCIACIÓ D’EMPRESARIS DE TORDERA , que tinguin per objectiu la gestió del turisme torderenc, conjunta i coordinadament amb l’ajuntament. Per tan, caldrà fomentar “mentalitat turística” als empresaris locals, amb la finalitat de reeixir en el desenvolupament de les polítiques planificades en el present estudi.

\n11. Àmbit d’infraestructures de comunicació .

Infraestructures del territori:

En general hi ha bones comunicacions.

Proximitat a dos aeroports (Barcelona i Girona Costa Brava).

Ferrocarril.

Transport públic intern.

Aparcaments.

Comunicacions internes (camins, …).

Allargament autopista.

Desdoblament N II

Tordera es troba en una posició privilegiada pel que fa a les comunicacions terrestres. A més a més, es troba a mig camí de dues conurbacions urbanes importants, com són Barcelona i Girona, de fàcil accés en ambdós casos. Molt important per al turisme de proximitat.

\n12. Àmbit urbanisme.

Des de la planificació al territori:

Espais suficients per a ús turístic.

Especificar millor espais ús comercial.

Tractament de les urbanitzacions (solucions).

Conservació del territori.

Programa LIFE.

Usos i activitats permeses al riu Tordera (A.C.A.).

L’Illa: usos i limitacions.

Catàleg de masies i cases de pagès.

Tordera té un territori molt gran (84 Km2), amb poc desgast i amb espais que permeten el creixement sostenible d’activitats empresarials. Per tant, és indubtable que cal desenvolupar qualsevol creixement amb criteris de sostenibilitat i equilibri territorial.

\n13. Àmbit serveis públics.

Ciutadans i visitants han d’estar atesos:

Seguretat ciutadana (policia local, mossos d’esquadra…).

Recollida de residus (en general i selectiva).

Gestió de l’aigua.

Equipaments esportius.

Millora/ampliació dels serveis vinculats amb la salut.

El casal de joves.

Oferta per les famílies.

Gestió integrada dels serveis públics…, com a proposta interna de millora en la gestió.

No es poden considerar serveis vinculats directament al turisme, però és una constatació, que cada vegada més les destinacions turístiques han de presentar una carta de serveis públics que puguin atendre incidències de tot tipus o bé, han de permetre que l’estada dels visitants tingui bones condicions de serveis en cas de necessitat. Es consideren “valor afegit” en una destinació.

\n14. Àmbit oferta d’allotjament.

Diversitat de possibilitats…

En general, dèficit de places d’allotjament hoteler.

Una realitat: Ca la Maria. Oferta amb bona presència.

Oferta de turisme rural.

Alberg de joventut: pel turisme jove i els que els agrada la natura.

Càmping: oferta vinculada a la natura. D’alt valor pel model de Tordera.

Tordera haurà de cercar propostes -a curt i mig termini-, que resolguin la manca d’allotjament hoteler. En aquest sentit es proposa la possibilitat de signar convenis amb hotels de la costa (particularment o a partir d’alguna cadena hotelera).

Consideració: el turisme de proximitat d’estada d’un sol dia a Tordera pot representar la solució a curt i mig termini. No requereix cap allotjament.

\n15. Àmbit oferta complementària.

És la oferta que complementa un producte turístic.

Castell medieval.

Mercat del diumenge.

Fira del Ram.

Parc Natural del Montnegre.

Equipaments esportius.

Patrimoni arquitectònic.

Teatre Clavé.

Zones humides.

Parc Prudenci Bartrana.

Nucli urbà antic.

Casal de joves.

Turisme rural.

Oferta gastronòmica.

Turisme de negocis.

La natura (com a oferta global del territori).

\n16. Àmbit comercialització i promoció turística.

Tenir els millors productes turístics…, no serveix de res, si no es promocionen.

Realització d’un pla de màrqueting.

Organisme gestor del turisme (públic, privat o mixte).

Mitjans de comunicació.

A curt i mig termini caldrà desenvolupar una xarxa de comunicació que permeti donar a conèixer Tordera com a destinació turística. Per tal de ser efectius, caldran recursos humans i econòmics.

Les sinèrgies amb altres destinacions permetrien racionalitzar les despeses i incrementar l’abast de les comunicacions.

La promoció haurà de ser dinàmica, imaginativa i fonamentada en les sensacions que ofereix el territori.

\n17. I ara què?

2ª. Fase de redacció del pla.

La següent fase és la que dissenyarà la base teòrico-pràctica del projecte.

Definició de l’objectiu principal.

Definició d’objectius secundaris.

Establiment de línies estratègiques per a cada objectiu secundari.

Definició d’accions –les que siguin necessàries-, per a cada línia estratègica.

Al final de la segona fase, el pla de desenvolupament del model turístic de Tordera quedarà establert, estructurat i definit. Serà el “full de ruta” a seguir en els propers anys.

Tot i que esdevindrà el guió a seguir, encara no tindrà el nivell de concreció que permeti l’execució de les accions. Aquesta concreció es realitzarà en la 3ª. Fase, que serà la que incidirà de manera molt pràctica en què s’ha de fer, com, amb quins costos, temporalització i priorització. Quan acabi aquesta, aleshores, el projecte restarà a punt per ser executat. Serà el final del present treball i l’inici del futur del model turístic de Tordera.

\n18. Moltes gràcies ! Tots x Tordera..., destinació turística de qualitat .\nPortfolio Leiridiane Ramalho\n1999 Disaster Vargas - Venezuela\nHorario De Clases Leoncio Prado 2008 Ii\nERA United Realty Recruiting Packet Tj


CFGS: Ensenyament i Animació Socioesportiva » jvedrunaterrassa.cat\nFER-SE PROFESSIONAL EN EL MÓN DE L'ESPORT\nIniciant una trajectòria en el món esportiu\nDesplegable informatiu Esports\nFormació de professionals capacitats per a la gestió i desenvolupament d’activitats físiques i esportives en diferents sectors del món esportiu (Clubs Esportius, Centres de Fitness, Activitats Extraescolars…).\nLa durada d’aquest cicle formatiu és de dos cursos acadèmics.\nMatins – 08:00h a 14:30h/15:00h.\nTítol de Batxillerat · Títol de Tècnic de Grau Mitjà · Haver superat el Curs d’accés o la Prova a GS · FP2 · Consulta’ns altres vies d’accés.\nMòdul professional 1: Valoració de la condició física i intervenció en accidents.\nUF 1: Bases anatòmiques, biomecàniques i fisiològiques.\nUF 2: Avaluació de la condició física, biològica i motivacional.\nUF 3: Elaboració i prescripció de programes de condicionament físic.\nUF 4: Aplicació de primers auxilis.\nMòdul professional 2: Dinamització grupal\nUF 1: El grup i la seva dinamització.\nUF 2: L’equip de treball.\nMòdul professional 3: Planificació de l’animació esportiva\nUF 1: Planificació de l’animació socioesportiva.\nMòdul professional 4: Metodologia de l’ensenyament d’activitats fisicoesportives\nUF 1: Anàlisi de les habilitats motrius de les persones usuàries.\nUF 2: Disseny de programes d’ensenyament d’activitats físiques i esportives.\nMòdul professional 5: Activitats fisicoesportives individuals\nUF 1: Metodologia de les activitats físiques individuals.\nUF 2: Dinamització d’activitats fisicoesportives en el medi terrestre.\nUF 3: Dinamització d’activitats fisicoesportives en el medi aquàtic.\nMòdul professional 6: Activitats d’oci i temps lliure\nUF 1: Recursos lúdics en projectes d’oci i temps lliure.\nUF 2: Recursos expressius per l’animació d’oci i temps lliure.\nUF 3: Implementació d’activitats de lleure i temps lliure en el medi natural.\nMòdul professional 7: Activitats fisicoesportives d’implements\nUF 1: Metodologia de les activitats físiques d’implements.\nUF 2: Direcció d’activitats fisicoesportives d’implements.\nACTIVITATS INCLOSES AL CICLE\n– Aventura Platja: 4 dies d’activitats esportives i de lleure a la platja.\n– Aventura Muntanya: 4 dies d’activitats d’aventura a diferents localitzacions amb personal especialitzats.\n– Aventura Mar: 4 dies amb pensió complerta realitzant activitats de mar.\n– Formació específica amb la Creu Roja sobre el DEA amb l’acreditació corresponent.\n– Participació en diferents competicions entre escoles EAS.\n– Diferents xerrades amb especialistes del sector.\n– Formacions externes com: cinturó groc de Judo, Ultimate…\nMòdul professional 8: Activitats fisicoesportives d’equip\nUF 1: Metodologia de les activitats físiques d’equip\nUF 2: Dinamització d’activitats fisicoesportives d’equip\nMòdul professional 9: Jocs i activitats fisicorecreatives i d’animació turística\nUF 1: Dinamització de jocs i activitats fisicorecreatives.\nUF 2: Dinamització d’activitats culturals.\nMòdul professional 10: Activitats físic-esportives per a la inclusió social\nUF 1: Activitats físiques per a la gent gran\nUF 2: Activitats físiques adaptades i d’inclusió\nMòdul professional 13: Anglès\nMòdul professional 14: Projecte d’ensenyament i animació socioesportiva\nUF 1: Projecte d’ensenyament i animació socioesportiva.\nAcompanyament tutorial individualitzat\nL’acompanyament tutorial individualitzat realitzat pels nostes tutors, és una potent eina, tant d’orientació acadèmico-professional, com de gestió dels convenis de pràctiques personalitzats, facilitant que l’alumne pugui desenvolupar la seva formació pràctica en funció de les seves preferències i interessos.\nLlicenciat en Ciències de l’Activitat Física i l’Esport INEFC\nUna gran experiència tant en l’àmbit educatiu com en el món esportiu. Actualment compagina la seva tasca docent amb l’entrenament personal i la preparació física de runners.\nTècnic d'esports de muntanya\nVinculat als esports de muntanya amb més de 10 anys d’experiència professional en el sector, compte amb una àmplia formació com a tècnic d’esports de muntanya i en direcció i gestió de l’esport.\nLLICENCIAT EN CIÈNCIES DE L'ACTIVITAT FÍSICA I L'ESPORT PER L'INEF DE CATALUNYA\nHa disputat 4 Campionats del Món de korfbal amb la selecció nacional de Catalunya. Actualment, seleccionador nacional de korfbal. Amplia experiència en l’esport d’alt rendiment.\nLlicenciat en Ciències de l’Activitat Física i l'Esport UB\nTé una llarga experiència laboral en el món de la preparació física d’esportistes d’alt nivell especialment en el món del tennis i del pàdel.\nDiplomat en Ciències Empresarials i Turisme (UB). Màster en Direcció i Planificació de Turisme (UDG)\nDisposa de més 15 anys d’experiència en l’àmbit de l’avaluació i la planificació de polítiques de cooperació al desenvolupament.


Begues | CATALONIA-welcome\nBegues és un municipi de la comarca del Baix Llobregat (Barcelona). Està situat a uns 400 metres d´altitud, en el sud-oest de la comarca, i una part molt important del Parc del Garraf es troba en el nostre terme, incloent els pics de Montau (658m) i de la Morella (594m). És el municipi amb més extensió del Baix Llobregat.\nD’acord amb les excavacions de la cova de Can Sadurní, la història de l’ocupació humana a Begues comença fa almenys 11.000 anys, amb els caçadors-recol·lectors de l’Epipaleolític. No va ser fins fa uns 2.500 anys que van construir al Puig Castellar el primer poblat de pedra.\nL’església parroquial de Sant Cristòfol fou construïda a mitjans del segle XX per evitar el llarg trajecte que calia fer fins alheres per anar del poble a l’antiga església de la Rectoria. És un temple de nau única, capelles laterals i la rosassa de la façana principal.\nLa Torra, casal amb una capella associada construït com a segona residència per Teodor Bosch, gran propietari barceloní. Fou escola de monges Dominiques, i actualment és seu de la Fundació Teodor Bosch. És un gran edifici senyorial amb una estructura formada per diversos cossos juxtaposats i una ornamentació de tipus eclèctic. Adossada a la casa hi ha l’església, d’estil neogòtic.\nL’antic escorxador,és un edifici d’estil modernista construït als anys 20 de s.XX.que s’inscriu en l’estil d’edificis industrials de pedra i obra vista que tanta difusió va tenir a Catalunya durant les primeres dècades del segle XX Posteriorment fou magatzem municipal, fins que va ser restaurat i convertit en un equipament públic municipal.\nLA MEVA: població de mitjà tamany, arreglada i amb espais patrimonials interessants.


02/22/2020 09:24:34 PM\nEl Congrés de Fires de Catalunya se celebra a Sant Boi\nLa Generalitat i la Federació de Fires de Catalunya reconeixen així la tasca de la Fira de la Puríssima\nEl congrés que aplega cada any les principals fires catalanes celebra l'edició número quinze a Sant Boi, a l'hotel Front Air Congres. La Generalitat i la Federació de Fires de Catalunya reconeixen així la tasca de la Fira de la Puríssima.\nEntre aquest dijous i divendres es duran a terme conferèncias i taules rodones sobre el món firal amb el títol "Innovació a les fires, Juguem-hi tots". El programa inclou conferències del periodista Lluís Fois, el lingüista Sebastià Serrano i l'economista José Carlos Díez. També s'ha previst una taula rodona amb Roser Capdevila, Pilarín Bayés, Phillip Setanton i Koldo Aiestaran (creador de la marca Kukuxumusu), que han dissenyat els darrers cartells de la Fira de Sant Boi.\nEl Congrés s'ha inaugurat amb paraules de l'alcalde de Sant Boi, Jaume Bosch, i del president de la Fefic, Ernest Marco.\nPrograma 15è Congrés de Fires.pdf


Vic. Curs Internacional d’Espiritualitat 2019\nEstimada Família Vedruna,\nEl dia 6 de març de 2019 va ser molt especial per a les 16 Germanes que viatjavem a Vic. Vam anar arribant de diverses parts del món: Àsia, Europa, Amèrica i rebudes, amb aquest aire de Família que ens caracteritza, a la CASA MARE de VIC, Torres i Bages 7-9. Arribàvem per al Curs d'Espiritualitat 2019 coordinat, un cop més, per la nostra germana María Isabel Ardanza.\nDesprés de situar-nos en les habitacions destinades a cadascuna, saludem a la Comunitat de la casa que ens va rebre amb la cordialitat que li és pròpia. El dijous 7, vam començar la nostra organització i culminem el dia amb l’Eucaristia d’inauguració al Manso. Vam posar al cor de la Mare a cada membre de la Família Vedruna i ens semblava que ella somreia quan anomenàvem als diversos col·lectius: Germanes, LV, Voluntariat Vedruna Internacional, Pastoral i Missió Juvenil Vedruna, Educadors en Carisma, Amics Vedruna i molts d’altres. I vam posar, de manera ben especial, a la nostra germana Amèrica Figueroa de Veneçuela, un membre més del Curs, que, per motius aliens a la seva voluntat, no ha pogut venir!\nConversem amb la nostra Mare, fent-ne pregària, de la situació del nostre món amb les seves llums i ombres, amb els seus clams, les seves necessitats i desitjos. Li demanem per la continuïtat de la Família Vedruna i li vam dir que cuidés molt dels que tenen la missió d'animar i governar en aquest moment de la història.\nAcabem la setmana immerses en l’escolta de cadascuna de nosaltres, en la presentació personal, a fi de començar a conèixer-nos, acollir-nos i fer grup.\nDes de Vic, saludem a cada membre d'aquesta gran Família, agraïdes per l'oportunitat de participar d'aquest Curs.


No podíem acabar l’any amb una millor notícia, l’Associació Residencial Maragall s’ha unit a Fòrum Salut Mental i ja són 24 les entitats a les que donem representació davant del sistema públic, del sistema de salut i de la societat.\nL’Associació Residencial Maragall és una entitat sense ànim de lucre que té per finalitat promoure i dur a terme la gestió, representació i administració de tot tipus de centres residencials, pisos protegits i llars residència dedicades a l’atenció, assistència i acolliment de persones amb malaltia mental i patologies assimilades.\nLa seva raó de ser és el benestar de la persona, la seva promoció personal i social. Treballem per a la rehabilitació i reinserció dins la comunitat.\nPer què les entitats s’uneixen a Fòrum Salut Mental?\nDoncs perquè donem representació davant del sistema públic, del sistema de salut i de la societat:


Recordem que l’alcaldessa deu rendir comptes a la ciutadania en una assemblea anual – Castelló en Moviment\nRecordem que l’alcaldessa deu rendir comptes a la ciutadania en una assemblea anual\nL’agrupació electoral recorda que en el Pacte del Grau consta una rendició de comptes a la ciutadania anual en una assemblea oberta. A més, defineix el Pacte com un acord viu, en permanent revisió, i assenyala una manca de diligència en algunes mesures.\nDesprés de la compareixença de l’equip de govern el passat dimarts 17 de gener per fer balanç d’aquests 18 mesos de legislatura, la formació municipalista ha comunicat el seu parer.\nCastelló en Moviment, un dels tres signants del Pacte del Grau, considera que aquest acord de governabilitat està viu i en permanent revisió. El portaveu de la formació assembleària considera que algunes mesures «haurien de circular per un carril més resolutiu donada la seua rellevància», i ha posat d’exemple l’habitatge i les municipalitzacions, dos àmbits d’especial interés per als municipalistes.ç\nL’apartat «Rendició de comptes: sessions de control i assemblees obertes» segueix sense posar-se en marxa.\nA més, ha qüestionat que just l’apartat «Rendició de comptes: sessions de control i assemblees obertes» segueix sense posar-se en marxa. El regidor Xavi del Señor es remet a la literalitat del Pacte, el qual menciona que l’alcaldessa ha de rendir comptes a la ciutadania en una assemblea oberta a la ciutadana. «Es tracta d’una convocatòria plantejada amb una periodicitat anual per tal d’explicar els èxits aconseguits, així com aclarir les causes dels incompliments del programa de govern i de les promeses electorals» ha declarat el portaveu de Castelló en Moviment.\nPer als municipalistes aquesta és una de les fórmules consensuades entre els signants del Pacte, dins l’apartat de Participació Ciutadana, per a permetre a la ciutadania l’accés a la informació i la gestió desenvolupada de primera mà. «Les explicacions exhaustives estaven pensades per a fer-se en primer lloc directament a la ciutadania» ha assenyalat del Señor en referència al balanç realitzat per Amparo Marco.\npacte de governpacte del grau\nConsiderem una agressió a l’economia de Castelló la signatura d’un nou acord comercial amb Canadà


No són gegants. Són molins\nDiumenge, 24/03/2019 | Actualitzada 25/03/2019 - 11:45\nExisteix un relat de “rebel·lió”r; instal·lat en bona part de la societat espanyola, particularment fora de Catalunya i el País Basc sobretot. És un relat, a més, que clarament depèn d’ideologies. Seria molt interessant fer un estudi de camp –una enquesta– referent a això, cosa que descobriria la creença en el relat per partits i territoris. Hauria de ser molt reveladora i potser contribuiria que moltes persones es miressin al mirall i posessin en qüestió les seves pròpies opinions.\nTambé s’evidenciaria que les ideologies polítiques, i les emocions que se’n deriven, clarament influeixen en la manera en què es percep la realitat. Poden distorsionar-ho absolutament tot, i allà on algú veu una turba, d’altres veuran una manifestació pacífica. On uns veuen una declaració simbòlica, d’altres veuran un cop d’estat. I en les situacions en què alguns vegin simples forcejaments amb les forces i cossos de seguretat, d’altres reaccionaran com si haguessin conviscut amb barricades i pedrades. Uns veuran llançar clavells, i d’altres percebran aquestes flors com a còctels molotov. D’altres veuran “cares d’odi”r;, i els altres simplement hi observaran indignació. Molts veuran en un grup de gent cantant “contra ells”r;, un comiat festiu dels agents, i d’altres ho valoraran com a incitació a la brutalitat policial o fins i tot com una espècie de crida a la guerra.\nTot l’anterior està molt estudiat per la psicologia del pensament. El mal que estic descrivint es diu “biaix de confirmació”r;, i afecta moltíssim absolutament tothom. És una resposta biològica que ajuda l’individu a centrar-se en els seus objectius sense distreure’s. Però té l’indesitjable efecte secundari que dificulta moltíssim que les persones canviïn d’opinió una vegada que s’han format una opinió sobre una situació. A partir d’allà, tot i que sembli increïble, són immunes a tota informació contrària a la seva opinió inicial. És més, aquestes informacions contràries les reinterpretaran i manipularan per sustentar millor la seva hipòtesi, convertint aquestes dades adverses en arguments que els donin la raó. I per descomptat, menysprearan i oblidaran la informació negativa als seus interessos. Veuran només el que vulguin veure, i no en seran ni tan sols conscients.\nCal ser veritablement intel·ligent per superar aquest poderosíssim biaix. Afecta tots els col·lectius, no només els jutges. Quan a la fiscalia general de l’estat se li va ocórrer la insòlita teoria de la rebel·lió/sedició, molt pocs la van recolzar, simplement perquè sens dubte no es corresponia amb el que tothom havia vist en directe per televisió. Però la teoria va tardar molt poc a assentar-se a Espanya, sorgint adeptes que fins i tot l’han intentat sustentar amb molts arguments imaginatius que, per més que es vulgui, no poden alterar la realitat. El principal afectat per aquesta tendència va ser el jutge d’instrucció, que va posar en llibertat fins i tot bona part dels reus de bon començament, però que després es va alinear sense matisos amb aquesta doctrina de la rebel·lió, coincidint en el temps amb l’intent d’investidura d’un dels acusats –que va alarmar molta gent–, i va decretar l’ingrés de la majoria de reus a la presó. I allà hi són des d’aleshores, malgrat que el judici no està revelant cap altra violència que llançament de clavells, d’ampolles de plàstic, “cares d’odi”r; –quantes no n’hauran vist els agents en desenes d’ocasions diferents d’aquesta– o actes de resistència passiva. Però tot el que se sent es tremenditza fins a confondre un forcejament amb una insurrecció.\nNo han de sentir-se orgullosos amb tot l’anterior els partidaris de la independència. Molts d’ells encara viuen també en un biaix –un somni– que els fa creure que la república existeix. Però la república no existeix, com va recordar impulsivament un mosso d’esquadra, i potser la millor manera que algun dia pogués existir és precisament assumint la situació actual. La república no es construeix amb símbols ni manifestacions, sinó amb bons caps.\nIgual que la unitat d’Espanya. Tots els seus partidaris han d’entendre que un país no es manté al segle XXI a garrotades, per molt que funcionessin efímerament en el passat, sinó creant un país en el qual qualsevol desitjaria viure. Es fantasieja a Espanya encara massa amb l’ús de la força i la imposició de la llengua castellana. I no, ni els tancs ni la repressió construeixen països feliços. Són els seus valors fundacionals democràtics, i el desenvolupament real dels mateixos, els que ho fan.


Núria Clemares | Actriu i Narradora\nPúblic Familiar. Vídeos.\n0:18 / 25:57\nContes de mes. Abril 2020\nAmb confinament, contes igualment.\nGira la bola del món i a viatjar!\nAmb confinament, contes iguament. Hem preparat una sessió en tres parts per viatjar una mica sense sortir de casa. Que el virus no pari els contes!\nContes de mes “Confitats” a Palau\nQue el virus no pari els contes! A Santa Maria de Palautordera cada tercer dissabte de mes fem contes al Centre Cívic per a totes le families. Aquest mes de març del 2020 ens trobem en situació de confinament i per això hem decidit gravar un conte. Abraçada a tothom, que estigueu bé!\nTaramberenar de Contes al Tarambana de Cardedeu\nConeixeu el Taramberenar? Cada divendres, l’espai el Petit Tarambana acull a l’artista Núria Clemares que convida als més menuts a participar als tallers que organitza setmanalment i el Tarambana els dona berenar.\nCiència i Contes! Espectacle on es barreja l’art de la narració amb la màgia de la química.\nEspectacle Familiar basat en la vida i l’obra de Salvador Espriu. Creat per l’any Espriu.\nFesta de la Ciència de l’Institut de Cultura de Barcelona ICUB al Parc de la Ciutadella.\n“El submarí de Monturiol” és un espectacle infantil amb idea original i narració de Núria Clemares, acompanyat d’un taller a càrrec de les artistes Anna Novella i Flavia Cuñer. Organitzat per Biblioteques de Barcelona.\nCentre de Cultura Contemporània de Barcelona dins dels actes de la Festa del llibre “Món llibre”


El Pou Digital : L´Encavalcament de la Pobla de Claramunt\nJosep M. Mata-Perelló i Josep Girabal Guitart (Geoparc de la Catalunya Central) | Actualitzat el 29/07/2019\nL´Encavalcament de la Pobla de Claramunt\nINDRETS. Aquest indret, geològicament molt espectacular, es troba situat al terme municipal de la Pobla de Claramunt (Anoia). Concretament, es localitza lleugerament al Nord del poble, a tocar del riu Anoia i de la via dels ferrocarrils, en el seu sentit cap a Igualada.\nTot això, per sobre d´una de les papereres més importants. Es tracta d´una estructura geològica molt important i possiblement no gaire coneguda. Es observable des de la sortida del poble, anant cap a Vilanova del Camí, just al trencall de la Creu de Sant Procopi. Així, per una banda es situa als sectors ponentins de la Serra de la Fembra Morta; mentre que per altra banda, es troba als peus dels Mollons. Això no tindria gaire importància, si no fos per que la primera forma part dels afloraments dels materials paleozoics de la Serralada Prelitoral Catalana; mentre que la segona es troba entre els afloraments cenozoics de la Depressió Geològica de l´Ebre.\nÉs a dir, que es troba justament al contacte entre dues de les unitats geològiques que constitueixen el subsòl i la superfície del nostre país. Aquí hi ha un dels contactes entre l´esmentada Serralada Prelitoral Catalana (integrant del Sistema Mediterrani) i la Depressió Geològica de l’Ebre. I no és un contacte qualsevol, ja que la primera unitat es situa sobre la segona. És tracta d´un encavalcament, no d´un contacte qualsevol. Aquest contacte, es fa força palès, ja que els materials de la serralada, situada al SE, tenen tonalitats grisenques; mentre que els materials de la depressió, situada al NW, tenen tonalitats rogenques i grisenques. D´altra banda, la línia del contacte es força inclinada i és un encavalcament veritablement espectacular. En efecte, per part dels materials que corresponen a la Serra de la Fembra Morta hi ha afloraments de pissarres de l´Ordovicià (d´uns 440 – 450 milions d’antiguitat); mentre que per l´altra banda, afloren nivells de margues grisenques i rogenques de l´Eocè Inferior (d´uns 60 milions d´anys). S´han superposat uns materials força antics sobre uns materials molt més joves. Entre uns i altres, hi ha quasi 400 milions d´anys de diferència. Aquest encavalcament es va produir durant el plegament alpí, farà precisament una mica menys dels quatre-cents milions d´anys. I és un dels més espectaculars, no sols de la Catalunya Central, sinó del conjunt de Catalunya.\nNom del paratge: Encavalcament de la la Pobla de Claramunt.\nSituació: Terme municipal de la Pobla de Claramunt. Aquest indret es situa a l´extrem ponentí de la Serra de Fembra Morta.\nImportància geològica: Forma part del contacte entre dues de les tres unitats geològiques que constitueixen el nostre país.\nMaterials geològics: Es fan ben palesos dos tipus de materials: els de les dues unitats geològiques.\nEdat de formació: Es ben clar que s´ha produït amb posterioritat a la formació d´uns materials i el dels altres; ja que aquest fenomen afecta a les dues unitats geològiques.\nUn fet aclaridor: El terme "encavalcament", en geologia ens indica que uns terrenys més antics es situen per sobre d´uns de més moderns. Just el que succeeix aquí, els materials de l´Ordovicià (de 440 – 450 milions d´anys) es situen per sobre dels de l´Eocè, d´uns 60 milions d´anys.\n» La vall de Madrona


INEFC-Pirineus: Un somni que transformarà la realitat - Albert Batalla i Jordi Fàbrega - Viure als Pirineus -Territoris\nAlbert Batalla i Jordi Fàbrega\npirineus somni realitat un\nEl geni Pablo Picasso va dir en una ocasió que “la inspiració existeix, però t’ha de trobar treballant”. Aquesta actitud és justament el que millor explica l’arribada dels primers estudis universitaris presencials al Pirineu català. La posada en marxa, aquest setembre a la Seu d’Urgell, del Grau de Ciències de l’Educació Física i l'Esport de l'INEFC suposa un abans i un després per al nostre territori i aquest fet s’explica per una feinada ingent i en equip que ho ha fet possible.\nL’arribada de l’Institut Nacional d’Educació Física de Catalunya al Pirineu va començar a gestar-se fa quasi 10 anys enrere, quan la Seu d’Urgell participava conjuntament amb Estamariu, Bescaran, els comuns d'Andorra i l’Ajuntament d’Auzat a l'Arieja en un projecte europeu liderat per INEFC per potenciar el Pirineu com un territori de formació en l’àmbit dels esports a la natura. D’allà en van sortir inversions com el rocòdrom del Ràfting Parc o bé la reforma de l’Alberg de Joventut de la Seu com a espai d’acollida d’estudiants de la pròpia INEFC per fer estades de muntanya. Però més enllà de les inversions físiques van sorgir noves idees i complicitats.\nI com sempre, darrera de grans projectes, hi ha persones que els imaginen i que estan disposades a donar-los forma per convertir-los en realitat. Allò de la inspiració i el treball que deia el pintor. No cal dir noms, però de la idea d’aquestes persones que estimen la Seu i estimen l’esport, en sorgí la proposta de crear INEFC-Pirineus. I quan la proposta fou compartida amb qui podia ajudar a fer-la possible, hi hem trobat sempre la disposició necessària per fer realitat un projecte ambiciós i, per tant, gens senzill de portar-lo a terme.\nAlcalde de la Seu d’Urgell (2008 - 2019)


L'encant de l'Armentera - Revista CRAE · Cultura comerç i oci\nLa vila de l’Armentera es troba al nord-est de Figueres, en terrenys regats per les aigües del riu Fluvià. El topònim procedeix del llatí Armentaria, adjectiu tret de l’usual armentu. Així doncs, el significat és el de “terra de ramats grans’”.\nEl primer document medieval conservat on s’esmenta l’Armentera és de l’any 922on per un precepte del rei Carles el Senzill, són confirmades les propietats que la Seu de Girona tenia, a més d’altres llocs, al «loco quod dicitur Armentaria».\nL’Armentera fou, i almenys des del s. X, un domini dels monjos de Sant Pere de Rodes, i s’esmenta l’Armentera com a possessió de Sant Pere de Rodes en un document de l’any 974 on es fa al·lusió a l’església de Sant Martí. L’actual església parroquial de Sant Martí de l’Armentera és una construcció del s. XIX, d’estil neoclàssic presentant escasses restes de l’edifici anterior, romànic (s. XII-XIII). S’hi conserven unes pintures de Joan B. Panyó que representen els quatre misteris del Rosari. Panyó fou un pintor de finals del segle XIX, precursor de l’anomenada «Escola d’Olot».\nPer Santa Cristina, a finals de juliol, arriben els dies de la Festa Major de l’Armentera, i la festa d’hivern en honor de Sant Martí, al novembre, ambdues amb activitats infantils, sardanes i concerts entre altres activitats que hi tenen lloc. Per la seva situació en terrenys molt fèrtils del curs més baix del Fluvià, l’agricultura és l’activitat principal del municipi, amb un predomini del regadiu.\nEls conreus són els propis d’aquest sector de la plana: cereals, farratge (alfals), blat de moro, hortalisses i, en forta expansió, els arbres fruiters, celebrant-se, a mitjans octubre, una fira dedicada a la poma. Tot passejant pel poble descobrirem una trama urbana compacta, caracteritzada pels carrers irregulars i sovint estrets, amb alguns edificis notables.\nL’església parroquial de Sant Martí de l’Armentera és del segle XIX, d’estil neoclàssic. Prop de la portalada del sud-oest hi ha paraments d’una església anterior, romànica, dels segles XII-XIII, bé que no hi ha vestigis de la més primitiva, esmentada ja l’any 974.\nEl Molí de l’Armentera\nLa navegabilitat del Fluvià feia possible que les embarcacions arribessin fins al molí mateix, un edifici del s. XVIII, notablement ben conservat que conserva al seu interior bona part dels elements antics i es poden veure es poden veure les entrades i sortides de l’aigua, d’arcs de mig punt, també en bon estat. Després de ser destruït el 1714 durant la Guerra de Successió, va ser bastit de nou el 1753 i, arran de les riuades de 1790, va ser objecte d’una profunda remodelació. És un edifici aïllat, situat als afores del poble, abans d’arribar al Cortal Gran pel camí que porta del poble al mar, i al costat d’un rec, del qual rebia l’aigua quan funcionava com a molí.\n3,946 visualitzacions totals, 5 vistes d’avui


(I) Espanya ens fa la guerra. Com més ho tinguem present, més aviat ens en sortirem. - Jaume Sastre. Vaga de fam (08.05-14-16.06.14)\nLa primera condició per guanyar una guerra és reconèixer que tenim un enemic que ens fa la guerra.\nNo hi ha enemic petit. La informació prèvia és el preludi de la victòria, com diu Sun Tzú a L’Art de la guerra, mentre que l’arrogància i l’excés de confiança són el preludi de la derrota.\nCal estudiar a fons l’enemic perquè fins i tot del contrari més poderós, cruel, venjatiu i obstinat en podem treure profit i idees que ens ajudin a derrotar-lo.\nAbans d’envestir, cal preveure tots els escenaris possibles, des del més favorable al més advers perquè, com va dir Escipió l’Africà: A la guerra és vergonyós haver de dir «no hi havia pensat».\nPer guanyar no basta tenir raó ni estar al costat correcte de la història. Calen moltes coses més: informació prèvia, planificació, doblers, estratègia, sang freda, recursos, determinació, mala llet, jugar-se la pell, assumir riscos, evitar les provocacions, cremar les naus, etc. En resum, com va dir Tito Vilanova, ens cal: seny, pit i collons!\nEn posar-nos-hi, no ens hi hem de posar per poc ni deixar la feina a mitges. Sortir al camp de batalla a especular i a veure què passa és apostar per la derrota. Anar a la confrontació directa requereix la determinació prèvia d’arribar fins al final amb totes les conseqüències, peti qui peti.\nRaimon Gaja afirma que Si ens posam d’estora és lògic que la gent ens trepitgi. Això és tan cert com el fet que si besam la mà que ens apallissa, la convidam a reincidir una i altra vegada. Com deia Martin Luther King: Ningú no ens pujarà damunt si no doblegam l’esquena.


Informatiu Balear 2 - 06/07/20 - RTVE.es\nBalears és la comunitat on el coronavirus ha tingut una menor incidència, només l'1,4% de la població està inmunitzada.\nLa Policia Local de Calvià intervé una festa il·legal a un xalet de la Costa de la Calma amb un centenar de persones.\nDarreres hores per als 5.500 estudiants de les Illes que preparen els examens de la selectivitat.\nEls partits polítics fan balanç de la legislatura de Francina Armengol de la que se cumpleix un any.\nL'Executiu balear confia mantenir la construcció dels 568 habitatges de protecció oficial per enguany.\nCort manté que els vendedors de roba de Pere Garau i els venedors de fruita i verdures no puguin coincidir el mateix dia, el que provoca crítiques.\nEl Mallorca necessita guanyar 3 dels 4 partits que li queden i confiar en lespunxades dels seus rivals per mantenir la categoria.\nver más sobre "Informatiu Balear 2 - 06/07/20" ver menos sobre "Informatiu Balear 2 - 06/07/20"


3. Petit cineblub: 'El bosc de Haquivaqui'\nEl bosc de Haquivaqui és un bon lloc per viure, però els animals petits han de vigilar que els més grossos no se’ls cruspeixin. Edat recomanada: a partir de 4 anys La sessió de cinema estarà dinamitzada (abans i després de la pel·lícula) pel personatge estrella del Petit cineclub, la 'Millie Oncle'. Entrada gratuïta amb reserva prèvia (en línia). El titular de la inscripció SEMPRE ha de ser la persona adulta. Les inscripcions són per persona, és a dir, s'ha d'inscriure a totes les persones que vindran a l'activitat (tant infants com adults) i, cada persona, pot reservar, amb la seva inscripció, un màxim de 3 entrades.\nPodreu realitzar les inscripcions on-line a partir del 31/01/2020


Arxius de Òptica esportiva - Pàgina 2 de 2 - Federòptics Xavier Vivas i Vivas-Moran\nInici > Òptica esportiva > Page 2\nActualitat en Òptica esportiva\nFederòptics patrocina el Trofeu de Bàsquet Ciutat de Lleida per quart any consecutiu\nEl vicepresident del Grup Federòptics, Josep Bellera i el coordinador de Federòptics a Lleida, Xavier Vives, han estat presents a la presentació del Trofeu Federòptics Ciutat de Lleida que s’ha dut a terme a l’Ajuntament de Lleida i ha comptat amb la presència de l’alcalde de la ciutat, Àngel Ros, la regidora d’Esports, Montse Parra […]\nRegal d’unes ulleres esportives per al Saul Cavriotto\nPer tercer any consecutiu, Federòptics ha sigut el patrocinador oficial del Trofeu Federòptics Ciutat de Lleida. Durant el partit que van disputar l’Actel Força Lleida i el Zenit de St. Petersburg, Federòptics va fer entrega d’unes ulleres esportives al bronce olímpic, Saul Cavriotto. GRÀCIES per compartir aquests moments amb la nostra gent!!!\nPer tercer any consecutiu, Federòptics ha sigut el patrocinador oficial del Trofeu Federòptics Ciutat de Lleida. Partit disputat al Barris Nord entre l’Actel Força Lleida i el Zenit de St. Petersburg. GRÀCIES per compartir aquests moments amb la nostra gent!\nDilluns - Divendres 10:00 - 14:00h\n©2019 Federòptics Xavier Vivas i Vivas-Moran - Created by AlexandraBalaguerStudio


Geografia de Malta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCominetto i la "Llacuna Blava".\nMalta (nom local, Repubblika ta' Malta) és un estat de l'Europa meridional, format per un conjunt d'illes al centre del mar Mediterrani, a uns 90 km de Sicília (Itàlia). Es troba en el límit de la Placa Africana, molt a prop de l'Eurasiàtica. La componen les illes de Malta, que és la major de totes, Gozo i Comino (Malta, Għawdex i Kemmuna, respectivament en maltès), i els illots de Cominetto i Filfla. També hi ha illes menors com les Illes de Sant Pau.\n1.2 Rius i costes\nLa seva extensió és de 316 km², dels quals 246 es corresponen a l'illa principal. L'arxipèlag està format per restes de cadenes muntanyenques calcàries. No té grans muntanyes, però sí un relleu accidentat i amb abundants fenòmens càrstics. El seu punt més alt és la muntanya Ta'Dmejrek, amb 253 msnm, prop de la ciutat de Dingli. L'illa està constituïda per una sèrie de camps i terrasses en pujols baixos.\nRius i costes[modifica]\nNo té grans rius a la seva superfície, per la qual cosa l'aigua potable s'extreu de corrents subterranis. Durant l'època de grans pluges es formen alguns rierols. Existeixen a l'illa alguns cursos d'aigua que compten amb aigua dolça durant tot l'any, com per exemple Baħregeixi, l-Intaħleb i Sant Martí. A Gozo es pot trobar aigua corrent a la vall de Lunzjata.\nLa costa és rocosa i alta, alternant penya-segats, badies i cales, sobretot a l'illa de Malta. Aquest tipus de costa retallada ha fet durant segles a Malta un lloc idoni per al refugi de navegants i reforça el seu valor estratègic. Així mateix, existeixen gran quantitat de platges de sorra fina, destacant en aquest sentit l'illa de Gozo.\nA més de les cinc illes principals de l'arxipèlag, cal esmentar unes altres que no tenen habitants permanents: Illa Manoel (la qual està unida per un pont a la ciutat de Gżira), les Illes de Sant Pau, Delmarva, Halfa, Tac-Cawl, Ta`Fraben. I hi ha una sèrie de penyals anomenats "roques": Roca Fungus (en maltès Il-Ġebla tal-Ġeneral), Roca Barbaganni, Roca Fessej, Roca Għallis, les Roques de la (de la Gran i de la Petita) Llacuna Blava, la Roca Sala i la Roca Xrob l-Għaġin.\nMalta té un clima predominantment mediterrani.\nEl clima és mediterrani (Classificació del clima de Köppen Csa) / Subtropical, amb hiverns suaus (~14 °C) i plujosos i estius secs i càlids (~25 °C). No hi ha realment una estació d'hibernació per a les plantes, encara que el creixement de les plantes pot ser comprovat breument per un fred anormal a l'hivern (àrees de gelada poden veure's terra endins), i la calor de l'estiu i l'aridesa poden fer que la vegetació es quedi mústica. De fet, només hi ha dues estacions, la qual cosa atreu a molts turistes, especialment durant els mesos estivals més secs. No obstant això, els forts vents poden fer que la sensació tèrmica a Malta sigui de fred durant la primavera.\nLes temperatures mitjanes de l'aigua van des dels 16 °C al gener fins als 26 °C a l'agost.\nLa mitjana de dies per sobre de 21 °C és de 189, la mitjana de dies per sobre de 32 °C és 15. La humitat relativa mitjana al matí és de 82%, a la tarda: 64%.\nLa temperatura més baixa registrada a La Valletta va ser el 19 de febrer de 1895, amb 1,2 °C i la més alta 43,8 °C registrada a l'agost de 1999 en l'Aeroport Internacional de Luqa. Una temperatura més baixa, no oficial, de -1,7 °C es va registrar l'1 de febrer de 1962 a l'aeròdrom de Ta' Qali amb neu sobre el terreny. Pràcticament mai ha nevat a Malta, i molt poques i breus ràfegues de neu es van registrar al febrer de 1895, gener de 1905 i 31 de gener de 1962. No s'ha documentat que qualli a la costa des de, almenys 1800, però l'últim dia de gener de 1962 la neu va cobrir breument algunes parts de l'interior de l'illa principal. La nit següent es va registrar l'única gelada en la història de Malta a l'aeròdrom de Ta' Qali. airfield.\nParàmetres climàtics mitjans de Malta\nFont: World Meteorological Organization (UN)\nLa flora i la fauna són típicament mediterranis. Des del punt de vista fitogeogràfic l'arxipèlag pertany a la província liguorí-tirrena de la conca del Mediterrani, dins del Regne Holàrtic. El Fons Mundial per a la Naturalesa (WWF) ho inclou en l'ecoregió de bosc mediterrani denominada bosc mixt i esclerofil·le del Tirrè i l'Adriàtic. Conforme a la normativa de la Unió Europea, el territori d'aquest país pertany a la regió biogeográfica mediterrània. 16 hectàrees estan protegides com a aiguamolls d'importància internacional a l'empara del Conveni de Ramsar, en total, dos llocs Ramsar: Ghadira i Is-Simar. Té dos parcs nacionals, la reserva natural de Girgenti i el santuari d'aus Ta’ Cenc.\nEl principal problema mediambiental són els limitats recursos d'aigua dolça natural. El subministrament d'aigua suposa un problema per a Malta, doncs en l'estiu no cauen pluges i és just quan més aigua s'usa, i la pluviositat hivernal sovint cau en pluges tempestuoses que corren ràpides al mar més que filtrar-se al terreny. Malta depèn de reserves subterrànies d'aigua dolça, recollida a través d'un sistema de túnels anomenat les galeries Ta' Kandja, que de mitjana estan a 97 m per sota de la superfície i s'estenen com els radis d'una roda. En les galeria en la calcària porosa de Malta, l'aigua dolça queda com un cristall per sobre d'aigua salada. Depèn de manera creixent de la dessalinització. Més de la meitat de l'aigua potable de Malta es produeix a través de la dessalinització, la qual cosa crea majors problemes de consum de combustibles fòssils i contaminació.\nTé una població de 382.525 habitants (any 2000) dels quals 352.835 residien a l'illa de Malta. La població és urbana en un 94% (2008). Té una de les majors densitats de població del món: 1.210 habitants/km². El seu creixement poblacional és escàs (0,4% est. 2009 est.).\nEls maltesos formen un grup ètnic d'origen semític (descendent dels antics cartaginesos i fenicis) amb fortes influències italianes i d'altres grups mediterranis. Els idiomes oficials són el maltès i l'anglès, parlats pel 90,2% i el 6% de la població, respectivament (cens de 2005). La religió majoritària és el catolicisme (98%) que coexisteix amb petits grups de protestants.\nLa principal ciutat per la seva població i la seva importància cultural i política és la capital de l'Estat, La Valeta (100.700 hab. en el casc urbà), li segueix Rabat (13.000 hab). Les seves coordenades geogràfiques són 35° 50′ N, 14° 35′ E / 35.833°N,14.583°E / 35.833; 14.583 / , Altres ciutats: Birkirkara, Hamrun i Sliema. No hi ha divisions administratives, gestionant-se el territori directament des de la Valetta, encara que consells locals compleixen ordres administratives.\nMalta produeix només al voltant del 20% de les seves necessitats de menjar, els recursos d'aigua potable són limitats, i té escasses fonts d'energia domèstiques. Els recursos naturals són la pedra calcària, la sal i la terra arable. Aquesta última representa el 31,25% de l'ús de la terra; les collites permanents són 3,13%; la resta representa el 65,62% (2005). La terra de regadiu abasta 20 quilòmetres quadrats (2003).\nEl producte interior brut es produeix principalment en el sector serveis (80,6%, 2007 est.); de la indústria prové en 18% i de l'agricultura només l'1,4% del PIB. Aquestes xifres troben el paral·lel amb la població activa, de la qual es decica a l'agricultura el 2,3%, a la indústria el 29,6% i als serveis el 68% (2005 est.).\nLa principal font d'ingressos és el turisme. També és base de la seva economia les activitats portuàries i el comerç estranger. A més, té una modesta indústria electrònica i farmacèutica, construcció i reparació de vaixells, construcció, alimentosa i begudes, calçat, roba i tabac.\nL'agricultura ocupa el 44% de la superfície, però el terreny és molt pobre. Produeix blat, ordi, coliflors, patates, tomàquets, floricultura i pebrot verd, així com vinya i cítrics. De la ramaderia s'obté carn de porc, llet, aviram i ous.\nLa balança comercial és deficitària. Importa productes manufacturats, químics i maquinària, així com productes alimentosos manufacturats. L'anterior potència colonial, el Regne Unit (13,5%), ha passat a segon pla com a origen d'aquestes importacions, tenint el primer lloc Itàlia (28%), més propera geogràficament. Altres socis comercials (2008) són: França (8,2%), Alemanya (7,4%) i Singapur (6,4%). Exporta teixits i articles d'artesania, així com equip de maquinària i transport, manufactures, principalment a Alemanya (13,5%), Singapur (13%) i França 12,2% (2008).\nGràcies a la seva posició estratègica militar, a la meitat del Mediterrani, va fer que se situés en ella una poderosa base naval britànica. En estar entre la Unió Europea i Àfrica són l'objectiu de la immigració il·legal a Europa, que ha posat a prova els recursos polítics i econòmics de Malta.\n↑ «Malta». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «CIA Factbook - Localització geogràfica». CIA.\n↑ «El archipiélago maltés, Departamenteo de Información - Malta».\n↑ Weatherbase: Historical Weather for Malta\n↑ «Weather Information for Malta».\n↑ BBC News "Briney future for vulnerable Malta" 4 de abril de 2007\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Geografia_de_Malta&oldid=24022398»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 jul 2020 a les 21:21.


COMENÇA EL POSTGRAU DE PACKAGING TÈCNIC I CREATIU | Escola d'Art i Superior de Disseny d'Olot\nAquest pròxim divendres 21 d’octubre de 2016 comença la primera edició del Postgrau de Packaging Tècnic i Creatiu enfocat a millorar les necessitats dels dissenyadors i impressors que dia a dia treballen per donar un embolcall útil i atractiu als productes que fem servir.\nEl professorat que impartirà el postgrau està directament lligat amb el món del disseny, gràcies a les seves empreses, projectes i feines de rigorosa actualitat amb noms i perfils com, Enric Aguilera, Josep Amat, Becky Lawton, Eva Minguella, Pati Nuñez, Carlos Serrat o Philip Stanton. El director del curs és el dissenyador gràfic, cofundador del grup tipogràfic Type-O-Tones i director de l’agència, Enric Jardí.\nLes inscripcions per formar part del Postgrau de Packaging conclouen al llarg d’aquesta setmana. És per això que us convidem a formar part d’un curs únic a Espanya avalat per l’experiència de professionals del món del disseny i que compta amb la col·laboració directa i presencial d’empreses especialitzades líders com Alzamora Packaging, ComexiGroup o Enplater.\nFinament ens complauria animar a visualitzar el vídeo promocional del postgrau per si en voleu saber una mica més gràcies a les entrevistes amb els seus docents. Més informació i inscripcions: eloi.sabater@olot.cat – 972 26 21 28.\n« OLOT DIBUIXA\n“SÓC COM TU, ENCARA QUE NO HO SÀPIGUES” »


Dimarts, 25 agost 2020. 08:15. Redacció AnoiaDiari.\nLa presidenta de l'Associació Agrària de Joves Agricultors (Asaja) de Barcelona, Rosa Pruna, va fer balanç de la collita del cereal d'una campanya en què, inicialment, s'esperava rècord, però que s’ha vist reduïda per les intenses pluges de la primavera i l'aparició de fongs.\nA la Catalunya central, s'ha registrat un comportament molt irregular. En el cas de l’ordi, a l'Anoia i al Bages, la collita ha oscil·lat entre els 1.500 kg/ha en alguns casos i 6.000 kg/ha en altres. El blat ha tingut un comportament més regular, encara que amb una baixada del 20%. A les comarques properes de les províncies de Lleida i Tarragona, com a la Segarra –amb cultiu de secà- i a la Conca de Barberà, el blat ha tingut una bona collita perquè els terrenys secs i primerencs han anat millor.\nAsaja ha constatat que el cultiu ecològic, així com les varietats antigues com ara l'Espelta o el Camut han aguantat molt més els aiguats, les sequeres i els fongs, malgrat que els rendiments no son tant alts.\nFGC incorpora una locomotora que redueix l'emissió de gasos per a la línia Llobregat-Anoia\n8 En dues setmanes, pugen a 37 els grups escolars aïllats per coronavirus a l'Anoia 677 lectures\n9 Els Mossos i la policia de Montbui arresten dos dos homes que tenien un cultiu de 1.252 plantes de marihuana 675 lectures


La CASS fa una crida a fer tràmits via internet per evitar aglomeracions al carrer - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa CASS fa una crida a fer tràmits via internet per evitar aglomeracions al carrer\nLa parapública ha hagut d’habilitar aquest matí espais als pisos superiors per atendre els usuaris i evitar les cues, provocades en gran part per persones que volien recollir el justificant d’estar en ERTO\n04/08/2020 (13:11 CET)\nCues a l'entrada de la seu de la CASS.\nL’afluència d’usuaris a les dependències d’atenció al públic de la Caixa Andorrana de Seguretat Social (CASS) ha estat aquest dimarts molt elevada. Tant que s’ha hagut d’obrir els pisos superiors de l’edifici per atendre’ls i evitar una acumulació excessiva de gent al carrer, molta de la qual volien el justificant d’ERTO per mantenir la reducció de lloguer. Des de la parapública s’ha volgut recordar que la gran majoria de tràmits, inclòs aquest, es poden fer per internet.\nQui passava aquest matí pel carrer Joan Maragall, on estan ubicats els serveis centrals de la CASS, ha pogut comprovar com a l’exterior de les dependències s’hi formaven importants cues de persones que esperaven a ser atesos pel servei de tràmits. Des de la parapública s’ha admès una certa sorpresa per aquesta situació, que atribueixen a la confluència de tres factors. En primer lloc, el fet que és el primer dia laborable del mes i ja es tracta de dates on creix l’afluència de persones. En segon, el fet que dilluns va ser festa a Andorra la Vella.\nUna situació similar s’ha viscut a l’exterior de les oficines de la Poste, també a Andorra la Vella\nEl tercer, i també el més important, és el fet que els treballadors que es troben en situació d’ERTO, sigui amb una suspensió temporal de contracte o bé amb una reducció de jornada, necessiten un justificant de la seva davallada d’ingressos per poder mantenir la disminució de la seva quota de lloguer. Malgrat que aquesta petició es pot gestionar via el portal web de la CASS, són molts els qui prefereixen fer-ho presencialment.\nDes de la parapublica, un cop vista la situació, s’ha decidit habilitar com a espais d’atenció al públic zones del primer i del segon pis de l’edifici. D’aquesta forma, el nombre de gent que s’havia d’esperar al carrer ha baixat durant la jornada.\nVista la situació, la CASS ha fet públic un comunicat per recordar als assegurats que “molts dels tràmits que realitzen habitualment es poden fer a través de la web. Entre ells, la petició del justificant necessari per obtenir una rebaixa del lloguer. També es poden demanar altres documents com un extracte dels punts de vellesa, formularis pels desplaçaments de vacances, volants o modificar les dades dels assegurats.\nDes de la parapública es recorda que, ara mateix, més de 35.000 assegurats ja s’han donat d’alta al portal. També es remarca que qui no l’hagi fet ho pot demanar a les mateixes oficines o, també, enviant la sol·licitud i un document d’identitat escanejat a aquest correu. A banda, es remarca que existeix un servei de cita prèvia.\nUna situació similar s’ha viscut a pocs metres de la seu de la CASS. En aquest cas, a les oficines de La Poste a la capital. També s’han format, al llarg del matí, importants cues. Des de l’empresa de correus posen en relleu que des que s’han aplicat les mesures de prevenció davant la Covid-19 i el fet de guardar distància de seguretat a l’interior dels locals, aquestes aglomeracions a l’exterior es repeteixen habitualment, sobretot els dies inicials de cada mes.\nGent esperant el seu torn a l'exterior de la Poste.


Marcelinho Huertas, jugador del Tenerife | Europa Press\nEls 43 punts de diferència en la victòria del Barça sobre el Tenerife en el primer partit de les semifinals del play-off de la Lliga ACB al Palau Blaugrana només van significar això, una victòria. En una eliminatòria al millor de tres, és igual qui faci més o menys punts, el més important és guanyar els partits. Els canaris, conscients d’això, s’han oblidat de la patacada a Barcelona i, en la seva oportunitat de forçar un tercer duel, han estat molt més convincents que els de Sarunas Jasikevicius i han forçat el darrer enfrontament a vida o mort al Palau Blaugrana (80-68).\nEl cert és que el Barça ha començat bé el partit. Amb un Pau Gasol que ha liderat els culers des del primer minut, els de Saras han pogut guanyar el primer període. Tanmateix, el Tenerife no ha abaixat els braços i, amb un gran Shermadini, ha donat la volta al marcador al segon quart. El tercer període ha estat molt igualat. Gasol ha tornat a ser molt important per mantenir l’equip amb vida en un moment en el qual els canaris han començat a escapar-se. Ara bé, quan el de Sant Boi ha hagut de descansar, al darrer quart, l’exblaugrana Marcelinho Huertas ha culminat un espectacle que protagonitzava des del primer minut per tornar a marxar en el marcador i impedir que els de Saras s’hi poguessin tornar a apropar.\nEl base brasiler ha fet un partit excepcional, amb una doble figura de 26 punts i 11 assistències. L’estrella dels canaris, Shermadini, també ha aconseguit registres dobles, amb 21 punts i 10 rebots. Aquests dos jugadors han condemnat clarament els blaugranes. Pau Gasol ho ha intentat, amb 15 punts, 7 rebots i 21 de valoració. L’han acompanyat Cory Higgins i Brandon Davies, però amb una actuació prou discreta. Nikola Mirotic i Àlex Abrines han tornat a estar desapareguts, mentre que Leandro Bolmaro i Nick Calathes tampoc no han estat inspirats. Divendres vinent, partit a vida o mort al Palau Blaugrana.\nBarça Bàsquet Lliga ACB Marcelinho Huertas Pau Gasol Play-off Tenerife


La Penya, en ratxa, afronta una setmana amb importants cites - Badaweb Notícies\nLa Penya, en ratxa, afronta una setmana amb importants cites\nPublicada: 04.03.2008Secció: Esports\nLa Penya seguirà avui amb l'activitat després de la meritòria victòria aconseguida aquesta jornada a Bilbao. Ara, els verd-i-negres ja preparen el partit de divendres amb el Cajasol. Petar Popovic i Ferran Laviña són les preocupacions per Aíto.\nEl DKV Joventut tindrà avui una doble sessió d'entrenament preparant la setmana tan dura que li depararà el calendari. Primer, perquè divendres els verd-i-negres rebran la visita del Cajasol a la lliga ACB i, segon, pel partit de la Copa ULEB a Rússia de dimarts vinent enfront del Khimki.\nAfortunadament, la Penya arribarà a tots dos compromisos amb un nivell de forma sensacional. L'equip d'Aíto ha encadenat nou victòries consecutives durant el mes de febrer entre ACB, ULEB i Copa del Rei. L'últim triomf ha estat especialment significatiu perquè cap equip havia aconseguit guanyar prèviament a La Casilla de Bilbao.\nAquesta setmana, Aíto tindrà dos preocupacions extra: Petar Popovic i Ferran Laviña. Tots dos van viatjar a Bilbao però cap d'ells va poder jugar. El pivot serbi no està al 100 per 100 després d’haver-se recuperat del seu esquinç de turmell, mentre que l'escorta encara acusa una contusió a la cuixa. Els serveis mèdics estaran pendents de la seva evolució però tot apuntar a que podran jugar sense problemes el divendres amb el Cajasol.


Europa Press | 22 febrer 2012\nQuin es sa llengua Mallorquina? Es que xerren a Palma, o a Sa Pobla, o potser el de Pollença.......????? o es que xerren IB3 actualment..... el castellano esssspañññol\nI sa llengua Balear???? Es sa d’Eivissa, o sa de Menorca, per que jo que vaig a totes ses Illes, es Menorquins diuen pestes de que es Mallorquins volen imposar se manera de xerrar i no te dic res des Eivissencs que no volien veure IB3 per que no xerraven com ells.\nValdria mes que defensessis sa llengua d’en Biel Mesquida i tants d’altres que no fan ferum de PP.\nPer Esclaramunda, fa mes de 9 anys\nI que ho són de curts aquests pobres gonelles!.\nPer Noltros xerram es MALLORQUÍ, no es Català imposa, fa mes de 9 anys\nNeix des llatí dels romans-balears, sa llengo de ses Illes Balears es el Malloquí-Balear, així com heu determina es Diccionari Sopena 1970: “Mallorquín, lengua que se habla en las Islas Baleares”. I qué en de dir que en tants d’anys de predicament no haguim dit: sa imposició des Català a Balears es una conspiració política-económica, a sa qué contribueixen es politics que sofrim a ses nostres illes.\nMallorquins/Balears sempre. catalans mai\nPer Narcs, fa mes de 9 anys\nUna obra d'art no es toca moneot!\nPer favor senyor noltros xerram...segui així diguent pardalades. Clar es "catalans" que sempre han dominat espanya i han tengut poder de fer el que volien un dia varen dir, venga imposarem una llengua a un territori espanyol, venga quin, mallorca\nSEMPRE CATALANS.MAULETS.VIA FORA CONTRA ELS CASTELLANS\nMaulet: a qui vols enganar?potser a algun incult com tu? Vergonya hauries de tenir de cambiar el text d´en Pere Capellà.\nPer Noltros a Mallorca xerram es MALLORQUÍ, no es Ca, fa mes de 9 anys\nPer Maulet, fa mes de 9 anys\nus dàreu ses mans,\nfent des nostre exemple\nper sa meva història\nper sa seva història\nper sa llibertat;\nteixí sa grandesa\nJo som balear,\njo somde Mallorca,\nLa creuada de Franco sorprèn Pere Capellà quan era de vacances a Algaida; els falangistes algaidins el cercaven com desesperats. Varen matar Pere Llull, amic íntim de Capellà, cremant-lo viu ruixat de benzina. Veient que no podien matar Pere Capellà, agafaren el seu pare, el glosador Llorenç Capellà, se l'endugueren al cementiri de Vilafranca per assassinar-lo si no confessava on s'amagava el fill (que ja era a Menorca); algú intercedí per ell i li salvà la vida. Vegeu el seu propi testimoni:\ndamunt es cap d'es Caudillo\nes nom d'es que ha fet matar.\n(Montserrat, Guillem. "Sebastià Vidal "Sostre""\nNomés he aferrat el text\nPerò com sempre canviau les coses segons la vostra convenència.


El ple del Parlament aprova l'augment de l'IRPF a les rendes més altes ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dissabte, 18 de setembre de 2021 15:22 h\nPolítica Última actualització Dimecres, 14 de juliol de 2010 18:45 h\nTambé s'ha ratificat el nou codi de família que afavorirà la custòdia o guarda compartida dels menors en cas de separació dels pares\nEl ple del Parlament ha aprovat aquest dimecres l'augment de l'IRPF sobre les rendes més altes amb la voluntat de reduir el dèficit públic. La nova llei, que es començarà a aplicar a partir de l'any vinent, afectarà prop de 20.000 persones i aportarà al voltant de 75 milions d'euros addicionals. D'altra banda s'ha aprovat també el nou codi de família que afavorirà la custòdia o guarda compartida dels menors en cas de separació dels pares alhora que obligarà els pares de nens adoptats a informar-los d'aquest fet quan el menor sigui prou madur i tingui 12 anys.\ncastells, dèficit públic, irpf\nEl ple del Parlament ha aprovat aquest dimecres la llei que incrementa el tram autonòmic de l'IRPF sobre les rendes més altes amb la voluntat de reduir el dèficit públic. Aquesta llei, que ha rebut el suport dels grups del tripartit, ha obtingut un total de 67 vots a favor i 60 en contra dels diputats de CiU i del PP. El grup Mixt s'ha abstingut en la votació. El govern preveu que afecti un 0,5% dels contribuents, menys de 20.000 persones, i aporti uns ingressos addicionals d'uns 75 milions d'euros, que l'oposició ha denunciat que no arribaran fins el 2012.\nEl projecte de llei consta d'un únic article que crea dos nous tipus impositius en el tram català de l'IRPF. Les rendes d'entre 120.000 euros i fins els 175.000 euros anuals es gravaran amb un 23,5%, mentre que a partir dels 175.000 euros la tributació creixerà fins al 25,5%. La modificació de l'impost es començarà a aplicar a partir de l'any que ve.\nEl conseller d'Economia, Antoni Castells, ha admès que la mesura té una incidència “limitada” en la recaptació i ha negat que aquesta modificació pugui suposar un augment en la pressió fiscal. També ha assegurat que es tracta d'una mesura “necessària, justa i convenient”, que permetrà recaptar uns 75 milions d'euros.\nAixí mateix, Castells ha defensat que Catalunya va decidir aquesta mesura “abans que ningú” i que altres comunitats autònomes ho han anat anunciant amb posterioritat. A més, ha pronosticat que l'Estat “probablement” acabarà aplicant també una mesura d'aquest tipus, i ha recomanat a qui governi després de les eleccions a tenir “moderació”.\nD'altra banda el Parlament també ha aprovat també aquest dimecres el nou codi de família que afavorirà la custòdia o guarda compartida dels menors en cas de separació dels pares. La nova llei, d'uns 300 articles, aposta per l'equiparació de drets dels dos cònjuges en cas de separació. “Els menors no se separen, se separen els adults”, ha dit la consellera de Justícia Montserrat Tura.\nEn aquesta línia Tura ha declarat que aquest nou llibre del codi civil institueix una “nova cultura del trencament de la parella, no hi ha cònjuge culpable o separat dels fills, ja que els pares tindran, per norma general, la mateixa responsabilitat sobre els fills que abans de divorciar-se”. El nou codi de família ha rebut els vots contraris de CiU i PP que el consideren 'intervencionista' en la vida privada de les famílies.\nLa llei obliga els pares de nens adoptats a informar-los d'aquest fet quan el menor sigui prou madur i tingui 12 anys. En el text també s'hi reconeix i equipara els nous models de família, com les monoparentals, les formades per cònjuges del mateix sexe o les reconstituïdes, formades per dos membres separats d'anteriors parelles. El nou codi entrarà en vigor l'1 de gener del 2011.


Publicado por alatrencada en 14:50\nEs fa llarg aquest viatge a Egipte noieta. Has tornat?\nGuaita! a veure si un Faraó s'enamora de tu i no et tornem a veure...\nEls faraons no s'han enamorat de l'obrera de l'espectacle i cap déu egipci m'ha retingut. Ja sóc aquí!\nVista la programació de Cap-Roig d´enguany, mes que pijos, potser son carrosses els espectadors que hi van.\nEl lloc, una maravella; no m´ho discuteixis això.\nEl lloc és preciós, cap ni una discussió respecte. Entre l'assaig i el concert vaig tenir temps per fer un passeig pels jardins... Quina meravella! I el mar de fons...\nDeia pijo perquè trobo q els preus són caríssims. Per exemple: concert Liza Minelli\nEntrades a Cap Roig de 200 a 60 €\nA Conde Duque (Madrid) de 70 a 30 €!!\nVaja vaja... o sigui que tu estaves a l'escenari? Al cor de la dreta (vist des de l'espectador), entenc.\nSí, no sé massa bé que pretenien amb aquell pentinat i vestit, i les pantalles pffff... jo em vaig concentrar més amb la música que res més.\nSí que són cares l'entrades allà, a mi perquè a la feina ens regalen entrades per a dos persones per veure un espectacle, sino no hi aniria pas. En el cas del Carmina Burana, però, no m'era una obra desconeguda, la he escoltada desenes de vegades a casa.


Perdoni, aquesta és la meva bandera! Els JJOO de 1936 - Ab Origine Magazine\nPlà, Martí (2017) "«Perdoni, aquesta és la meva bandera!» Els JJOO de 1936", Ab Origine Magazine, Històries de l'esport(14 Octubre) [en línia].\nAdolf Hitler, Antifeixisme, Esports, Jocs Olímpics, Nazisme, Segona Guerra Mundial, Tercer Reich\nL’esport no viu en una bombolla. Pot ser que els esportistes d’elit sigui, cada vegada més, persones llunyanes a nosaltres, amb un estil de vida i uns entorns molt diferents. Però no només ells fan l’esport, sigui el que sigui: els aficionats i els esportistes amateurs, la gran base de qualsevol esport, són persones que viuen dia a dia el clima polític i social.\nEspectadors a l’Olympiastadion de Berlín fent la salutació nazi. Font: Wikimedia Commons\nÉs per això que, quan parlem dels Jocs Olímpics de 1936, ens sigui impossible analitzar-los sense entendre on es van disputar: a Berlín, capital del què aleshores era l’Alemanya nazi. De fet, van ser moltes les veus crítiques a tot el món que clamaven perquè els jocs no es disputessin a aquella ciutat, que va ser escollida com a seu l’any 1931, quan encara no s’havia desencadenat el règim d’Adolf Hitler. Fins i tot es van organitzar unes Olimpíades Populars a Barcelona, l’altra ciutat finalista, que van ser estroncades per l’inici de la guerra civil (podeu llegir l’article sobre aquestes Olimpíades).\nEl cas és que les Olimpíades oficials de 1936, finalment, es van acabar disputant a Berlín entre els dies 1 i 16 d’agost. I amb grans resultats per Alemanya, ja que va ser el país amb més medalles totals i més medalles d’or, i va ser un aparador internacional perfecte per la propaganda del règim nazi. El govern alemany s’havia compromès a respectar races i religions, però no va complir: per posar un exemple, a la saltadora alemanya Gretel Bergmann se li va prohibir participar als jocs pel fet de ser jueva.\nUn dels grans triomfadors dels jocs d’aquella edició de 1936 va ser l’afroamericà Jesse Owens, que va aconseguir quatre medalles d’or. A les seves memòries, l’atleta va reconèixer que va rebre, com la resta de vencedors de proves, una carta del govern alemany felicitant-lo. En canvi, el president dels Estats Units, Franklin Roosevelt, no el va convidar a la Casa Blanca. Roosevelt es trobava en plena campanya electoral, i considerava que rebre a un atleta de raça negra li faria perdre molts vots sudistes.\nJesse Owens va aconseguir quatre medalles als Jocs de 1936. Font: Viquipèdia\nEnmig de tota aquesta polèmica política, els Jocs Olímpics de 1936 també van deixar cabuda a les curiositats. Dos petits països, Haití i Liechtenstein, separats per gairebé 8.000 quilòmetres, es van adonar durant aquest esdeveniment que les seves banderes eren exactament iguals: dues franges horitzontals, del mateix tamany, la superior de color blau i la inferior de color vermell. Va ser el país europeu qui va decidir afegir una petita modificació a la seva bandera, amb la incorporació de la bandera principesca, que va significar l’adopció del disseny que ens ha arribat fins avui dia.\nPer sort, Haití no participava als jocs. Hauria estat com a mínim curiós que, enmig de la cerimònia inaugural o en algun podi, apareguessin dos països amb la mateixa bandera. El país centreamericà havia participat ininterrompudament en aquest esdeveniment entre 1924 i 1932, però no va tornar a estar-hi present fins a 1960. Liechtenstein, en canvi, debutava als Jocs Olímpics l’any 1936. En una època sense internet on poder consultar ràpidament la informació d’un país, o com a mitjà perquè les fotografies facinla volta al món en pocs minuts, no és d’estranyar que dues banderes fossin desconegudes. Especialment quan parlem de dos països petits, amb poc pes a la política internacional i separats per milers de kilòmetres i un oceà sencer. I a més, recordem que en aquells anys, les fotografies en color encara no eren les més freqüents. En efecte, els Jocs Olímpics van ser el gran aparador no només pel règim nazi, sinó també per les banderes d’Haití i Liechtenstein.


Dia Mundial del Ronyó – Aliança Mataró\nEncara que no ho sembli, el 10% de la població mundial sofreix d’alguna #MalaltiaRenal crònica, però no solen adonar-se fins que el problema ja es troba bastant avançat i els únics camins que els queden per transitar és la diàlisi o un trasplantament de ronyó.\nEl #DiaMundialdelRonyó, va ser creat per a generar consciència perquè es pugui detectar qualsevol patiment en els ronyons de manera precoç i quan encara hi ha temps per a solucionar la situació o per a retardar l’inevitable.\nRealment, els #ronyons són el gran filtre del cos que ajuda a rebutjar totes les toxines que produïm o ingerim, per mitjà de l’orina. Si aquest filtre no funciona o s’obstrueix, ens intoxicarem a nivells que poden arribar a ser letals.\nCom es pot realitzar una detecció precoç de problemes en els ronyons?\nÉs fàcil, amb un anàlisi de sang i d’orina. Si els ronyons estan treballant com deuen, els nivells llançats per les anàlisis estaran en els seus patrons normals, però si qualsevol es troba fora de rang, és motiu per a realitzar un estudi més a fons.\nOn es modera al màxim la sal i el greix, a més d’altres aliments i begudes que poden afectar negativament els ronyons. En línies generals la persona haurà de menjar menys proteïnes, moltes més fruites i verdures. A més de reduir els lactis.\nConeixies la funció vital dels ronyons?\n#DiaMundialdelRiñón #Riñón #ronyó #renal