El Parlament Europeu demana als governs espanyol i balear per l'escàndol de l'IMAS\nLa Comissió de Peticions ha enviat cartes a Pablo Iglesias, Fernando Grande-Marlaska i Fina Santiago\nPle del Parlament Europeu, en una imatge d'arxiu Acn\nLa Comissió de Peticions del Parlament Europeu s'ha posat en contacte amb el govern d'Espanya i amb el de les Balears perquè "expliquin les mesures adoptades i les solucions donades" arran dels casos d'explotació sexual de les menors tutelades de l'IMAS. Segons ha informat l'agència Efe, han rebut els documents el vicepresident segon de l'executiu de l'Estat, Pablo Iglesias; el ministre de l'Interior, Fernando Grande-Marlaska; i la consellera d'Afers Socials, Fina Santiago.\nLa presidenta de la Comissió de Peticions, Dolors Montserrat, ja va anunciar el 26 de gener que s'enviarien aquestes cartes quan va presentar el cas l'empresari balear i candidat de Vox al Senat, José Luis Sánchez Saliquet. El contingut fa referència a la denúncia que va fer Sánchez Saliquet sobre el fet que no s'ha permès fer una comissió d'investigació sobre aquest cas ni al Consell de Mallorca ni al Congrés dels Diputats.\nEl president de l'IMAS entre 2007 i 2011 defensa que no va saber de cap cas d'explotació sexual infantil\nL'eurodiputat també va criticar que l'executiu insular creàs en el seu lloc una comissió d'experts. En aquest sentit, va lamentar que l'informe final d'aquest grup de treball no fes referència als abusos a 16 menors.\nMontserrat adjunta en la carta un resum del cas i insta el govern autonòmic i l'estatal a retre comptes. "Aquesta petició va ser discutida a la reunió de la Comissió de Peticions del 26 de gener, en la qual es va decidir demanar a les autoritats competents del govern d'Espanya que expliquin les mesures adoptades i les solucions donades per a la protecció dels menors sota la seva tutela", diu la presidenta de l'organisme.\nA banda d'anunciar que enviaria les cartes, Montserrat va demanar a la Comissió de Llibertats Civils que revisàs l'assumpte. Així mateix, va sol·licitar a la Comissió Europea que compartís la informació sobre el seguiment que està fent per traslladar a Espanya la darrera directa per lluitar contra els abusos i l'explotació sexual de menors.\nParlament Europeu Escàndol IMAS Fina Santiago Pablo Iglesias Fernando Grande-Marlaska menors tutelats explotació sexual de menors\nEs dispara la xifra de morts per covid-19 a les Illes Balears\nCort fa una passa per eliminar el trànsit que xapa la plaça del Progrés\nTrasplanten amb èxit el ronyó d'un porc a una dona en mort cerebral\nJoan Rotger: "El nostre municipi és com les Illes Balears, salvant les distàncies"\nLa lava arrasa més de 860 hectàrees i obliga a més evacuacions\nHila, davant les crítiques a la limitació al trànsit al centre de Palma: "És imparable"


PPT - L’activitat econòmica el tercer trimestre del 2012 PowerPoint Presentation - ID:3962149\nL’activitat econòmica el tercer trimestre del 2012 PowerPoint Presentation\nL’activitat econòmica el tercer trimestre del 2012\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/3962149" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px;margin-bottom:5px;max-width: 100%;" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nCambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Tarragona Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Reus Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Tortosa Cambra Oficial de Comerç i Indústria de Valls\nALSO Complicaciones en el embarazo en el primer trimestre - . dra. angélica martínez castillo r3go dr. héctor alfaro.\nCambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Tarragona Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Reus Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Tortosa Cambra Oficial de Comerç i Indústria de Valls • Informe elaborat per: Grup de Recerca d’Indústria i Territori (GRIT). URV\nL’activitat econòmica el tercer trimestre del 2012 • El quart trimestre de l’exercici de 2012 després d’un estiu pessimista, malgrat el bon exercici turístic, l’economia de l’àrea ha entrat en una deriva crítica • El nombre d’ocupats ha disminuït, en dades interanuals, en 18.000 persones, la qual cosa equival al 5,79% dels existents fa un any • S’ha experimentat un fort augment de l’atur que, per primer cop des que hi ha estadístiques d’aquest indicador, ha superat les 100.000 persones. Aquesta taxa supera el 25% dels actius, el 53,24% dels quals són de llarga durada. • Els efectes de l’actual situació es manifesten per les deu comarques de l’àrea, tant pel que fa a les conseqüències sobre l’ocupació com per la dinàmica empresarial, encara que en menys mesura al Baix Camp i al Tarragonès. • La situació mostra un comportament negatiu de la majoria dels indicadors i una ralentització del comerç amb l’exterior. • Entrem en un període complicat. Mentre no es puguin donar els impulsos necessaris per dinamitzar l’activitat productiva, l’economia mostrarà una atonia preocupant, enquistada més en desajustos estructurals que no pas conjunturals.\nL’ocupació En el trimestre, ressalta el significatiu descens de la indústria, que era el sector que mantenia els millors nivells d’ocupació i que, fins i tot, mostrava una variació positiva el 2010. La construcció continua amb els valors a la baixa. El sector terciari, en canvi, disminueix a un ritme superior al dels altres exercicis, a conseqüència dels canvis en el sector públic, per la disminució de la demanda interna.\nL’atur Durant el quart trimestre de l’exercici de 2012 la taxa d’atur ha experimentat, a les comarques de Tarragona, un augment proper als quatre punts en dades interanuals, concretament estem parlant del 3,82%; mentre que la variació en el conjunt català ha estat del 3,44% i en el conjunt espanyol, del 3,17%.\nEls preus L’exercici de 2012 ha tingut una pressió inflacionista que no està d’acord amb el descens de la demanda interna ni tampoc amb les distorsions del mercat. Els increments de preus que ens trobem a finals de l’exercici són en bona part fruit de l’augment de l’IVA i d’altres figures impositives indirectes, que han repercutit sobre els preus finals.\nEl comerç exterior En el gràfic és pot observar la variació mensual dels dos darrers exercicis i les majors variacions de les importacions que s’han situat en una mitjana de uns mil tres cents milions d’euros mensuals, mentre que les exportacions ho fan en uns sis cents. Aquestes xifres i el gràfic assenyalen de manera clara la significació de plataforma per l’ importació que representa l’economia de l’àrea i l’esforç exportador de les empreses de la zona.\nL’ECONOMIA DE LES COAMRQUES DE TARRAGONA EL 2012. PERSPECTIVES PER AL 2013.\nVisió general • 2. El mercat de treball • 3. L’oferta empresarial • 4. Indicadors d’activitat • 5. La dinàmica comarcal • 6. L’any 2012. Previsions per al 2013\nLa situació de l’economia de la zona en l’exercici de 2012 ha experimentat una caiguda important en els nivells d’activitat i ha arribat a una situació en què no es veuen sortides immediates a la crítica situació que s’està passant. Tots els indicadors de conjuntura es manifesten a la baixa, excepte la demanda turística que prové de l’estranger i el comerç amb l’exterior. • Les dificultats de l’economia de l’àrea es manifesten en cinc aspectes molt precisos que ens assenyalen les dificultats de creixement i, mentre no es solucionin, les anàlisis ens portaran a plasmar unes dificultats que, a causa de la llarga durada d’una situació que es va agreujant des de 2008, s’estan convertint en estructurals i el 2012 s’han manifestat en tots els àmbits. Els principals aspectes crítics de l’economia de la zona són els que detallem a continuació: • Elevada disminució de la capacitat de finançament de les empreses i dels residents. • Pèrdua de teixit empresarial • Forta caiguda de l’ocupació, • Augment de l’atur. • L’increment de preus de l’exercici, motivat per taxes i impostos més que per la pressió de la demanda\nDificultats creditícies En dades interanuals del 2012, els tres trimestres de què es disposa d’informació, indiquen una disminució relativa dels crèdits d’institucions financeres, que experimenten un descens interanual el setembre del 5,05% del crèdit viu a l’àrea. En valor absolut i dades interanuals el setembre de 2012, la cartera creditícia de l’àrea ha disminuït en 1.300 milions d’euros.\nPèrdua del teixit empresarial La pèrdua de teixit empresarial es manifesta en dos aspectes: per una banda, la forta davallada dels empresaris autònoms i, per l’altra, el descens de les societats anònimes, amb disminucions interanuals del 3,36% i del 3,83%, respectivament –la disminució de les societats anònimes està afectant a empreses amb més de 50 treballadors i algunes de més de 200, que estructuren una base important del teixit productiu de la zona.\nCaiguda de l’ocupació L’ocupació, que ha disminuït el 5,79% el darrer trimestre, en dades interanuals, la qual cosa comporta que, si la taxa d’ocupats a finals de 2011 era del 48,71%, entre les persones amb més de setze anys, en aquests moments és del 46,12%; és a dir que, en un any, ha caigut més de dos punts i mig.\nAugment de l’atur Aquest increment ha representat passar d’una taxa d’atur del 21,81% fa un any a la de 25,63% –en aquesta xifra, els aturats de llarga durada representen el 53,24%\nVariació de preus En cinquè lloc, cal considerar l’augment de preus de l’exercici, motivat per taxes i impostos més que per la pressió de la demanda o l’elevada ocupació de l’oferta, de manera que es limita encara més la demanda interna, la qual cosa comporta forts problemes en l’activitat comercial, amb uns canvis manifestos de mobilitat empresarial, en el sector, que impliquen una reordenació de l’oferta.\nEl turisme i el comerç amb l’exterior L’estat d’atonia de la demanda interna porta a buscar una oportunitat en el mercat exterior i això s’ha fet per part de l’oferta productiva de l’àrea, tant pel que fa a béns com a serveis. Les xifres de comerç amb l’exterior en exportacions i importacions assenyalen, per una part, aquest esforç i, per l’altra, la disminució d’aquesta demanda interna, que comporta un menor augment de les importacions. D’altra banda, el sector turístic, un dels el principals motors del sector de serveis a la zona, també s’ha vist amb un dinamisme important en relació amb el visitant estranger i amb un cert fre en relació amb el resident.\nAspectes comarcals El Camp de Tarragona. S’han iniciat més habitatges que en l’exercici anterior en valors anuals, però la recuperació és molt feble ja que es concentra en el primer i quart trimestre i, sobretot, al Tarragonès i al Baix Camp. En relació amb el nombre de persones afiliades a la Seguretat Social, han disminuït en el 3,75%, en dades del darrer trimestre, que s’han anat manifestant de la mateixa manera al llarg de tot l’exercici. El mateix ha succeït amb els centres de cotització i, en aquest cas, de manera creixent. S’observa una disminució de l’increment de població, la qual cosa s’assenyala de manera clara a partir de 2010 i continua fins avui. Les Terres de l’Ebre. El nombre d’habitatges iniciats es troba en un nivell molt baix el 2012. Se situa entre 20 i 30 habitatges per trimestre, amb un fort descens relatiu en relació amb l’exercici anterior. El nombre de persones inscrites a la Seguretat Social es mostra amb disminucions trimestrals molt fortes i una pèrdua anual de 3.500 persones i de 200 centres de cotització. El canvi en el ritme de variació de la població es manifesta des de 2009 amb un lleuger increment des d’aleshores, que correspon a una variació vegetativa més que a causes migratòries, que sembla que canvien el seu ritme passant de la immigració cap a l’emigració.\nPerspectives 2013 En la situació en què es troba l’economia de l’àrea és difícil modificar-ne les perspectives, tot i que se’ns manifestin unes determinades expectatives per part de l’oferta, com s’extreu de les dades del turisme, principalment de l’estranger, que ha augmentat en quantitat i dies d’estada, i de l’esforç exportador de moltes mitjanes i petites empreses, encara que amb xifres contradictòries els darrers mesos. D’aquí que les perspectives per al 2013, a partir de la dinàmica d’anys anteriors, no permetin afirmar de manera categòrica la sortida de l’actual situació. El més positiu que podríem desitjar, essent realistes, seria que per al proper exercici els indicadors s’estabilitzessin i no experimentessin una caiguda com afirmen la majoria de previsions, per a aquest any, de les quals les comarques de Tarragona no han de ser una excepció.


EL TELETREBALL PORTA NOUS VEÏNS A PRULLANS – Pirineus TV\nEL TELETREBALL PORTA NOUS VEÏNS A PRULLANS\nPrullans és un dels molts pobles del Pirineu que ha vist augmentar recentment el nombre d'habitants. La situació provocada per la covid-19 ha fet que algunes persones procedents de grans ciutats decidissin anar a viure en entorns rurals. En el cas d'aquest petit poble de Cerdanya lleidetana de, fins fa poc, 230 habitants, en els darrers mesos ha rebut 25 nous veïns i veïnes, fet que des de l'ajuntament veuen amb molt bons ulls.\nEl teletreball ha obert les portes a aquests nous veïns a fer un canvi de vida. Però no només a ells, si no també a persones que poden fer estades de feina a la comarca.\nPer tal d'oferir-los un lloc adient per treballar a distància, l'empresa local Cerdanya Ecoresort ha posat en marxa un espai de coworking. Aquí hi venen clients del seu hotel i del seu càmping, persones que fan una estada que combina feina i benestar i, també, els nous residents.\nEl teletreball és possible a la majoria de pobles cerdans, si bé hi ha alguns nuclis que, per l'orografia de la zona, tenen una connexió més lenta. Treballar en línia en un espai adaptat com aquest permet als usuaris gaudir d'una bona connexió i també d'altres avantatges.\nUn dels usuaris d'aquest espai de coworking és en Jordi, un lleidatà que treballa a Barcelona. Des de fa temps passa temporades a Prullans i, des d'ara, també hi pot desenvolupar la seva feina.\nQui sap si en Jordi decidirà també fixar la primera residència a Prullans.\nCaldrà veure si aquests nous veïns i veïnes es queden a viure una llarga temporada al poble, o bé, si d'aquí uns mesos opten per tornar a la ciutat.\nParlen al vídeo: ALBERT MAURELL, ALCALDE DE PRULLANS - DAVID ISERN, LÍDER CERDANYA ECORESORT - JORDI TUNICA, USUARI DEL COWORKING PRULLANS


La higiene i salut del gat · ANIMALONS\nSabies que un gat ha de banyar-se com a màxim 2 vegades a l'any? Una guia bàsica per la higiene i salut del gat.\nLa higiene i salut del gat\nNo banyi al seu gat fins que sigui vacunat i el seu veterinari li ho autoritzi. Per a la seva neteja procedeixi a banyar-lo amb molt de compte. És important que l'animal no s'espanti, ja que qualsevol trauma pot dificultar els seus banys en el futur. Per a això, faci-ho en un lloc que no li cobreixi i impedint que li entri sabó a l'oïda o als ulls. Si cal posi-li cotons a les orelles. Utilitzeu aigua tèbia, ni molt freda ni molt calenta (mai més dels seus 39ºC de temperatura corporal normal).\nNOTA: Un gat ha de banyar-se com a màxim 2 vegades a l'any.\nEls problemes d'ulls i orelles són molt freqüents, pel que és convenient començar a acostumar des de petit a la seva neteja amb gotes i cotons.\nPel que fa al raspallat i cura del seu pèl, pregunti al seu veterinari o en una perruqueria d'animals. Ells l'aconsellaran en funció de la raça del seu gat, què necessita (si un raspallat diari, si una pinta per desenredar, si una manyopla per eliminar pèls solts, etc.)\nNOTA: Per facilitar l'eliminació dels seus pèls, raspalli bé a l'exterior de la casa o sinó sobre un material que li faciliti recollir-los (papers de diari, plàstic, etc.)\nLes seves revisions sanitàries\nQuan el seu gat vagi al veterinari el pujaran a una taula de reconeixement on, entre altres coses, li obriran la boca per revisar l'estat de les seves dents i mucosa, li palparan tot el seu cos, li mesuraran la seva temperatura corporal mitjançant la col·locació d'un termòmetre analment, i moltes vegades li posaran una injecció per aplicar-li bé una vacuna o bé un tractament antibiòtic. Tot i que a aquestes últimes no el podeu acostumar, sí que pot intentar que vegi com més normals les primeres manipulacions comentades. Faci-ho de tant en tant.\nNOTA: El més important de les seves visites al veterinari és l'observació prèvia de comportaments i símptomes estranys per comentar-los. La seva mascota no pot parlar i per tant, hem d'aprendre a llegir en les seves actituds quan es troba malament o està malalt. La rapidesa en la seva resposta en aquests moments i l'explicació detallada del problema al seu veterinari li facilitaran a aquest seu diagnòstic i posterior tractament.\nEl seu veterinari\nMalgrat tota la seva educació, no dubti que el seu gat es posarà molt nerviós en la seva primera visita al veterinari i haurà de controlar-lo. Tornem a posar-nos al seu lloc. Sent un animal de rutina, a qui no li agraden els canvis, està envoltat d'innombrables i desconeguts olors, escolta plors i queixes de mal de molts gats i gossos, altres vegades són lladrucs canins d'enuig, s'observa exemplars d'espècies potser mai vistes (serps, tortugues ...), és a dir, tot és un món desconegut per a ell.\nAlguns símptomes de malaltia que vostè pot controlar\n- Febre: es considera que un gat té febre si la seva temperatura rectal supera els 39ºC.\n- Pèrdua de gana.\n- Està apàtic i sense energia.\n- Rascat excessiu i lesions en pell.\n- Deixa d'orinar.\nNOTA: No automediqueu al seu gat. Alguns medicaments d'ús molt comú per a nosaltres o per al gos com ara, analgèsics com l'aspirina o el paracetamol, són molt tòxics per al gat.\nNo dubti a trucar al seu veterinari quan dubteu, o si pensa que el seu animal està malalt. Moltes clíniques ofereixen assistència d'urgències en horari nocturn i en dies festius, ja sigui directament a la seva clínica, o bé combinant l'assistència amb altres veterinaris propers.


Com experts en el disseny i muntatge d’espais en general coordinem totalment el seu projecte, des de la tramitació dels permisos fins la llicència d’activitat o d’apertura. Escoltem les seves idees i li oferim solucions globals, flexibles i innovadores per a l’arquitectura interior, en la configuració i optimització funcional. El nostre objectiu és potenciar la seva imatge i identitat comercial, tenint en compte les tendències del sector Retail, si es tracta d’una botiga de cara al públic. Per això ens fixem en:\n- La llum.\n- Ergonomia, usabilitat, funcionalitat, accessibilitat.\nSi desitja annexar el seu despatx o vol integrar oficines, li dissenyem la infraestructura de telecomunicacions interna per als seus sistemes informàtics y de seguretat, desplegant una xarxa de cablejat estructurat (Certificada) d’acord amb la reglamentació sobre les ICT (infraestructures comunes de telecomunicació) i l’IEEE (Institut d’Enginyers Elèctrics i Electronics). També estudiem la cobertura i la intensitat de senyal per a dispositius WiFi.\nConsulti’ns o demani el seu pressupost sense compromís!


Visites escolars – Biblioteca Central d'Igualada\nCategoria: Visites escolars\nEscoltar, gaudir, pensar: els nens ens visiten\n05/04/2019 / Biblioteca\nAquest mes d’abril la Biblioteca rep una vintena de visites d’escoles d’Igualada en motiu de la diada de Sant Jordi. Aquest format de visita a l’entorn d’aquesta llegenda catalana s’ha innovat per treballar, més enllà del conte, la importància de la narració oral en les famílies i els lectors més petits. Així, la llegenda de Sant Jordi és només el fil conductor per explicar altres contes diferents a l’entorn de la lectura, l’amor, els dolents i els cavallers. Tot plegat serveix als infants per descobrir el plaer de les històries explicades. Les primeres visites les van protagonitzar ahir, dimecres, els infants de l’escola Emili Vallès, i durant tot aquest mes vindran alumnes de les Escolàpies, l’escola Dolors Martí, el Monalco, l’Ateneu, Mare del Diví Pastor, l’escola Àuria i l’Acadèmia Igualada. Els contes que s’expliquen són Aquesta és l’Anita, de Sara O’Leary; Els tres bandits, de Tomi Ungerer; Els enamorats del llibre, de Frédéric Laurent, i El cavaller impetuós, de Gilles Bachelet. Daniel Rio i Eva M. Sabaté són els responsables d’aquesta activitat.


El CAP de Vilanova del Camí renova la certificació ambiental europea EMAS - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nEl CAP de Vilanova del Camí ha renovat la certificació ambiental europea EMAS. És un dels 71 centres acreditats de l’ICS que disposen d’aquesta distinció, cosa que implica que avaluen l’impacte sobre el medi ambient de les seves activitats i implanten sistemes de millora contínua. L’obtenció del segell de qualitat de l’Eco-Management and Audit Scheme (EMAS) indica que aquests centres compleixen amb els màxims nivells de qualitat mediambiental. A la Catalunya Central només el CAP de Vilanova del Camí i el CAP de Piera tenen aquest certificat\nLa consecució d’aquesta certificació, que té caràcter voluntari, comporta també l’obtenció de l’acreditació ISO 14.001, que ja havien assolit tres centres d’atenció primària (CAP). En total, doncs, són 74 els centres de l’ICS que tenen implantat un sistema de gestió ambiental. D’aquests, 72 són CAP, un és un consultori local i l’altre és un edifici administratiu.\nLa nova certificació correspon a l’any 2017, tot i que fins ara no s’ha rebut la notificació oficial. La renovació de la certificació ha suposat la realització d’una nova versió de la Declaració ambiental de l’ICS, en què es destaca una reducció significativa del consum de recursos naturals (com l’energia, l’aigua i el paper) i de la producció de residus perillosos i no perillosos en els centres que tenen la certificació EMAS, com és el cas del CAP de Vilanova del Camí.\nLes primeres certificacions de l’EMAS a centres de l’ICS es van realitzar l’any 2009. Llavors es van acreditar 21 centres. Ara ja arriben a la setantena.\nEtiquetes: capcertificacióEAP Vilanova del Camí


Un jubilat que venia heroïna, detingut pels Mossos a Malgrat de Mar\nUn jubilat que venia heroïna, detingut pels Mossos al Maresme\nL'home, de 75 anys i de Blanes, venia la droga des d'un cotxe cada dia a primera hora del matí en una estació de busos de Malgrat de Mar\nper Guillem RS dijous, 15 de novembre 2018 - 07:48h | Actualitzat a 15/11/2018 08:55h\nL'home venia la droga des d'un cotxe a Malgrat de Mar | CatalunyaDiari.cat\nLa Policia Local de Malgrat de Mar, al Maresme, i els Mossos d'Esquadra van detenir el dimarts, 13 de novembre, un home de 75 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Blanes, a la Selva, després de saber-se que venia droga des d'un vehicle en una parada d'autocar del municipi. Els Mossos li han imputat un delicte contra la salut pública per tràfic de drogues.\nSegons han explicat els dos cossos policials, la Policia Local va rebre informació sobre un home gran que cada dia anava en cotxe a la parada de l'autobús de l'Avinguda Costa Brava de nou a dos quarts de deu del matí i esperava un altre home amb el qual intercanviava el que podia ser algun tipus de droga.\nVan trobar diners i heroïna al cotxe del narcojubilat\nEl fet es va comunicar als Mossos, i els dos cossos van establir un dispositiu per comprovar la informació. El dia de la detenció del narcojubilat els agents van veure la transacció, i en aturar i escorcollar el cotxe van trobar diners i heroïna.\nEn concret, la policia va trobar a l'automòbil 350 euros en bitllets fraccionats i un pot metàl·lic a dins del qual hi havia 41 paperines que presumptament contenien heroïna. Les proves que es va fer després a la droga van confirmar que es tractava d'aquest tipus de droga, cada cop més present als carrers catalans. Sota el seient del copilot els Mossos van trobar tres pots més.\nTrencant tòpics sobre el narcotràfic\nL'home, jubilat i conegut de la policia, va quedar detingut i va ser posat a disposició judicial aquest dimecres, 14 de novembre. El magistrat de guàrdia en va ordenar la seva posada en llibertat amb càrrecs a l'espera del judici. La investigació dels Mossos segueix oberta per estirar el fil per aclarir d'on provenia la droga que venia aquest home de 75 anys. Si més no, la detenció d'aquest home gran trenca alguns tòpics sobre el narcotràfic i la presència majoritària de joves a l'il·lícit sector de les drogues.\nARA MATEIX: Interrompen la circulació de trens pel temporal a la Costa Brava\nURGENT: Tràgica mort d'un motorista en un accident a l'Empordà\nMossos d'Esquadra Blanes Droga Maresme Selva


no saber on toca SV, estar atabalat, atordit, que no sap què dir, què fer, com captenir-se\nEstà molt nerviós i no sap on toca; no hi ha manera d’entendre’s amb ell / Estava tan agitat que no sabia ni on tocava / Ha passat la nit delirant, però ara ja sap on toca i està ben serè (R-M, *, R-M)\n▷ perdre la carta de navegar (p.ext.)\nno saber què es diu SV, estar molt atabalat, destarotat (IEC)\nL’acaben d’acomiadar de la feina i, en aquests moments, no sap què es diu / Estava tan nerviós que no sabia què es deia / Estàs atabalat i no saps què et dius, asserena’t! (També s’usa amb la forma no saber el que es diu)\n→ no saber què es fa, no saber què es pesca, no saber què s’empatolla\nno saber què es fa SV, estar molt atabalat, destarotat (IEC)\nVol ocupar-se de tantes coses alhora que no sap què es fa / Quan es posava nerviós, no sabia el que es feia / Com pots treballar tantes hores seguides? Descansa una mica, que aviat ja no sabràs què et fas! (També s’usa amb la forma no saber el que es fa)\n→ no saber què es diu, no saber què es pesca, no saber què s’empesca\nno saber què es pesca SV, estar molt atabalat, destarotat (IEC)\nQuan s’atabala, no sap què es pesca / Quan es va adonar que havia tingut un accident, va baixar del cotxe tan atabalat que no sabia què es pescava / No t’hi capfiquis perquè després no saps què et pesques (També s’usa amb la forma no saber el que es pesca)\n→ no saber què es fa, no saber què es diu, no saber què s’empatolla, no saber què s’empesca\nsortir-li fum del cap (a algú) O, estar atabalat (R-M)\nLi van fer tantes recomanacions que al pobre xicot ja li sortia fum del cap i no sabia per on començar la feina (R-M)\n→ tenir el cap com un timbal, tenir el cap com un bombo\ntenir el cap com un bombo SV, sentir mareig o malestar a causa d’una insistència molesta, generalment sorollosa (IEC)\nTinc el cap com un bombo de sentir el soroll de la màquina excavadora / Va sortir de la discoteca amb el cap com un bombo (També s’usa amb la forma amb el cap com un bombo)\n→ tenir el cap com un timbal, sortir-li fum del cap (a algú), cloquejar-li el cap (a algú)\n▷ posar un cap com un bombo (a algú) (inv.), omplir-li el cap (a algú) (inv.), tenir el cap espès (p.ext.), tenir el cap carregat (p.ext.)\ntenir el cap com un timbal SV, sentir mareig o malestar a causa d’una insistència molesta, generalment sorollosa (IEC)\nA la reunió cridaven tant que ara tinc el cap com un timbal; encara no sé què han dit / Vaig sortir de la prova amb el cap com un timbal (També s’usa amb la forma amb el cap com un timbal) (R-M, *)\n→ tenir el cap com un bombo, sortir-li fum del cap (a algú)\n▷ posar el cap com un timbal (a algú) (inv.), tenir el cap espès (p.ext.)


El Govern envia informació de l'adjudicació d'Spai a la Fiscalia i al Consell General\njueves, 24 septiembre 2020 11:32\nDesprés que el 6 de febrer els sindicats de l'administració posessin en coneixement de la Fiscalia General una adjudicació realitzada pel Govern per sospites que aquesta infringeix la Llei de contractació pública, l'executiu ha decidit enviar tota la informació de l'adjudicació a la Fiscalia i al Consell General, sense que l'hagin requerit. Es tracta de l'adjudicació a l'empresa Spai pel manteniment del 'hardware' i el 'software' de tot el maquinari IBM gestionat pel departament de Sistemes d’Informació (DSI). Així ho ha confirmat el Govern en un comunicat fet arribar a la premsa. Segons s'apunta en el text, la documentació s'ha tramès per voluntat pròpia, ja que fins al moment no consta cap pregunta parlamentària ni cap requeriment per part del ministeri fiscal.\nLa documentació inclou un informe relatiu a les adjudicacions del manteniment 'hardware' i 'software' del maquinari IBM gestionat pel DSI elaborat pel mateix departament. També s'ha adjuntat la documentació referent a l'any 2014 de l'empresa IBM així com la documentació de la contractació realitzada l'any 2015, amb l'informe d'adjudicació del departament, l'informe d'intervenció general, l'edicte, el contracte signat amb l'empresa Spai i la carta d'IBM atestant que Spai és l'única empresa per realitzar a Andorra les operacions tècniques i de manteniment de les quals és responsable IBM. També s'ha inclòs la documentació relativa a les contractacions dels 2016 i 2017 amb els mateixos documents.\nCal recordar que després de l'anunci dels sindicats, Liberals d'Andorra (Ld'A) i Socialdemocràcia i Progrés (SDP) es van sumar a les queixes i van instar a la Fiscalia, de manera indirecte i sense presentar cap requeriment, que investigués les adjudicacions i esclarís el fets. SDP, a més, va argumentar que l'adjudicació podria incórrer en tres delictes del codi penal: prevaricació, tràfic d'influències i malbaratament de cabals públic, sobretot per les possibles relacions de parentiu entre l'empresa adjudicatària i el cap de Govern, Toni Martí.\nArtículo anteriorL'UdA s'adhereix a la celebració del 70è aniversari de la Declaració universal dels drets humans\nArtículo siguienteAlfa Romeo entrega sus vehículos a los jugadores del Atlético de Madrid


Juny de 2015 – Flexicrudivegan@\nMini hamburgueses vives amb salsa verda\nPosted on 30 Juny 2015 by paguerapamies\nMini hamburgueses vives amb salsa verda. Les hamburgueses porten pipes de gira-sol germinades, xampinyons Portobello, tomàquet fresc i deshidratat, panses, pastanaga, alfàbrega fresca, pebrot, ceba, all, llavors de sàlvia hispànica, llevat nutricional, oli d’oliva verge extra, suc de llimona, barreja de cinc pebres, pebre vermell, julivert deshidratat, orenga deshidratada i topping de fajol germinat i deshidratat. Salsa verda de pipes de gira-sol germinades, espinacs baby, llet de coco, suc de llimona, infusió freda de pell de llimona, barreja de cinc pebres, julivert deshidratat, sal marina amb herbes i flocs d’algues. Combinació basada en una recepta de BibiRaw (http://bibiraw.blogspot.com.es/2015/06/crema-de-espinacas-con-albondigas-de.html)\nEtiquetat hamburguers, hamburguesas, hamburgueses, salsas, salses, sauces\tDeixa un comentari\nAmanida viva de fulles verdes, flors i mango\nPosted on 29 Juny 2015 by paguerapamies\nAmanida viva d’enciam, flors de violeta i caputxina, mostassa, canonge i ruca amb mango fresc, oli d’oliva verge extra, barreja de cinc pebres, julivert deshidratat i salsa tamari.\nEtiquetat amanides, ensaladas, fruita, fruits, fruta, salades, salads\tDeixa un comentari\nCrema “gelada” viva de mango amb “galeta” viva de plàtan i llinosa\nPosted on 26 Juny 2015 by paguerapamies\nCrema “gelada” viva de mango amb “galeta” viva de plàtan i llinosa. La crema porta mango fresc i mango deshidratat, llet de coco, mantega de cacau, un xic de xarop d’atzavara, canyella i vainilla en pols, tot plegat triturat amb glaçons de gel i ficat al congelador només uns minutets. La galeta està feta amb llinosa germinada, plàtan, suc de llimona i canyella i vainilla en pols. La idea de la crema “gelada” es basa en un curs que vaig fer a René més que Electrodomèstics amb la Consol Rodríguez (Kijimuna’s Kitchen). Gràcies, Consol i gràcies, Sílvia!\nEtiquetat desserts, gelats, glaces, helados, icecreams, postres\tDeixa un comentari\nBio batut viu de gerds i infusions fredes de llimona i de cues de maduixots\nPosted on 5 Juny 2015 by paguerapamies\nBio batut viu de gerds, infusions fredes de llimona i de cues de maduixots, canyella i vainilla en pols.\nEtiquetat batido, batidos, batut, batuts, fruita, fruits, fruta, smoothie, smoothies\tDeixa un comentari\nBio bombonàs viu de maduixots i coco\nPosted on 4 Juny 2015 by paguerapamies\nPapallona rosada: macro bombó bio crudivegà amb textura deliciosa de mousse de maduixots i oli de coco amb canyella i vainilla en pols i coco ratllat per decorar\nEtiquetat bombones, bombons, dolços, dulces, sucreries\tDeixa un comentari\nBio batut viu de nabius, maduixots i infusions fredes de llimona i de taronja\nPosted on 3 Juny 2015 by paguerapamies\nBio batut viu de nabius, maduixots,\ninfusions fredes de llimona i de taronja, canyella i vainilla en pols\nEtiquetat batidos, batuts, smoothies\tDeixa un comentari


'Un asunto de familia’ d’Hirokazu Kore-eda. Atípica família d’acollida - FÒRUM.ad\n‘Un asunto de familia’ d’Hirokazu Kore-eda. Atípica família d’acollida\nEl 01/01/19 8:10\nEs tracta d’una família de circumstàncies en la qual es reforcen uns vincles familiars sense haver-hi relacions consanguínies en bona partdels seus membres. Kore-Eda sorprèn amb aquest inaudit enfocament, donant un cop de timó a l’exploració les clàssiques relacions paterno-filials que tant el caracteritzen, cas de ‘De tal padre tal hijo’ (2013).\nNotícia Anterior: Roda el món i torna el mot: Unes festes bàrbares (1)\nSegüent Notícia: Neix una campanya perquè el rei negre i els patges de les cavalcades no siguin pintats


L’Ajuntament de Girona dóna la benvinguda als infants sahrauís que passaran l’estiu a la ciutat – ACAPS\nL’Ajuntament de Girona dóna la benvinguda als infants sahrauís que passaran l’estiu a la ciutat\nBy acaps Campaments / projectes de cooperació, Informacions Comentarios desactivados en L’Ajuntament de Girona dóna la benvinguda als infants sahrauís que passaran l’estiu a la ciutat\nAhir a les 18h l’Alcalde va rebre els 20 nens i nenes dels campaments de refugiats sahrauís que passaran aquest estiu amb famílies de Girona.\nL’alcalde de Girona, Carles Puigdemont, acompanyat de la regidora d’Educació i Esports, Isabel Muradàs, i el regidor de Serveis Socials, Eduard Berloso, han rebut a les sis de la tarda al Saló de Plens els nens i nenes provinents dels camps de refugiats sahrauís que s’estaran tot l’estiu a la ciutat de Girona.\nEl grup de 20 infants passaran l’estiu a la ciutat en el marc del programa Vacances en Pau, que organitza l’Associació Catalana d’Amics del Poble Sahrauí – ACAPS Girona, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Girona. A tota la demarcació de Girona hi haurà una vuitantena d’infants dels camps de refugiats de Tindouf, on hi ha la daira de Farsia, ciutat agermanada amb Girona des de l’any 1997.\nEls nens i nenes sahrauís van arribar a la ciutat de Girona el 22 de juny i s’estaran dos mesos amb famílies de la ciutat que els acolliran i amb els quals compartiran el seu dia a dia. D’aquesta manera, els infants tindran l’oportunitat de millorar, encara que només sigui per dos mesos, les seves dures condicions de vida. Aquest acolliment també suposa rebre una alimentació equilibrada i la oportunitat de passaran revisions mèdiques completes, fer visites als especialistes i tenir una intervenció quirúrgica si és necessari.


Libros de GONZALEZ ANDREU - Saltamarti Llibres\n16 resultados para LIBROS DEL AUTOR: gonzalez andreu\nQui ha lluitat més per la independència de Catalunya? Uns respondran que si en Mas, uns altres que si en Junqueras, ...\nARMENGOL GALLEMÍ, ROSER / HURTADO MESTRE, HELENA / FREIXES GONZÁLEZ, ANDREU / PAU MIRÓ, Mª GLÒRIA / CÒRDOVA\nAquest nou llibre de Batxillerat ha estat elaborat seguint curosament els preceptes marcats pel nou currículum de Ba...\nGONZÁLEZ CASTRO ANDREU\nPer què va abdicar el rei d'Espanya? Com conjuga Sánchez-Camacho el verb votar? Què li diu un xinès a la seva nòvia ...\nPer què Sergio Ramos s'ha posat a estudiar? Fins quan Pepe és innocent? Quina és la diferència entre Bill Clinton i ...\nGASCH RAMON, GONZALEZ ANDREU\nDesprés de la consecució de la quarta Lligade Campions, el 28 de maig del 2011, ja no hiha discussió possible: el Ba...\nANDREU GONZÁLEZ / RAMÓN GASCH\nEl 1640 les terres catalanes viuen de ple els abusos del rei de Castella per la seva guerra contra la corona frances...\nROSER ARMENGOL GALLEMÍ / HELENA HURTADO MESTRE / ANDREU FREIXES GONZÁLEZ / Mª GLÒRIA PAU MIRÓ / NÚRIA CÒRDOV\nSí, ho sabem: hi ha veritats tan evidents que nonecessiten demostració. Però, qui no se les ha hagutalguna vegada am...


Barcelona acollirà una cimera mundial per debatre sobre la plena inclusió de les persones amb discapacitat - Social.cat\nBarcelona acollirà una cimera mundial per debatre sobre la plena inclusió de les persones amb discapacitat\nFundació Incyde, el Consorci de la Zona Franca, la Fundació La Caixa i l'Associació Arapdis organitzen la cimera al novembre\nDimarts, 8 d'octubre de 2019 | 13:30 h\nLíders mundials es reuniran a Barcelona per debatre sobre la plena inclusió de les persones amb discapacitat en el marc de la ‘Cimera Mundial de Discapacitat, Emprenedoria, Tecnologia i Ocupació 2019’, que se celebrarà a la capital catalana el 7 i 8 de novembre.\nLa trobada està organitzada per la Fundación Incyde de les Cambres de Comerç, en col·laboració amb el Consorci de la Zona Franca de Barcelona, la Fundació La Caixa i l'Associació Arapdis. L'objectiu és promoure els plans d'acció que persegueixin la inclusió de les persones amb discapacitat, que a l'Estat representen un col·lectiu de 3,8 milions de persones.\nDurant dos dies, el Palau de Congressos de Catalunya acollirà diversos líders que parlaran entorn a tres blocs: Educació, Ocupació i Emprenedoria; Ciència, tecnologia i investigació i Cultura, Esport, Drets Humans i Ètica.\nLa ponència inaugural anirà a càrrec del fundador del Massachussetts Institute of Technology, Nicholas Negroponte, i en la apertura hi participaran el psiquiatra i professor de la Universitat de Nova York, Luis Rojas-Marcos, l'ambaixadora d'Open Bionics, Tilly Lockey, la fundadora i CEO del projecte d'alfabetització africana BBES Internacional, Bisilia Bokoko; i el president de Waterkeeper Alliance, Robert F. Kennedy.\nEl president de la Fundació Incyde i de la Cambra d'Espanya, José Luis Bonet, el delegat del Consorci de la Zona Franca, Pere Navarro; i la directora del departament de col·laboracions amb Entitats Socials i Projectes Transversals de la Fundació Bancaria la Caixa, Joana Prats, han estat els encarregat de presentar la trobada aquest dimarts. Bonet ha afirmat que la cimera vol ser una llavor “per a un canvi de paradigma, una nova forma de pensar per poder entendre la discapacitat i a les persones que formen part d'aquest col·lectiu”.\nDe la seva banda, Navarro ha dit que la inserció laboral de les persones amb discapacitat “ha de formar part també de l'economia del futur” i ha expressat el compromís del Consorci “d'acompanyar quantes iniciatives d'aquest tipus siguin necessàries”. Prats ha afegit que el seu compromís social és “construir una societat millor i més justa, donant més oportunitats a les persones que més ho necessiten”.\nCimera Mundial Discapacitat


Mentes maravillosas: un record\nVaig veure la pel·lícula fa 17 anys a uns multicinemas de Terrassa. El meu moment vital era d'iniciar un camí d'autorrealització.\nEm va impactar. Una bona pel·lícula amb un final estigmatitzant. Així recordo l'escena del protagonista tancat a una habitació amb pissarres plenes de números. Aquest final et deixa situada a la bogeria. Em va impactar tant el final que no l'he oblidat. M'he preguntat sempre... Per què una ment meravellosa ho és tal qual?


Al museu d’arqueologia! | Escola Mogent\nAl museu d’arqueologia!\n16 de Maig de 2017 Destacades, Segon\nEl passat mes de març, els nens i nenes de 2n vam anar d’excursió al Museu d’Arqueologia de Catalunya, on ens vam endinsar en el món dels nostres avantpassats. Fins i tot vam pintar amb pigments naturals!\n16:25 per Marga\nLa Laia ens ha fet una exposició oral de la pel·lícula «Campeones» de Javier Fesser. Aquesta és una comèdia dramàtica molt especial, que fa un tractament Continua »\nLa Valèria olora a xocolata\n15:00 per José Luis Domínguez\nLa Valèria de 4tA ens ha fet una exposició sobra la xocolata. Ens ha parlat del seu origen i de les seves característiques. Fins i tot Continua »\n13:30 per Alba Ruiz\nAquest matí ha arribat el tió a l’escola! L’hem trobat al pati d’Educació Infantil ben tapadet amb una manta. Relacionats Continua »\n12:20 per Alejandro Cabanillas\nEn Gerard Las ens va voler explicar tot allò relacionat amb el Polar Express, un tren que fa un viatge pel pol nord. Ens va agradar molt Continua »\n16:30 per Eva Pibernat\nAquest curs amb els de 1r hem començat presentant el nostre amic pentagrama musical gegant. El tenim al terra de la classe de música, de fet Continua »\nArxiu de notícies Selecciona el mes Desembre 2018 (17) Novembre 2018 (24) Octubre 2018 (12) Setembre 2018 (1) Juliol 2018 (8) Juny 2018 (36) Maig 2018 (40) Abril 2018 (48) Març 2018 (20) Febrer 2018 (26) Gener 2018 (38) Desembre 2017 (24) Novembre 2017 (13) Octubre 2017 (3) Setembre 2017 (3) Juliol 2017 (26) Juny 2017 (40) Maig 2017 (57) Abril 2017 (39) Març 2017 (60) Febrer 2017 (24) Gener 2017 (29) Desembre 2016 (76) Novembre 2016 (34) Octubre 2016 (12) Setembre 2016 (3) Juliol 2016 (17) Juny 2016 (84) Maig 2016 (52) Abril 2016 (49) Març 2016 (79) Febrer 2016 (35) Gener 2016 (13) Desembre 2015 (95) Novembre 2015 (31) Octubre 2015 (5) Setembre 2015 (4) Juliol 2015 (1) Juny 2015 (67) Maig 2015 (23) Abril 2015 (40) Març 2015 (43) Febrer 2015 (36) Gener 2015 (41) Desembre 2014 (29) Novembre 2014 (47) Octubre 2014 (23) Setembre 2014 (8) Juliol 2014 (3) Juny 2014 (42) Maig 2014 (35) Abril 2014 (33) Març 2014 (49) Febrer 2014 (33) Gener 2014 (23) Desembre 2013 (32) Novembre 2013 (33) Octubre 2013 (20) Setembre 2013 (5) Juliol 2013 (5) Juny 2013 (15) Maig 2013 (32) Abril 2013 (28) Març 2013 (16) Febrer 2013 (44) Gener 2013 (22) Desembre 2012 (40) Novembre 2012 (34) Octubre 2012 (12) Setembre 2012 (5) Juliol 2012 (2)


Alzinar continental | Natura Local\nÉs un bosc format principalment per alzines i esquitxat de roures que poden ser de dos tipus: el roure cerrioides a les parts més humides i frescals, i el roure de fulla petita a les parts més seques i soleies. (Aquí els podeu veure tots. Foto). Boscos sempre relegats a espais pendents o els conreus no hi tenen cabuda.\nLes alzines han estat aprofitades per fer llenya i per carbonejar. Per això veureu que moltes tenen dos o tres troncs principals de no massa gruix. Les alzines que no es tallaven i creixien a llocs més fèrtils, es fan grans i boniques com les que trobareu quan entrem al poble, passada la granja de vaques, prop el camp de futbol.\nEl roure de fulla petita o valencià té unes fulles amb el contorn amb forma serrada i no pas tan lobulat com el roure normal. Són típiques d'aquest arbre les gales, unes boles de la grandària d'una nou, de color marró. En veieu alguna??\nAquestes boles es produeixen com a reacció de l'arbre a la picadura d'una petita vespa en els brots joves per fer la posta, i, en fer la reacció, els ous queden protegits dins la gala. Si obrim la gala pel mig, en alguns casos, podrem veure la larva o una petita vespa a l'interior.


La Seu millora el pas per a vianants al camí de Sant Isidre de Castellciutat - Regió7\nLa Seu millora el pas per a vianants al camí de Sant Isidre de Castellciutat\n14·01·20 | 21:50\nLes obres d'arranjament i eixamplament del primer tram del camí de Sant Isidre, a Castellciutat, actual accés al poble des de la carretera N-260, es van iniciar ahir, segons ha anunciat l'Ajuntament de la Seu.\nPer informar els veïns de Castellciutat, el consistori ha decidit penjar a totes les entrades dels habitatges i garatges dels edificis cartells explicatius sobre la modificació de circulació que hi haurà mentre es portin a terme les obres.\nAixí, el camí de Sant Isidre quedarà tallat a la circulació, mentre que el carrer de Jacint Verdaguer s'invertirà de sentit de circulació, i serà una via d'accés a Castellciutat des de l'N-260. El camí de l'Hortal es convertirà en la sortida del poble cap a la mateixa carretera. Actualment aquest tram de camí, que és d'un únic sentit de circulació, té una longitud de 135 metres i una amplada variable d'entre 3,70 i 4,80 metres que limita el pas de vianants. L'obra té un pressupost de 222.500 euros.


via | Ràdio Móra d'Ebre\nLa Torre de l’Espanyol iniciarà en breus les obres del “Viure al poble més”.\nLes obres del projecte Viure al poble més a la Torre de l’Espanyol s’iniciaran en les properes setmanes amb la reconstrucció del casc antic de la població. Dins del mateix programa aquest any el consistori municipal també té previst recuperar una via romana que passava pel municipi.\nUn projecte que s’anomena “La Torre de l’Espanyol, cruïlla històrica entre l’Ebre i el Priorat” i que consta d’una despesa subvencionable de 900 mil euros. El 65% arriba de Fons Europeus, el 15% del Departament de Governació de la Generalitat i el 20% restant del consistori municipal, que en aquest cas ha apostat per la recerca de subvencions. Les obres s’han d’executar entre els anys 2014 i 2015 i el consistori municipal té previst començar en les properes setmanes amb la primera fase, amb la que es farà una reconstrucció del casc antic. Tot plegat amb l’objectiu de recuperar el patrimoni de la població, Eduard Masip és l’alcalde de La Torre de l’Espanyol:\nEDUARD MASIP 22-1-14 INICI OBRES VIURE POBLE\nLa segona actuació dins del projecte Viure al poble més està previst que s’iniciï aquest estiu, es tracta de la recuperació d’una via romana que passava per la població i que anava des de l’Aragó fins a Bellmunt del Priorat. El projecte també contempla la construcció d’un centre d’interpretació de la fauna i la flora de la Serra de Tormo, que es troba dins la Xarxa Natura 2.000.\nPosted in Notícies\t| Tagged Eduard Masip, la Torre de l'Espanyol, obres, remodelació, romana, Serra, Tormo, via, viure al poble més\nPremi Joan Martín sobre accessibilitat a la Via Verda de la Terra Alta.\nLa Via Verda de la Terra Alta guardonada amb el premi Joan Martín sobre accessibilitat en rutes de senderisme que atorga l’Associació de Discapacitat Visual de Catalunya B1,B2,B3.\nD’aquesta manera la via verda de la Terra Alta suma un nou guardó que reconeix la seva tasca pel que fa a les persones amb discapacitat visual. Es tracta del premi Joan Martín sobre accessibilitat en rutes de senderisme, dins la convocatòria dels Premis B1,B2 i B3 que atorga l’Associació de Discapacitats Visual de Catalunya.\nEl Consell Comarcal de la Terra Alta és l’organisme encarregat de gestionar els 23 quilòmetres de recorregut que té la via verda entre Arnes i el Pinell de Brai. I en el seu dia va decidir apostar per habilitar un tram de via adaptat per als discapacitats, concretament entre les estacions de Bot i Prat de Comte.\nL’acte de lliurament del premi tindrà lloc el proper 12 de desembre a Barcelona.\nPosted in Notícies\t| Tagged accessibilitat, discapacitat, guardó, premi, Terra Alta, verda, via, visual


L’atur juvenil triplica el dels joves graduats en FP | Rosa M. Bravo | Barcelona | Educació | El Punt Avui\nLa formació professional es consolida com una de les millors vies d’inserció laboral segons les cambres i Educació\nEls alumnes d’FP es continuen formant i molts accedeixen a la universitat\nL’atur juvenil triplica el dels joves graduats en FP Arxiu.\nL’atur entre els graduats en formació professional (FP) està al voltant del 9%, el que representa una taxa tres vegades inferior a la desocupació juvenil, del 28,8% entre els 16 i els 24 anys. Així ho destaca l’estudi Inserció laboral dels ensenyaments professionals 2018, elaborat pel Departament d’Educació de la Generalitat i el Consell General de Cambres de Catalunya a partir de 31.588 enquestes fetes a graduats. S’ha preguntat als alumnes del curs 2016/2017 per la seva situació laboral entre sis i nou mesos després d’haver acabat els estudis. El 8,6% dels estudiants de grau mitjà es declaraven a l’atur, un 9,3% en el cas del grau superior.\nSegons el director general de formació professional, Joan Lluís Espinós, “tenir un títol de graduació professional és una garantia per trobar feina”. La inserció laboral en el cas de l’FP dual és encara major, ja que només el 6,5% dels joves està a l’atur. Això no vol dir, però, que tots estiguin treballant en acabar els estudis, ja que molts continuen amb la formació i d’altres combinen les classes amb la feina. En el moment de l’enquesta, el 38,5% dels graduats treballaven, el 36% continuaven estudiant, el 16,5% estudiaven i treballaven alhora i el 8,9% estaven a l’atur, unes xifres similars a les del 2017.\nLa continuïtat formativa és una tendència que es consolida entre els estudiants d’FP. La tendència, però, és diferent entre els més joves i els més grans. Fins als 19 anys, un 78,7% continuen els estudis, però té una inserció laboral baixa, del 29,7%. Els més grans, entorn dels 30 anys, presenten una inserció alta, del 83%, però només el 16,9% continuen estudiant. Arribar a la universitat és més fàcil per als graduats de grau superior, un camí escollit pel 65,2%, el que mostra, segons Espinós, que s’ha trencat la manera d’entendre l’entrada a la universitat com a continuïtat del batxillerat. Cal enterrar, doncs, el tòpic que l’FP és per als que no volen estudiar.\nPer famílies professionals, les que presenten un grau més alt d’inserció laboral són les relacionades amb l’àmbit industrial, com ara fabricació mecànica, instal·lació i manteniment i química. També superen el 60% d’inserció les famílies maritimopesquera, l’hostaleria i turisme i la sanitat.\nUn 81,9% dels enquestats perceben que el fet d’haver cursat estudis professionals ha estat útil per trobar feina. La pràctica en empreses se situa com la manera més efectiva d’entrar al mercat laboral, ja que un 25,5% dels graduats han trobat feina d’aquesta manera. La xarxa de contactes és la segona manera d’entrar al mercat laboral, i, pel que fa als ingressos, el 49% dels graduats tenien contractes d’entre 900 i 1.200 euros en un moment en què el sou mínim era de 735 euros. S’observen, però, diferències entre homes i dones. El 2018 la inserció laboral dels homes va ser del 59,1% i la de les dones, del 50,3%. El 8,5% dels nois i el 9,3% de les noies buscaven feina. Elles continuaven estudiant en un 56,3% dels casos, mentre que els nois ho feien en un 49%.\n32.106 empreses han ofert pràctiques, amb predomini de la petita empresa i de l’empresari individual. Educació estudia augmentar les hores d’estada a les empreses, ara de 400 –1.000 en el cas de l’FP dual–. El president del consell de cambres, Miquel Valls, va destacar que tot plegat mostra que “l’FP és una opció més que recomanable per entrar al mercat del treball”.


Àlex Rigola: Txekhov, teatre i mentides\nÀlex Rigola: Txékhov, teatre i mentides\nEl director fa el seu tercer Txékhov en quatre anys: estrena 'La gavina' a La Villarroel\nEn els últims quatre anys, Àlex Rigola ha dirigit versions d''Ivànov', 'Oncle Vània' i ara es posa amb 'La gavina', que estrena a La Villarroel. Compta amb un repartiment insòlit (Nao Albet, Pau Miró, Xavi Sáez, Mónica López, Melisa Fernández i Roser Vilajosana) que posarà en pràctica la posada en escena revolucionària que Rigola fa servir des que va descobrir el dramaturg rus.\nFa gairebé quatre anys que estàs revisant Txékhov. Què hi has trobat?\nInterrogar-me a mi mateix, que és el millor que puc fer. Posar-me en dubte i, per tant, d'alguna manera, posar en dubte l'espectador. Vull que es faci preguntes, que vegi petjades de vida, trossos de vida i això el porti a recordar paral·lelismes d'ell mateix.\nTrobar trossos de vida en un teatre és el més complicat de fer...\nExactament. Porto quatre anys tancat en això. Hi ha moments en què succeeixen coses molt maques. No ens estem inventant res, però de vegades hi són, aquestes veritats. M'interessen més les persones que els personatges, que s'expliquin mitjançant el text de Txékhov.\nTens un càsting molt rar...\nTinc un càsting molt de veritat. Per exemple, les dues protagonistes de l'obra són una actriu ja madura que porta tota una carrera i una actriu que està començant, i això és el que veurà la gent a l'escenari: Mónica López i Melisa Fernández. També es trobarà un jove director, actor i autor que es confronta amb un autor i director més madur: Nao Albet i Pau Miró. Es diran el que pensen, a la cara. És interessant no saber on acaba Txékhov i on comença en Nao.\n"El teatre és un espai de debat, de confrontar-se amb el públic, de parlar amb aquest públic directament, mirant la gent als ulls"\nHas reescrit la peça?\nSí. Tinc totes les seves biografies, perquè són companys meus. És una peça que parla molt del teatre i té aquesta petjada dura, de trobar la nostra existència. Fem servir la seva història i els seus neguits, envoltats dels meus neguits, sobre aquesta professió. Jo em poso en el lloc d'una persona que té 30 anys i s'enfronta a una persona que en té quinze més. També em poso en el lloc del Pau Miró. I també en com voldria canviar les coses... Per això és important fer-ho des d'una veritat. La ficció per la ficció, ens guanya el cinema. En la narració ens guanya la novel·la. Però el teatre és un espai de debat, de confrontar-se amb el públic, de parlar amb aquest públic directament, mirant la gent als ulls.\nHi ha unes formes de joc, tant dramatúrgiques com interpretatives, un decàleg, que quan hi són, fa que tot funcioni. Fa que passin coses a l'escenari, amb actors que has vist en altres espectacles, que són molt especials. Trobes connexions entre ells, encara que siguin molt diferents. Veus com es posen en present.\nEts més de Trigorin o de Treplev?\nEm veig en moltes coses de tots dos. Però també em veig en els 50 anys de Mónica López i en una possible desconeixement de la generació més jove. També em veig en l'amor no correspost de la Mel. Un amor no correspost que travessa tots els personatges. La recerca d'aquest amor per donar sentit a la seva existència i com aquest amor, que tenen tots ells, el puc traslladar a aquest feina. En un vol i dol. És patiment i plaer alhora. D'una inseguretat passin els anys que passin. 'La gavina' és un homenatge al teatre.\nHauries d'haver fet abans 'La gavina' que 'Ivanov'?\nNo. Si bé 'Vania' sembla més calmada, si despulles 'La gavina' i et quedes amb el nucli, són bastant semblants. Hi ha més trames, sí... Ha sortit així. Aquí tot és Txékhov i alhora està tot canviat. L'esquelet és Txékhov, el que es diuen, l'estructura de les escenes...\n"Vull que aparegui la veritat i, perquè això sigui així, el més important és no dir mentides"\nQuè hi ha a 'La gavina' de 'Vania'? Passes de 60 espectadors en una capsa a un teatre convencional.\nEs perd una mica d'intimitat. Però, al final, són els actors despullats. Els actors juguen entre ells. Vull que aparegui la veritat i, perquè això sigui així, el més important és no dir mentides. Ja sé que tot és una ficció, però si hi jugo, jugo a mort. Hem d'estar vius a l'escenari, independentment que hi hagi gent o no. Els espectadors són el jurat. No és un desconstrucció de la peça...\nÉs una apropiació?\nUna revisió i una apropiació absoluta.\nQuè guanyes fent que els actors es diguin pel seu nom?\nSegueixo amb les veritats. Això modifica molt el text. No puc dir que el Nao està deprimit, perquè no ho està. No puc fer: Nao, què et passa?\nÉs veritat que no deixes que els actors s'aprenguin el text?\nFins a una setmana abans... És molt més important que es tatuïn les intencions. Només s'han de concentrar en una cosa: què vull aconseguir de l'altre en cada una de les frases? Si estàs pensant en el fred que fa, no estàs pensant en l'altre, no estàs amb ell. Estàs fent representacions de coses. Ha de passar alguna cosa més que dir un text. La connexió ha de ser molt forta. Entre els actors i amb el públic.\nEl més normal del món no seria que tinguessis una companyia fixa?\nM'agrada molt repetir, sobretot amb els actors que accepten aquest joc. Això no és per a tothom. N'hi ha que necessiten aquesta columna vertebral. Durant segles, els actors han explicat emocions. Se senten despullats quan no ofereixen emocions. El que passa és que no són ells els que han de viure emocions, sinó que és el públic qui s'ha d'emocionar. Les emocions poden néixer, però no les hem d'anar a buscar.


MBE Granollers primer al rànquing de centres Mail Boxes Etc d'Espanya - MBE Granollers\nMBE Granollers primer al rànquing de centres Mail Boxes Etc d’Espanya\nEl centre de Mail Boxes Etc. Granollers forma part de la major xarxa de franquícies del món dins el sector dels serveis d’enviaments, disseny gràfic, impressió de gran format i en general el recolzament a les empreses i particulars. Fa 10 anys que aconsegueix el seu objectiu de posicionar-se entre els 3 primers centres MBE amb major facturació del Món. En concret aquest any, com des de la seva obertura, tancarà amb la primera posició dels més de 200 centres d’Espanya.\nMail Boxes Etc. fundada a San Diego, Califòrnia als anys 80 i comprada al 2009 per Fineffe (holding italià de la família Fiorelli), disposa de més de 1.500 centres operatius de enviaments e impressió en més de 30 països a tot el món. Entre aquest cal destacar Espanya, que compta amb més de 200 centres de serveis.\nMail Boxes Etc. Granollers obre les seves portes al 1999 i neix fruit de la inquietud dels seus socis fundadors, Joan Sánchez i Eduard Castellsagué, de facilitar a Pymes i particulars, assessorament, eines i recursos per la contractació d’enviaments internacionals entre d’altres serveis. I és que el camí de la internacionalització de les empreses s’ha convertit en la principal via pel creixement de les Pymes.\nEl centre MBE Granollers contribueix a fer més competitius els negocis de la comarca del Vallès Oriental ja que obre les portes de les empreses cap a la importació i exportació dels seus productes i per tant a mercats amb major potencial de creixement. La internacionalització en les empreses es tradueix en valors com la força, el creixement, la decisió i la valentia sempre implícits dins la filosofia de treball de Mail Boxes Etc. Granollers.\nLa dedicació i l’esforç en la cerca de l’excel·lència en els seus serveis fan que Mail Boxes Etc. Granollers trobi sempre la millor solució per les necessitats dels seus clients. Del seu talant i compromís se’n fa un model a seguir per les noves franquícies que dia a dia creixen dins l’àrea del Vallès.\nEtiquetes: mail boxes etc granollers, mailboxes, ranquing.\nCertificació ISO MBE Granollers\nDurant el mes de maig del 2017 Mail Boxes Etc Granollers va obtenir la certificació AENOR 9001:2015 en el Sistema de Gestió de la Qualitat.


Busquen nous indicis sobre els neandertals a l'Abric Romaní - Diari de Girona\nBusquen nous indicis sobre els neandertals a l'Abric Romaní\nEudald Carbonell dirigeix la campanya d'excavacions que ha arrencat aquesta setmana al jaciment de Capellades\ncapellades | acn 12.08.2016 | 07:22\nls arqueòlegs esperen avançar en l´estudi de la societat neandertal. martí m. /acn\nEl jaciment de l'Abric Romaní de Capellades (Anoia) ha arrencat aquesta setmana la 34a campanya d'excavacions arqueològiques, que s'allargaran fins al 28 d'agost amb la participació d'un equip de 55 persones. Enguany els treballs se centren al nivell Q, amb l'objectiu d'aprofundir en el coneixement d'un assentament neandertal de fa 60.000 anys. Fins ara, aquest nivell d'ocupació ha aportat més de 10.000 restes arqueològiques, entre les quals s'ha trobat abundant indústria lítica i ossos de diferents animals. El director de l'excavació, Eudald Carbonell, ha explicat que el seu repte és convertir l'Abric Romaní «en un referent de com vivien i menjaven els neandertals», gràcies a la multitud de fogars, eines de fusta i restes d'animals i plantes que s'han localitzat.\nL'Abric Romaní és una balma que s'obre dins la cinglera del Capelló. Es tracta d'un jaciment arqueològic del paleolític que des de l'any 1983 es troba en procés d'excavació en diverses campanyes dirigides per l'arqueòleg i exdirector de l'Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES), Eudald Carbonell. En la campanya d'estiu d'aquest 2016 els arqueòlegs se centraran a continuar excavant el nivell Q, de fa uns 60.000 anys, amb l'objectiu de seguir aprofundint en el coneixement dels assentaments neandertals i de com eren els seus models de conducta. Segons ha relatat Carbonell, de moment ja han començat a sortir campaments neandertals de grups d'entre sis i vuit persones «que eren caçadors de cavalls, cérvols i cabres».\nL'arqueòleg gironí creu que l'Abric Romaní és «molt monòton», ja que «un dels elements que sempre trobem són els fogars». De fet, cada any es troben entre 40 i 50 fogars, un fet molt singular que no es dóna a cap altre jaciment. Per això, diu Carbonell, l'Abric Romaní és «únic al món, ja que és el lloc on s'han excavat més fogars de la història». Aquestes abundants troballes de fogars han portat els investigadors a constatar que els focs eren molt importants per als neandertals perquè «afavorien la seva sociabilitat i ens indiquen que, sense els fogars, se sentien sols».


Carlo Ancelotti, cessat com a entrenador del Reial Madrid\nEl President del Reial Madrid, Florentino Pérez, ha anunciat de manera oficial en roda de premsa que Carlo Ancelotti no continuarà sent l'entrenador del club blanc la propera temporada. De la mateixa manera, ha avançat que es coneixerà qui serà el proper entrenador la setmana que ve i, encara que no ha volgut donar cap pista, sí que ha afirmat que seria bé que "parlés castellà".\n"Carlo forma part de la nostra història perquè és l'entrenador amb el qual hem aconseguit guanyar la desena", ha remarcat Florentino Pérez, que únicament ha tingut paraules d'afecte pel qual ja és l'ex entrenador del club merenga. Així ha agraït els seus dos anys de treball i li ha recordat que el Madrid "segueix sent la seva casa".\nEls motius d'aquesta decisió són la creença de la necessitat d'un "nou impuls" i de seguir "guanyant nous títols i aconseguir el màxim nivell competitiu en una nova etapa".\n"La decisió s'ha pres aquesta última setmana.Hem analitzat la situació des de tots els punts de vista. Ser entrenador del Reial Madrid no és fàcil i ser de la Junta Directiva tampoc però teníem el convenciment que necessitem aquest nou impuls", ha respost en ser preguntat sobre quan es va prendre la decisió.\nEn la mateixa roda de premsa ha avançat que el proper entrenador es donarà a conèixer la setmana vinent i no ha volgut aclareix quin tipus de perfil busquen però sí ha reconegut que estaria ben que "parlés castellà".\nTambé ha explicat que àdhuc no ha parlat personalment amb els jugadors i que no li han posat en una tesitura en mostrar públicament que volien seguir treballant amb ell la propera temporada. "Estic segur que només volien mostrar el seu afecte", ha dit.


Marianus Königsperger - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n4 desembre 1708\n9 octubre 1769 (60 anys)\nMarianus Königsperger (Roding, 4 de desembre de 1708 – Ratisbona, 9 d'octubre de 1769) va ser un compositor, organista i clergue catòlic alemany.\nEl pare de Marianus Königsperger era el fagot i fabricant de flautes Andreas Königsperger (1671–1752); El germà gran de Marianus, Johann Wolfgang, i el seu nebot també eren actius com a fabricants d'instruments de vent de fusta i torners. Marianus va entrar a l'abadia benedictina de Prüfunging com a cor i va rebre la seva formació científica i musical aquí; El seu talent musical va resultar tan gran que va deixar els estudis de teologia en favor de la música. Després d'incorporar-se a l'orde benedictí (vots religiosos el 25 de març de 1734) es va convertir en organista i mestre de capella d'aquesta abadia el mateix any i va romandre un frater dels benedictins al llarg de la seva vida. Quan va ingressar a l'ordre, havia renunciat al seu cognom de solter Johann Erhard i havia pres el nom de Marianus. Una formació exhaustiva en el joc d'orgue i les seves primeres obres per al teatre de l'església i l'escola el van portar des del 1733, i cada vegada més des del 1748, a l'editorial Lotter d'Augsburg. El seu propietari suposadament va anunciar més tard "que només devia la base de la seva prosperitat a Königsperger" (l'abat Rupert Kornmann en una publicació de F. J. Lipowsky 1811). Els 32 grans volums de música publicats per Königsperger van conduir a un considerable mèrit del compositor, que va beneficiar la promoció de la ciència i la música al monestir. D'aquesta manera, no només va poder finançar la construcció d'un nou orgue del cor, sinó que també va millorar l'orgue principal del monestir i va comprar llibres per a l'abadia i material escolar per als seus confrares.\n2 Pels seus treballs, aneu a\nLa importància musical i cultural de la música eclesial figurativa de Königsperger s'estenia molt més enllà de Baviera oriental i s'estenia a tota la zona d'Europa central i oriental. L'abat Rupert Kornmann (1757-1817) de Checking va dir:\n« <"És indiscutible que les composicions de Königsperger s'han convertit en el vehicle per a la difusió de la música eclesiàstica fins als pobles més petits".> »\nEl mateix Königsperger defensava el principi que un llapis d'església és aquell que toca la ment interiorment a través de les orelles, les mou a la devoció i les incita a l'ull de la pregària (del prefaci a l'op. 23, 1764). A partir del coneixement de les diverses preferències dels seus oients, el compositor va obtenir la justificació de la diversitat de la seva música eclesiàstica creant abundants contrastos i simplement evitant "composicions massa lliures i semblants a la dansa". D'aquesta manera, la seva obra va des de petites composicions rurals fins a grans misses solemnes en un estil mixt polifònic-homofònic, a l'orgue treballa des de preàmbuls enriquits cromàticament i fugues d'orgues acuradament elaborades fins a sonates d'església i (epístola) simfonies, incloses la litúrgica, ària en solitari gratuïta fins al fugal i representada figurativament al voltant del moviment coral, que servia de portador de la paraula litúrgica. La popularitat del compositor no només va ser generalitzada, sinó que també va durar molt de temps: l'últim catàleg de música impresa de l'editorial Lotter del 1820 va interpretar la seva Missa pastoritia, en un moment en què la música eclesiàstica dels seus contemporanis ja feia temps que havia deixat d'imprimir-se.\nKönigsperger es trobava a una distància crítica de la música que en aquella època era tradicional, com ara B. de Johann Melchior Gletle (1626–1683), Johann Caspar von Kerll (1627–1693), Giovanni Battista Bassani (1647–1716), Kaspar Schollenberger (1653–1735), Benedikt Anton Aufschnaiter (1665–1742) i Christoph Stoltzenberg ( 1690–1764) i va criticar "les misses una mica justes escrites [...] que eren seques i incòmodes" (des del pròleg fins a l'op. 25, 1767), però tenien una relació més positiva amb el "gust dominant de la música dels francòfons cantó de Suïssa, els seus deliciosos afectes afalaguen l'audiència d'avui". Va donar el màxim reconeixement a les obres del premonstratenc sueu superior Isfrid Kayser (1712–1771) i dels compositors bohemis Franz Xaver Brixi (1732–1771) i Jan Zach (1713–1773). Ell mateix es pot comptar entre els mestres destacats de la línia de compositors de monestirs del sud d'Alemanya.\nPels seus treballs, aneu a[modifica]\nISNI: 0000 0000 5540 1072\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Marianus_Königsperger&oldid=28095079»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 ago 2021 a les 10:58.


El nombre d'accidents a les vies urbanes va augmentar el 2018 un 8 % respecte de l'any anterior — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Seguretat Ciutadana › Notícies › Notícies 2019 › El nombre d'accidents a les vies urbanes va augmentar el 2018 un 8 % respecte de l'any anterior\nEl nombre d'accidents a les vies urbanes va augmentar el 2018 un 8 % respecte de l'any anterior\nLa Junta Local de Seguretat ha fet el balanç de les actuacions policials de l’any passat i ha constatat l’increment del robatori amb força a vehicles\nLa Guàrdia Urbana alerta del canvi de tendència en la sinistralitat a les vies urbanes. La Junta Local de Seguretat s'ha reunit aquest dimarts i ha fet balanç de les actuacions policials durant el 2018, any en què el nombre d'accidents a la ciutat va augmentar un 8 % respecte de l'any anterior.\nEn total, durant l'any 2018 es van produir 1.189 accidents, que van provocar dues víctimes mortals: un conductor de motocicleta i un altre per atropellament. El gruix dels accidents, un 74 % (877), només va provocar danys materials. El 24 % dels accidents (286) va produir ferits lleus, mentre que el 2 % restant va causar ferits greus.\nDins de les campanyes institucionals de seguretat viària, en coordinació amb el Servei Català de Trànsit, durant l'any passat es van activar 4.861 proves d'alcoholèmia i drogues als conductors (un 27 % més que l'any anterior), amb un total de 426 denúncies per aquest motiu (9 % del total de les proves realitzades). També s'han fet controls de velocitat amb radar a més de 56.000 vehicles, dels quals 3.114 (un 6 %) van ser denunciats per conduir amb excés de velocitat a les vies urbanes.\nEn l'àmbit penal, dels 11.112 fets coneguts contra el patrimoni durant l'any 2018 a tota la ciutat, a la zona videovigilada de la Part Baixa s'hi ha produït un 3 % d'aquests fets, mentre que l'any 2017 aquest percentatge ascendia fins al 14 %.\nPel que fa als delictes de robatori a l'interior de vehicles, s’ha produït un important increment del 42 %, generalitzat a tota la ciutat, amb un total de 2.562 fets coneguts. D'aquests, un 4 % corresponen a la zona videovigilada (l'any 2017 a la Part Baixa s'hi va produir el 3,5 % dels robatoris a vehicles).\nPer fer front a l'important repunt d'aquests fets penals, la Guàrdia Urbana va posar en marxa a principis del 2019 un operatiu específic que, de moment, s'ha saldat amb la detenció de dotze presumptes autors de robatoris.\nA la Junta Local de Seguretat també s’han valorat positivament els prop de dos-cents dispositius conjunts realitzats amb els diferents cossos policials, adreçats, fonamentalment, al control de les activitats en determinats establiments (bars, locutoris) on s’exercien activitats il·lícites; en alguns pisos dedicats a activitats d’índole sexual o relacionades amb el tràfic de drogues, o en determinats espais públics i accessos als barris de Ponent i Llevant i zones d’oci de la ciutat.\nCal destacar la col·laboració de la Policia Portuària en tots els esdeveniments realitzats en la franja litoral (Zona Portuària, Part Baixa i platja del Miracle) amb afectació a la via pública.\nDels operatius organitzats amb altres cossos de seguretat, entre d'altres destaquen els següents:\nOperatius d’actuació en diferents pisos amb activitats de naturalesa sexual (quatre actuacions conjuntes amb CNP durant l’any 2018).\nOperatiu conjunt al Mercat de Bonavista el 27/05/2018 (GUT, CME, CNP i GC). Resultat: intervenció d’esportives i samarretes per valor de 3.900 euros i diligències per contraban i delictes contra la propietat intel·lectual.\nOperatiu conjunt (GUT, CNP, GC) en una nau comercial de les Gavarres (dues actuacions en dates 19/04/2018 i 09/05/2018). Resultat: diligències per infracció a la normativa fiscal i infraccions en matèria de seguretat.\nOperatiu conjunt en data 20/04/2018 (GUT, CNP, GC) en dues naus magatzem del polígon del Francolí. Resultat: diligències instruïdes per contraban i en matèria de seguretat i deficiències dels locals.\nOperatiu conjunt en data 08/05/2018 (GUT, CNP, GC) en una nau comercial del polígon Entrevies. Resultat: infraccions per insalubritat i infracció a la llei del tabac.\nOperatiu conjunt en data 07/03/2018 (GUT i CNP) en un bar d’un barri de Ponent. Resultat: denúncies per tinença de substàncies estupefaents.\nOperatius conjunts (GUT, CME, CNP) per controls de pas i de bars als barris de Ponent en dates 16/05/2018, 09/08/2918 i 21/11/2018. Resultat: diverses denúncies per infraccions als locals inspeccionats i per consum i tinença de drogues.


Bloc d´un Metge de Família: Quant ha de durar el tractament antiagregant plaquetari doble després d’un infart?\nQuant ha de durar el tractament antiagregant plaquetari doble després d’un infart?\nDarrer Butlletí de la Comissió Farmaco terapèutica que tracta el tema de:\nNúm 10 - Quant ha de durar el tractament antiagregant plaquetari doble després d’un infart?\nDesprés d’un episodi de cardiopatia isquèmica i de la col·locació d’un stent, es prescriu tractament antiagregant plaquetari (AAP) doble (2AAP), generalment amb àcid acetilsalicílic (AAS) i una tienopiridina (clopidogrel).\nEl tractament 2AAP redueix el risc de trombosi però a canvi d’augmentar el d’hemorràgia greu o mortal. El risc de trombosi és relativament elevat al principi, i disminueix amb el temps. Per aquest motiu, malgrat els seus riscos el tractament 2AAP està justificat en les primeres setmanes o mesos, però no ha de ser indefinit.\nEn aquest número examinem els avantatges i inconvenients d’allargar el tractament 2AAP, i procurem definir quina ha de ser la seva durada òptima.


Jordi Martí Font. «Silenci, aquí es tortura» - Rojo y Negro\nJordi Martí Font. «Silenci, aquí es tortura»\nArticuloOpinión Fuente: Jordi Martí Font 27/02/2008\nJiménez Villarejo diu que “tortura és la suprema expessió de la barbàrie per part de l’Estat”. Ho diu a “Silenci, aquí es tortura”, un reportatge de la Laia Alsina, la Mariona Ortiz i la Núria Piera, fet al 2007 a partir de testimonis de maltractaments i tortures en l’actual règim democràtic espanyol. El reportatge, en format dvd, es reparteix com a regal per a les i els subscriptors del setmanari “Directa”, l’acabo de veure i crec que cal compartir-lo i parlar-ne. La narradora no apareix en cap moment i només de tant en tant, sobretot al final, se’ns donen algunes dades per tal que coneguem una miqueta més el panorama general i les situacions de les persones incomunicades i torturades a l’Estat en els darrers temps.\nJiménez Villarejo diu que “tortura és la suprema expessió de la\nbarbàrie per part de l’Estat”. Ho diu a “Silenci, aquí es tortura”,\nun reportatge de la Laia Alsina, la Mariona Ortiz i la Núria Piera,\nfet al 2007 a partir de testimonis de maltractaments i tortures en\nl’actual règim democràtic espanyol. El reportatge, en format dvd,\nes reparteix com a regal per a les i els subscriptors del setmanari\n“Directa”, l’acabo de veure i crec que cal compartir-lo i parlar-ne.\nLa narradora no apareix en cap moment i només de tant en tant,\nsobretot al final, se’ns donen algunes dades per tal que coneguem\nuna miqueta més el panorama general i les situacions de les\npersones incomunicades i torturades a l’Estat en els darrers temps.\nÉs per això que la història ens la conten els mateixos\nprotagonistes, en una hàbil organització de les imatges que mai\narriba a fer-se pesada ni cau en la buidor o el sensacionalisme. Hi\nparlen l’Unai, el Jordi, la Nekane, el Dani, l’Amaia, l’Iker, el\nJuancar, l’Eva… i el que expliquen té unes constants que es\nrepeteixen en tots els casos : la impunitat dels torturadors, la\nincredulitat de la societat i dels torturats mateixos i la por que\nels queda a repetir, ells o algun conegut, la mala experiència.\nEl reportatge parla de coses molt greus, inadmissibles. I aquestes\nno passen en un règim totalitari sinó en un estat formalment\ndemocràtic com és el Regne d’Espanya. I això no passa fa mil anys\nsinó ara mateix. Passa a Torà i al País Basc, passa enmig del\nsilenci mediàtic i, més greu encara, enmig del silenci de les\npersones properes que, en algun cas, no s’acaben de creure que això\nPer això “Silenci, aquí es tortura” és un reportatge\nnecessari que cal visionar en colla, en grup, i comentar-lo\ndesprés, perquè només hi ha una manera de vèncer el terror i\naquesta no és altra que parlar-ne en veu alta i assumir que, tot i\nque sigui possible, els qui el practiquin mai més tindran la\nimpunitat que dóna el silenci.