PEC+Pl by eva - Issuu\nQwertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwerty uiopasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopasd fghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfghjklzx cvbnmqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmq PROJECTE wertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwertyui opasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfg LINGÜÍSTIC hjklzxcvbnmqwertyuiopasdfghjklzxc CFA EL CARMEL vbnmqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmq Febrer del 2010 wertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwertyui opasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfg hjklzxcvbnmqwertyuiopasdfghjklzxc vbnmqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmq wertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwertyui opasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfg hjklzxcvbnmrtyuIopasdfghjklzxcvbn mqwertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwert yuiopasdfghjklzxcvbnmqwertyuiopas dfghjklzxcvbnmqwertyuiopasdfghjklz xcvbnmqwertyuiopasdfghjklzxcvbnm qwertyuiopasdfghjklzxcvbnmqwerty\n2. El projecte lingüístic: Introducció i característiques\n3. Anàlisi del context sociolingüístic\n4. Objectius lingüístics generals: 4.1 Àmbit docent 4.2 Àmbit administratiu 4.3 Àmbit relacional 4.4 Àmbit activitats complementàries i extraescolars\n5. El tractament de les llengües 5.1 Llengua catalana 5.2 Llengua castellana 5.3 Llengua estrangera\n6. Distribució horària\n7. Integració de l’alumnat nouvingut\n1. MARC LEGAL En primer lloc, des de la Llei 7/1983, de normalització lingüística a Catalunya, s'ha produït un important desplegament normatiu en el camp de la catalanització de l'ensenyament, que ha culminat actualment amb la promulgació de la Llei 1/1998, de política lingüística. El capítol III de la Llei 1/1998 regula els aspectes referents a l'àmbit de l'ensenyament. D'entre tots, n'hem triat alguns:\n- El català, com a llengua pròpia de Catalunya, ho és també de l'ensenyament, en tots els nivells i les modalitats educatius. (art. 20.1) - Els centres d'ensenyament de qualsevol grau han de fer del català el vehicle d'expressió normal en llurs activitats docents i administratives, tant les internes com les externes. (art. 20.2) - El català s’ha d’utilitzar normalment com a llengua vehicular i d’aprenentatge en l’ensenyament no universitari. (art. 21.1) - Hom no pot expedir el títol de graduat en educació secundària a cap alumne que no acrediti que té els coneixements de català i de castellà propis d’aquesta etapa. (art. 21.6) - El professorat dels centres docents de Catalunya de qualsevol nivell de l’ensenyament no universitari ha de conèixer les dues llengües oficials i ha d’estar en condicions de poder fer-ne ús en la tasca docent. (art.24.1) Altre lleis posteriors, com la LODE o la LOGSE han possibilitat el desenvolupament de l'autonomia dels centres educatius i l'existència, per tant, dels projectes educatius dels centres. Normativament, la confluència d’aquestes i altres lleis suposa l’aparició de diversos decrets que ordenen el sistema educatiu actual segons els quals el català , com a llengua pròpia de Catalunya, també ho és de tots els nivells de l'ensenyament no universitari, i s'haurà d'utilitzar normalment com a llengua vehicular i d'aprenentatge. El Decret 213/2002, d’1 d’agost, pel qual s’estableix l’ordenació curricular de la formació bàsica de les persones adultes, en l’article 5 diu:\nEl català, com a llengua pròpia de Catalunya, ho és també de l’ensenyament.\nS’utilitzarà normalment com a llegua vehicular i d’aprenentatge del cicle de formació instrumental i del cicle d’educació secundària.\nResolució de 25 de juliol de 2004, per la qual es donen instruccions per a l’organització i el funcionament dels centres i aules de formació de persones adultes depenents del Departament d’Educació, per al curs 2004-2005, en l’apartat 1.2 diu:\nLa llengua catalana és la llengua d’expressió habitual en els centres i les aules de formació de persones adultes, tant en les activitats internes com en les externes. Tots els ensenyaments i programes de formació de persones adultes s’impartiran en llengua catalana, amb l’excepció de les llengües castellana i estrangera. L’article 8.4 del Decret 199/1996 desenvolupa el contingut del PLC enunciat en el Decret 75/1992 en els termes següents :\nEl projecte lingüístic recull els aspectes relatius a l’ensenyament i a l’ús de les llengües en el centre. En el projecte lingüístic queda definit: − El tractament de la llengua catalana i, si s’escau, de l’aranès, com a llengua vehicular i d’aprenentatge. − El procés d’ensenyament-aprenentatge de la llengua castellana. − Les diferents opcions en referència a les llengües estrangeres. − Els criteris generals per a les adequacions del procés d’ensenyament de les llengües a la realitat sociolingüística del centre globalment i individual.\n2. EL PROJECTE LINGÜÍSTIC: Introducció i característiques El PLC ha de planificar l’organització i la gestió de l’estat i ús de les llengües en el centre i el tractament curricular de les diferents llengües que hi són presents. Ha de garantir la competència en l’ús social de la llengua catalana, assegurar el domini eficaç de la llengua castellana i l’aprenentatge d’una llengua estrangera. Un PLC plurilingüe ha de complir les següents característiques:  Legalitat: ajustat al marc legal  Coherència: amb la realitat sociolingüística i la línia pedagògica del centre  Integració: fomenta l’ acollida i la cohesió social  Progressió: incorpora gradualment innovacions i adaptacions  Participació: obert a la intervenció de tota la comunitat educativa  Globalitat: s’aplica a la totalitat de les dinàmiques del centre Pel que fa al nostre centre, nosaltres ens definim com una escola nascuda a Catalunya, arrelada al barri i amb voluntat de projecte de catalanitat. Amb la nova realitat sociolingüística, l’escola aposta per un projecte d’acollida, amb voluntat d’obrir-se al món, a d’altres realitats. Volem afavorir el diàleg entre diverses generacions i diverses cultures. Fer veure i reflexionar sobre els elements humans i culturals que ens uneixen i contemplar allò que ens diferencia com una oportunitat d’enriquiment personal i social. Volem fer del diàleg una eina per a la resolució de conflictes. També volem donar valor als llenguatges no verbals, a l’empatia, l’assertivitat, el posar-se en el lloc de l’altre. Aquest projecte està pendent de la seva aprovació per part del Consell de Centre.\n3. ANÀLISI ESCOLAR\nSituació sociolingüística del centre Entorn El barri on està ubicat el centre està configurat gairebé íntegrament per ciutadans de parla castellana d’origen o ascendència immigratòria. En general són grups en els quals la penetració del català és escassa o nul.la. Això posa de manifest que, al marge de l’horari escolar, els nostres alumnes no utilitzen gaire el català com a llengua de comunicació habitual. Des de fa uns anys, a aquesta població immigrant de la península s’hi afegeix la presència cada vegada més nombrosa de persones procedents d’altres països. En el cas del Carmel el grup més nombrós és el d’immigrants de països llatinoamericans: colombians, argentins, bolivians... seguit del grup de marroquins, brasilers, paquistanesos i ,en menor quantitat, xinesos i ciutadans procedents de països de l’Est. L’oferta cultural i recreativa del barri ha anat augmentant , ara és més fàcil trobar oferta formativa en català (cursos de llengua), però també altres activitats formatives i culturals que es fan en català: informàtica i diferents tallers, sobretot en Centres Cívics i biblioteques, amb els quals l’escola organitza periòdicament activitats conjuntes. Com a escola també participem en la Mostra d’Entitats que s’organitza cada dos anys i que ens permet donar a conèixer l’escola al barri i al mateix temps conèixer i col.laborar amb altres entitats del barri.\nProfessorat Tots les professores del centre tenen la titulació necessària per donar classes de català i en català. De les nou persones que actualment formen el claustre, quatre tenen el nivell D i cinc el nivell C de la junta permanent. Les reunions, tant de cicle com de nivell, així com els claustres, es fan sempre en català.\nMembres del PAS A l’escola disposem d’un administratiu a mitja jornada, que compartim amb una altra escola, i d’un conserge. L’administratiu té un nivell C de català i el conserge està en tràmit d’obtenir el nivell D. Amb la persona administrativa les comunicacions orals es fan sempre en català. Els documents que redacta, les comunicacions (tan internes com externes), les actes..... les fa també sempre en català. Amb l’actual conserge cal dir que oralment ens comuniquem majoritàriament també en català i ella utilitza sempre el català per comunicar-se amb mestres i alumnes.\nAlumnes La diferència més gran en la utilització del català ve marcada per l’edat dels alumnes. Els alumnes entre 40 i 60 o més anys parlen majoritàriament en castellà tant a dins de l’aula com a fora. La majoria procedeixen de la immigració interior, és gent que porta anys a Catalunya, que entén el català, però que mai ha fet gaire esforç per parlar-lo.\nEls alumnes més joves, sobretot els que provenen de la ESO, entenen i parlen el català perfectament. L’utilitzen amb el professorat dins l’aula, però molts d’ells abandonen el seu ús quan són fora de la classe i parlen castellà entre ells. En els últims anys, l’augment d’alumnat nouvingut provoca que a l’escola se sentin altres llengües procedents de cultures tant diverses com l’àrab, la hindú, la dels països de l’est o la xinesa. Amb aquests alumnes, la llengua vehicular prioritària és el castellà i, en alguns casos l’anglès, que és l’ altra llengua de comunicació comuna. Amb aquest grup d’alumnat detectem que les dificultats de comunicació són molt grans quan no hi ha cap llengua comuna de comunicació i també quan a això s’afegeix el factor de l’analfabetisme.\nEstat d’ús de la llengua en cada àmbit\nÀmbit tècnic-administratiu Òrgans col.legiats: La llengua utilitzada en totes les reunions de professorat, Claustre i Consell de Centre és el català. Des de secretaria i direcció s’atén al públic en català, tot i que quan convé ens adaptem a les necessitats de l’interlocutor. Aspectes ambientals: El nom del centre està retolat en català, així com els cartells i avisos que s’exposen al tauler d’anuncis. Documentació administrativa: Tant les actes del Claustre de Professors com del Consell Escolar es fan en català. Els expedients dels alumnes, així com els certificats, matrícules, inventaris, permisos i altres documents es fan sempre en català. Correspondència: les notes informatives que s’entreguen als alumnes així com els correus que enviem al Districte i altres entitats es fan sempre en català.\nDocuments de gestió: Tots els documents de gestió de l’escola es redacten en català: Projecte Educatiu, Projecte Curricular, Reglament de Règim intern, Pla anual i Memòria Anual.\nÀmbit docent Al CFA EL CARMEL el català és la llengua vehicular prioritària pel que fa a la comunicació dins i fora de l’aula. Pel que fa a l’aprenentatge hi ha diferències segons els nivells. En els grups de primer nivell d’instrumental (els grups d’alfabetització), l’escola ha optat per mantenir el castellà com a llengua d’aprenentatge perquè entenem que és millor mantenir la llengua materna del 100% de l’alumnat. Cal tenir en compte, a més, que la mitja d’edat en aquests grups és de 60 anys i això suposa una limitació important pel que fa a la permeabilitat mental a aprendre en una altra llengua. Pel que fa al segon nivell d’instrumental (els grups de certificat),ens trobem encara amb importants problemes de comprensió de la llengua catalana. Aquests grups tenen entre una i dues hores de català a la setmana. La resta de matèries es fan en castellà, tant per la llengua utilitzada a classe, com pel que fa a materials. En el tercer nivell d’instrumental (els 2 grups de GES),la situació sociolingüística de l’alumnat és més diversa i el català ja es planteja com la llengua d’aprenentatge de totes les matèries, excepte del castellà i l’anglès. Aquesta mateixa situació es dóna en el grup de Preparació per a la Prova d’accés als Cicles Formatius de Grau Mig i també de Grau Superior. Pel que fa als Ensenyaments Inicials, cal dir que la llengua vehicular és la que correspon a la matèria, castellà, en el cas de castellà inicial, català, en el cas de català inicial, i català (utilitzat conjuntament amb el castellà en moments puntuals) en els grups d’informàtica.\n4. OBJECTIUS LINGÜÍSTICS GENERALS 4.1 Àmbit docent a) Vetllar per l’ús habitual de la llengua catalana ,com a llengua vehicular i d’aprenentatge, en els recursos materials i didàctics del centre. b) Utilitzar el català en totes les activitats orals i escrites programades en les àrees o àmbits que s’imparteixen en llengua catalana: exposició del professor, material didàctic,exercicis de l’alumne i els d’avaluació. c) Utilitzar preferentment el català també en les altres àrees o àmbits, excepte les de llengua castellana i llengua estrangera. d) Fomentar la participació del personal docent en cursos d’actualització lingüística i cultura catalana.\n4.2 Àmbit administratiu a) Utilitzar el català en totes les activitats administratives del centre, tant les internes com les externes. b) Vetllar perquè el personal administratiu del centre, PAS i personal contractat, tingui competència lingüística en català segons la tasca que desenvolupa. c) Fomentar la participació del personal no docent en cursos d’actualització lingüística i de cultura catalana.\n4.3 Àmbit relacional a) Utilitzar el català com a llengua de comunicació oral i escrita entre tot el professorat, el personal no docent i l’alumnat dins i fora de l’ àmbit curricular. b) Vetllar per la utilització del català en les reunions del claustre i del Consell de Centre, així com en totes les reunions i actes de la comunitat educativa. c) Vetllar per la difusió entre la comunitat educativa de les ofertes institucionals que fomentin l’ampliació de coneixements sobre la cultura catalana. 11\n4.4 Àmbit activitats complementàries i extraescolars a) Vetllar perquè totes les activitats pedagògiques que es realitzin dins i fora del centre es facin en llengua catalana. b) Incrementar la participació del centre en totes les activitats organitzades per les entitats locals que tinguin com a objectiu fomentar l’ús de la llengua i la integració de la cultura catalana.\n5. EL TRACTAMENT DE LES LLENGÜES 5.1 LLENGUA CATALANA El català com a llengua pròpia de Catalunya ho és també de l’ensenyament, i ,per tant, és la llengua vehicular de les diferents activitats d’ensenyament i aprenentatge del centre. La llengua catalana vol ser l’eina de cohesió i integració entre totes les persones del centre, una llengua que uneixi i faciliti la comunicació independentment de les diverses llengües maternes, una llengua que faciliti la promoció social i la integració en el territori. Com ja comentàvem en l’anàlisi sociolingüística, en general els nostres alumnes s’identifiquen més amb la llengua castellana i és la que fan servir en la seva comunicació espontània, fora i dins de l’escola per parlar-se entre ells. Tan sols canvien de registre quan s’adrecen als mestres, i no amb tots, sinó als que identifiquen com a mestres de català.\nCicle de formació instrumental En els nivells d’ensenyament instrumental, aquesta situació s’agreuja perquè l’alumnat té encara problemes de comprensió de la llengua catalana, tant a nivell oral com escrit, i serioses dificultats per expressar-se oralment en aquesta llengua. Des del projecte curricular l’escola opta per introduir gradualment el català des del primer nivell fins al tercer nivell i potenciar les activitats de comprensió i expressió oral, com a pas previ i fonamental d’aprenentatge de la llengua. S’entén que és la competència bàsica per sobreviure en l’entorn escolar i també en molts àmbits de l’entorn social. La comprensió escrita es treballa en el segon i tercer nivell del cicle i l’expressió escrita només en el tercer nivell. En la mesura del que és possible intentem organitzar les sessions de llengua catalana amb agrupaments flexibles que possibiliten una atenció més individualitzada als alumnes. 13\nIntentem sobretot aplicar estratègies perquè el català no quedi limitat a una llengua exclusivament d’aprenentatge, també ha de ser la llengua d’ús en els diferents àmbits de convivència i comunicació quotidiana dins el centre. Actuacions que es fan:  Prioritzar l’aprenentatge i la competència comunicativa en llengua catalana.  Generar la demanda que els alumnes es dirigeixin al mestre en català.  Conscienciar els alumnes de què si utilitzen la llengua l’aprendran més aviat.  Reforçar entre els educadors la consciència de què ells són el model lingüístic de la llengua vehicular i que han d’evitar passar a l’idioma habitual dels alumnes en situacions no formals d’aula.  Intervenir argumentadament amb el personal no docent del centre en el sentit de generalitzar l’ús del català en tots els àmbits de la convivència.\nCicle d’Educació Secundària En aquests ensenyaments, la situació sociolingüística dels alumnes és una mica diferent. Els alumnes de més edat tenen més assolides les competències de comprensió i expressió oral, però encara tenen moltes mancances en l’expressió i comprensió escrita. Són alumnes que han estudiat poc el català però que, per la seva trajectòria acadèmica, han estat més en contacte amb aquesta llengua. Pel que fa als alumnes més joves, aquests han tingut més anys de formació acadèmica en català, i això pressuposa una més alta competència en les quatre habilitats lingüístiques. Amb tot, la realitat demostra que l’ús de la llengua en l’àmbit social continua sent escassa i que encara queda molt restringit a l’àmbit estrictament acadèmic. Actuacions que es fan:  En l’ àmbit acadèmic fer activitats que impliquen l’exposició oral, l’argumentació i l’esforç de fer-se entendre per comunicar idees opinions sentiments, de forma raonada i coherent. 14\n Fer activitats que treballin tots els registres de la llengua escrita: exposició, argumentació, instrucció.  Incentivar la lectura com a eina bàsica per millorar la comprensió i expressió escrita i per ampliar el vocabulari.  Incentivar l’aula d’informàtica amb estratègies de recerca de dades, intercanvis lingüístics, treballs per parelles i el treball cooperatiu en petits grups.  En l’ àmbit més social, aplicar les mateixes estratègies que en el cicle instrumental perquè els alumnes vegin el català com la llengua prioritària d’ús social, i no només com la llengua de l’ àmbit acadèmic.\nCicles formatius En aquests ensenyaments, el currículum ve condicionat per l’existència d’una avaluació externa amb les proves que es realitzen en el mes de maig. Això suposa una adaptació molt concreta d’objectius i continguts que restringeix més les estratègiques metodològiques a l’àmbit acadèmic. Amb tot, l’aplicació dels protocols d’ús de la llengua catalana tant dins com fora de l’aula són els mateixos que en els cicles de formació anteriors. Avaluació Una part que entenem molt important en cada un dels nivells i cicles és la prova d’avaluació inicial, que ha vegades es completa amb una entrevista personal, i que serveix per situar l’alumne en el nivell formatiu més adequat i també per tenir una referència sobre aspectes personals i formatius. Al centre les avaluacions les fem trimestralment, en el cicle de formació instrumental i en els cicles formatius, i a secundària es combina amb l’avaluació quatrimestral, segons els mòduls. En tots els casos es combinen les proves escrites amb qualificació objectiva i numèrica amb la valoració de la trajectòria personal de l’alumne.\n5.2 LLENGUA CASTELLANA Tot i que aquesta és la llengua que majoritàriament utilitzen els alumnes en tots els àmbits, encara observem mancances significatives pel que fa a l’expressió oral i, sobretot, escrita. En general, el model curricular de l’escola és utilitzar més el castellà en els primers nivells de l’ ensenyament instrumental perquè entenem que és la llengua que millor dominen els alumnes i amb la qual els és més fàcil acostar-se a les diferents àrees del currículum. La introducció del català es fa de manera progressiva en aquests primers cursos de l’ensenyament instrumental, tal i com hem comentat en l’apartat anterior.\nCicle de formació instrumental Ja hem comentat que el castellà és la llengua prioritària d’ús en els alumnes d’ aquests nivells, amb tot, cal millorar la competència comunicativa en tots els àmbits de la llengua. Actuacions que es fan:  Fer activitats per aconseguir una bona competència oral: exposicions, converses, debats...  Corregir mals hàbits en la pronúncia i diferenciar-los per no confondre’ls amb les peculiaritats lingüístiques de les diferents zones de l’estat que parlen castellà.  Reforçar l’ortografia i les estructures gramaticals.  Potenciar el gust per la lectura i l’ús de la biblioteca de l’escola.  Introduir en la lectura i comprensió de diferents tipologies de textos.\nCicle d’educació secundària El castellà és també la llengua d’ús prioritària en els alumnes d’aquests cursos. Tot i que el seu nivell acadèmic és més alt, també cal millorar la competència comunicativa en tots els àmbits de la llengua. Actuacions que es fan:  Fer activitats destinades a reforçar la competència oral: exposicions, converses, debats... 16\n Aconseguir un ús de la llengua oral adequat al context on s’utilitza, tenint en compte la varietat de registres per adequarlos a cada situació.  Reforçar l’aspecte ortogràfic diferenciat del català  Potenciar les estructures gramaticals diferenciades del català.  Potenciar el gust per la lectura, l’ús competent de la biblioteca, la tria de llibres i el préstec responsable.  Potenciar la capacitat de comprensió de diferents tipologies de textos, amb la introducció de textos de format més literari o culte.\nCicles formatius En aquests ensenyaments, el currículum ve condicionat per l’existència d’una avaluació externa amb les proves que es realitzen en el mes de maig. Això suposa una adaptació molt concreta d’objectius i continguts que restringeix més les estratègiques metodològiques en l’àmbit acadèmic. Amb tot, les actuacions per a l’ensenyament-aprenentatge de la llengua castellana són les mateixes que en el cicle d’educació secundària. Avaluació Una part que entenem molt important en cada un dels nivells i cicles és la prova d’avaluació inicial, que ha vegades es completa amb una entrevista personal, i que serveix per situar l’alumne en el nivell formatiu més adequat i també per tenir una referència sobre aspectes personals i formatius. Al centre les avaluacions les fem trimestralment, en el cicle de formació instrumental i en els cicles formatius, i a secundària es combina amb l’avaluació quatrimestral, segons els mòduls. En tots els casos es combinen les proves escrites amb qualificació objectiva i numèrica amb la valoració de la trajectòria personal de l’alumne.\n5.3 LLENGUA ESTRANGERA Segons la normativa, els centres han de vetllar perquè en el graduat d’ensenyament secundari l’alumnat comprengui i produeixi missatges orals i escrits amb propietat, autonomia i creativitat, en una llengua estrangera, en el nostre cas l’anglès, fent-los servir per comunicarse i per organitzar els propis pensaments, i reflexionar sobre els processos implicats en l’ús del llenguatge. (Article 2.8 del Decret 96/1992). Tenint en compte aquest objectiu, l’escola ha fet una tria dels mòduls de secundària que faciliten la progressió en l’aprenentatge de la llengua anglesa. Comencem a GES 1 amb el mòdul optatiu d’anglès 0 per donar opció als alumnes que mai han treballat aquesta llengua o que tenen un nivell baix, tot i que l’hagin estudiat a primària o a l’institut. Es continua amb els mòduls 1,2 i 3 repartits entre els dos cursos de secundària. En la mesura del que és possible, s’intenta fer un agrupament flexible del alumnes en grups més petits per adaptar-se millor al seu nivell. Si això no és possible, es preveu unes sessions de reforç dins del mateix grup o es deriva l’alumne a les sessions d’aquest ensenyament en els grups inicials i bàsics. En termes generals s’intenta donar a l’aprenentatge de l’anglès un enfocament comunicatiu i significatiu, donant prioritat a situacions comunicatives el més reals possible que permetin un aprenentatge pràctic i significatiu de la llengua. En tota la secundària l’anglès és la llengua vehicular dins l’aula, tot i que en moments puntuals s’utilitza el català per aclarir dubtes o transmetre idees clau.\nLa competència lingüística prioritària és la comprensió i expressió oral. A mesura que el curs avança es dediquen més activitats al treball de comprensió i expressió escrita i el vocabulari. En aquest sentit és important l’elecció del llibre de text, que combina força bé les activitats dedicades a les quatre competències: listening, speaking, reading i writing. Al llarg del curs es fan algunes activitats extraescolars especialment dedicades a l’aprenentatge de l’anglès: visionat d’una pel.lícula cada quatrimestre i assistència a una obra de teatre en anglès. Avaluació Una part que entenem molt important en cada un dels nivells i cicles és la prova d’avaluació inicial, que ha vegades es completa amb una entrevista personal, i que serveix per situar l’alumne en el nivell formatiu més adequat i també per tenir una referència sobre aspectes personals i formatius. Al centre les avaluacions les fem trimestralment, en el cicle de formació instrumental i en els cicles formatius, i a secundària es combina amb l’avaluació quatrimestral, segons els mòduls. En tots els casos es combinen les proves escrites amb qualificació objectiva i numèrica amb la valoració de la trajectòria personal de l’alumne.\n6. DISTRIBUCIÓ HORÀRIA Percentatge d’hores lectives en llengua catalana CICLE DE FORMACIÓ INSTRUMENTAL 1er nivell 2on nivell Àrees\n____ _-----_ Llengua 4 20% Ciències 0 ____----__ Informàtica 1 ____ _--\nMat. Didàctic ___----_ 10% _---__ ___ _--\nH Exposició 3\nMat. Didàctic ___ _----_ 50% ___ _--__ ___ _--_\nH Exposició. 3\nMat. Didàctic ___-----__ 50% 20%\nPercentatge d’hores lectives en llengua catalana ENSENYAMENTS INICIALS 1er nivell 2on nivell\nPercentatge d’hores lectives en llengua catalana ENSENYAMENT SECUNDARI PRIMER NIVELL SEGON NIVELL\nMat. didàctic H Exposició --3 --100%\nCiències socials Llengua TIC Anglès Específiques\nMat. didàctic ---\nPercentatge d’hores lectives en llengua catalana CICLES FORMATIUS GRAU MIG GRAU SUPERIOR\nMat. didàctic H --2\nCiències socials Anglès Esp. Geografia Esp. psicologia\n7. INTEGRACIÓ DE L’ALUMNAT NOUVINGUT La majoria dels alumnes nouvinguts s’integren en els diferents ensenyaments inicials i bàsics, especialment en els cursos de castellà inicial i bàsic i català inicial i bàsic. Entenem que el centre ha de ofertar cursos en aquestes dues llengües per donar resposta a una demanda força majoritària. Cal dir que molts d’aquests alumnes comencen per l’estudi de la llengua castellana, possiblement influïts per la realitat sociolingüística del nostre barri, però aviat s’adonen que el català és una eina molt important per desenvolupar-se socialment i laboralment i es mostren molt interessats per assistir als cursos de català. La convivència a l’escola amb aquest tipus d’alumnat presenta algunes dificultats i mancances que es manifesten sobretot en el primer contacte amb l’escola. El primer contacte és la informació sobre els cursos i els horaris. Moltes vegades ja ens trobem amb un problema de comunicació si no hi ha cap llengua que pugui servir de contacte. En molts casos pot ser l’anglès, però hi ha moltes persones que tampoc el saben. Altres dificultats les trobem en el moment de fer els tràmits a l’inici de curs: tria de l’horari, documentació personal, papers de matriculació etc...Molt sovint també ens trobem que els alumnes demanden assessorament en relació a molts aspectes de la vida quotidiana: tràmits amb les administracions, informació sobre estudis i convalidacions etc... Per tot això creiem que és molt necessari dissenyar un pla d’acollida del nostre centre que hauria d’incloure la col·laboració amb tots els agents socials que treballen des de diferents aspectes amb la població immigrant, des de traductors lingüístics a mediadors culturals, passant per assistents socials etc... Pel que fa al currículum dels cursos de nivell inicial i bàsic de les llengües catalana , castellana i anglesa, el nivell inicial s’adscriu dins el nivell A d’usuari bàsic definit en el Marc europeu comú de referència. El nivell llindar de català correspon al nivell B1 del Marc europeu. El curs de nivell bàsic de castellà correspon al nivell A2. 22\nEls cursos de nivell inicial se centre en les competències de la llengua oral i incorporen objectius comunicatius de la llengua escrita. L’objectiu general és que els alumnes puguin adquirir el grau de competència mínima en cada una de les llengües. En cada nivell es treballen les quatre habilitats: parlar, entendre, llegir i escriure. Com ja s’ha dit, en els nivells inicials es fa més incidència en parlar i entendre i en els bàsics es treballa més el llegir i escriure. Es prioritzen les activitats que presenten situacions reals de comunicació amb un plantejament pràctic i significatiu de l’aprenentatge de la llengua. Els materials que s’utilitzen són el llibre de text, vídeos, audicions, alguns documents reals (tríptics, horaris...).\nPROJECTE EDUCATIU “Treballem amb els somnis de la gent que ve en busca de futur a les nostres escoles”\nEl projecte educatiu de l’escola és un projecte obert i revisable, resultat d’adaptar-se permanentment a les noves demandes i necessitats educatives del nostre entorn, però és també una declaració de principis del professorat, fonamentada en el dret a l‘educació permanent pública.\nANÀLISI DEL CONTEXT 1.1 1.2 1.3\nOrganigrama de l’escola Grups de treball\nPLANIFICACIÓ I PROGRAMACIÓ 5.1 5.2 5.3 5.4\nObjectius generals Principis metodològics Característiques de l’alumnat Principis psicopedagògics de l’aprenentatge de les persones adultes Perspectiva educativa del professorat\nESTRUCTURA ORGANITZATIVA. COM ENS ORGANITZEM 4.1 4.2\nEducació permanent i pública Educació de base, formació pel treball, i de la cultura Solidaritat, interculturalitat, treball comunitari i acció-reflexió\nFORMULACIÓ D’OBJECTIUS: QUÈ PRETENEM? 3.1 3.2 3.2.1 3.2.2\nPoblació. Nivell acadèmic Població. Dades socioeconòmiques Població. Salut al Carmel\nTRETS D’IDENTITAT: QUI SOM? 2.1 2.2 2.3\nProgrames Activitats Complementàries Serveis Atenció, orientació i assessorament\nEL DISTRICTE HORTA-GUINARDÓ\n1. ANÀLISI DEL CONTEXT: ON SOM?\nEl CFA El Carmel (Escola d’Adults) està situat a Barcelona, al barri del Carmel del districte d’Horta-Guinardó, des del curs 2005-06 al carrer Farnés 54; però l’escola existeix des de l’any 1977 i fou creada per la iniciativa veïnal.\n1.1 POBLACIÓ. NIVELL ACADÈMIC\nNota: població classificada resident en habitatges familiars a partir de 16 anys FONT. Dades de la ciutat > Anuari Estadístic de la Ciutat de Barcelona 2016 > Ensenyament * Població total Barcelona: 1.393.946 * Població total Horta-Guinardó: 145.417 *Població total El Carmel: 31.377  Les dades ens mostren que al districte cal millorar la formació i les oportunitats de la població adulta sense estudis o amb els estudis de primària però sense titulació bàsica, també cal millorar les dades de la població amb estudis de Cicle Formatiu de Grau Superior.  El document elaborat pel Pla de Desenvolupament Econòmic d’Horta-Guinardó i presentat el 2017, actualitza les dades acadèmiques al districte: Població Sense Estudis o Població Sense només Primaris Postobligatoris 25,6%\nEstudis Població escolaritzada en centres concertats i privats 59%\n1.2 POBLACIÓ. DADES SOCIOECONÒMIQUES En relació al districte d’Horta-Guinardó, el barri del Carmel és:    \nel segon barri més poblat i amb més densitat. el segon amb més residents d’origen estranger. el tercer amb més persones aturades, amb un 9% d’atur. el barri amb més persones ateses per serveis socials en nombre absolut del districte.\nL’Índex de Renda Familiar Disponible al Carmel és d’un 56,9 sobre una mitjana de 100 a la ciutat de Barcelona i de 79,6 de mitjana al districte.\n1.3 DIAGNÒSTIC DE SALUT AL CARMEL El novembre de 2016 es va presentar el Diagnòstic de Salut elaborat per l’Agència de Salut pública de Barcelona i la Taula del grup Sociosanitari del Pla de Desenvolupament Comunitari del Carmel. També han participat diferents grups i entitats del barri, entre d’altres el CFA El Carmel.\nCFA EL CARMEL Els principals problemes de salut identificats pels professionals dels serveis educatius i socials han estat: 1. 2. 3. 4.\nAtur i treball precari. Trastorns mentals en població adulta i jove. Fracàs escolar en primària i secundària. Poca cura de la salut. Mala alimentació per manca d’accés i per mals hàbits alimentaris. 5. Manca de recursos públics en salut en general. 6. Drogues en joves i adults. 7. Violència de gènere.\n2. TRETS D’IDENTITAT: QUI SOM? Estructurem ELS TRETS D’IDENTITAT a partir dels següents eixos: 2.1 L’ESCOLA D ’ADULTS EL CARMEL DEFENSA I TREBALLA PER: PÚBLICA .\nL’ EDUCACIÓ PERMANENT I\nEducació permanent designa un projecte global encaminat tant a reestructurar el sistema educatiu existent com a desenvolupar totes les possibilitats d’educació fora del sistema educatiu. En aquest projecte la persona és agent de la seva pròpia educació mitjançant la interacció de les seves accions i de la seva reflexió. Avarca totes les dimensions de la vida, totes les branques del saber i tots els coneixements pràctics que poden adquirir-se per tots els mitjans i ha de contribuir a totes les formes de desenvolupament de l’individu social.\nL’escola és un servei públic caracteritzat per ser :  Laic i plural  Autònom  Català  Científic i humanista  Bàsic i específic, inicial i permanent  Crític  Democràtic  Intercultural  Solidari  Inclusiu  No sexista  Motivador  Compensador de les desigualtats  Reparador de manca d’oportunitats  Restituïdor d’itineraris formatius, laborals, personals i socials.  Basat en l’equitat i l’èxit educatiu\nAquestes característiques s’integren en la pràctica educativa, en els objectius, mètodes i continguts. 2.2 L’ESCOLA D ’ADULTS EL CARMEL TREBALLA PER INCIDIR EN ELS ÀMBITS DE L’EDUCACIÓ DE BASE , DE LA FORMACIÓ PEL TREBALL , I DE LA CULTURA \nL’educació ha de ser alliberadora; s’ha de basar en la realitat psicosocial de l’alumnat i s’ha d’adaptar a les seves característiques i necessitats . No es basa tant en la transmissió de la informació per part del docent sinó que parteix de la idea que el coneixement es construeix a partir de la interacció de la persona com a agent del seu propi procés d’aprenentatge amb l’entorn social. S’estableix un diàleg que neix d’una proposta crítica i\nCFA EL CARMEL que genera crítica. Un diàleg que té com a base el consens social: “ El discurs crític és un instrument que permet la transformació social “ (Freire). \nEl currículum ha de potenciar actituds creatives i crítiques davant de la manipulació dels mitjans d’informació i així capacitar les persones adultes per actuar conseqüentment en la societat de la informació i el consum.\n2.3 L’ESCOLA D ’ADULTS EL CARMEL FOMENTA: LA SOLIDARITAT , LA INTERCULTURALITAT , EL TREBALL COMUNITARI , I L’ ACCIÓ - REFLEXIÓ \nLa solidaritat és la cohesió dels pobles, vetllem per desenvolupar un clima de respecte i solidaritat. Fomentem el respecte a la identitat cultural de les minories, i denunciem obertament tota manifestació xenofòbica o discriminació per raons d’ètnia, nacionalitat, cultura, gènere, religió....\nL’escola afavoreix situacions de pluralisme cultural i lingüístic resultants de les migracions. La riquesa de treballar amb persones adultes migrants fa que l’escola participi i potenciï un sistema integrador, acollidor, en què totes i tots hi tinguem cabuda. No es pot caure en l’error d’entendre l’interculturalisme de manera superficial i paternalista.\nEl centre ha d’estar atent a les necessitats d’aprenentatge de la comunitat on es conviu. La flexibilització i la diversificació de les accions formatives per les persones adultes, en el marc d’un territori, esdevenen factors indispensables pel creixement integral de les persones i per garantir la igualtat d’oportunitats. Per això, han d‘existir plans integrals d’educació i formació de zona on es configurin activitats educatives que contemplin, de forma integral i global, l’educació formal, la no formal i la contínua i, al mateix temps, hi ha d’haver una distribució de tasques entre els diferents agents socials i institucions. És indispensable la pluralitat de modalitats i d’accions educatives.\nL’escola parteix de la concepció que l’educació és una font de desenvolupament i de realització de les persones, una eina per a la reflexió i l’acció transformadora.\nEl nostre alumnat ha de restituir el seu itinerari formatiu i laboral perquè prové de situacions i experiències personals, emocionals, acadèmiques, laborals, socials i polítiques adverses. Amb necessitats educatives específiques, feines precàries, càrregues familiars i risc d’exclusió.\nAcollim, orientem i acompanyem l’alumnat, treballem la prevenció de l’abandonament i l’ èxit i continuïtat educatius, potenciem la participació, el pensament reflexiu i crític, coordinem i gestionem recursos de l’entorn i innovem en xarxes i projectes. 8\n3. FORMULACIÓ D’OBJECTIUS: QUÈ PRETENEM? “Les persones adultes hem acumulat una certa experiència de la vida i del treball que es tradueix en informació, en habilitats, en capacitats, en hàbits de treball i en autoconeixement personal. No partim, doncs, de zero... Hem de fer servir la nostra experiència i hem d’enfocar l’estudi com a persones adultes que som: tenint en compte les nostres limitacions (instrumentals, laborals, familiars...) però incorporant la nostra experiència davant dels problemes a l’hora d’aprendre.”\n3.1 OBJECTIUS GENERALS\n1. Crear un espai d’educació/formació permanent,\nd’interrelació, de creació i d’investigació de les diferents àrees del saber, proporcionant a l’usuari eines i instruments d’anàlisi.\n2. Dotar l’alumnat dels elements necessaris per interpretar les dades que li siguin necessàries per la seva vida laboral, cultural i social.\n3. Ajudar l’alumnat a treballar els coneixements i les tècniques necessàries per obtenir un millor coneixement de l’entorn. Fer un seguiment de l’actualitat nacional i internacional i afavorir la reflexió sobre els grans temes que envolten la nostra vida, el nostre treball i el nostre món són alguns dels elements imprescindibles a l’hora de preparar-nos per a estudiar.\n4. Impulsar el desig d’aprendre a aprendre i la necessitat d’assolir unes tècniques de treball i d’estudi que millorin la nostra autonomia davant de l’aprenentatge i la nostra capacitat a l’hora de seguir estudiant.\n5. Dotar tot l’alumnat d’una formació bàsica per comprendre, entendre i participar dels canvis tecnològics, econòmics... que es van produint en el si de la nostra societat.\n6. Desenvolupar la capacitat general i la creativitat de l’ésser humà en el procés d’aprenentatge així com la reflexió, l’avaluació, la investigació i la transformació.\n7. Fomentar la participació de l’alumnat en els seus processos educatius i l’autoaprenentatge, per la qual cosa caldrà la utilització de pluralitat i diversitat de metodologies, entre les quals s’han de destacar les tecnologies de la informació i comunicació.\n8. Fomentar l’esperit crític, de diàleg fluït i continu, i de mútua comprensió, de tolerància i de solidaritat, educar en la diversitat. 9\n9. Crear un clima de diàleg en la nostra pràctica educativa i en el coneixement de les diverses cultures.\n10. Desvetllar la consciència sobre els problemes bàsics que ens afecten i cercar pistes per a la seva solució.\n11. Fomentar la participació ciutadana en els àmbits socials, polítics i culturals. 12. Facilitar i ajudar a comprendre i aprofundir en la realitat de Catalunya des d’una perspectiva local, nacional i internacional.\n13. Fomentar el treball en grup, tot respectant itineraris individuals i el desenvolupament personal.\n14. Aconseguir que l’activitat educativa feta a l’escola sigui profitosa, gratificant, necessària i significativa\n15. Promoure i compartir l’intercanvi d’experiències de forma socialitzadora. 16. Fomentar l’autoestima. 17. Fomentar actituds i hàbits de defensa del medi ambient com a forma d’assegurar el patrimoni natural i la sostenibilitat.\n18. Possibilitar que el currículum s’adapti a la diversitat de realitats de les persones i contextos. EL currículum no ha de ser uniforme ni tecnocràtic sinó que ha d’estar basat en els diferents contextos sociopolítics i culturals.\n19. Potenciar una veritable autonomia en la presa de decisions col·legiades, la presència de suports i serveis al centre que coordinin les seves actuacions, la flexibilitat en l’organització del temps, en els horaris del centre, de l’alumnat, del professorat i tota la comunitat educativa, la diversitat i pluralitat de materials curriculars i la formació del professorat.\n20. Entendre que els continguts no constitueixen un fi en ells mateixos, sinó un mitjà per al desenvolupament de les capacitats bàsiques, atès que el domini d’aquestes implica que les persones poden generalitzar-les i transferir-les a diferents àmbits i situacions, entre els quals es troben els de la vida quotidiana de les persones.\n3.2. PRINCIPIS METODOLÒGICS Aquests principis són els principis bàsics dels quals hauran de sorgir totes les decisions metodològiques que els concretin i els facin operatius. Contemplen:\n3.2.1 Característiques de l’alumnat Les notes més característiques de l’alumnat són l’heterogeneïtat i la diversitat. Malgrat tot, tot l’alumnat té en comú la pressió social de les acreditacions necessàries per trobar feina, el reciclatge i el desig de superació personal tot formant part d’una formació continua i permanent. TIPOLOGIA         \nPersones treballadores en actiu o aturades Persones adultes i joves amb necessitat de titulació Persones adultes amb necessitats de desenvolupament personal i social Persones nouvingudes que necessiten aprendre la llengua per tal de poder-se incorporar al món del treball Persones que han patit experiències adverses en altres centres educatius Persones amb dificultats d’aprenentatge Persones amb problemes de salut mental, emocional i física. Persones amb seguiment de Serveis socials, Justícia Juvenil o altres. Persones en risc d’exclusió social\nCARACTERÍSTIQUES SINGULARS  Tenen experiència de la vida i són competents  S’interessen per situacions i problemes reals  Estudien perquè volen restituir els seus itineraris i tenir noves oportunitats  Disposen de temps limitat per a l’estudi i és difícil de fer compatible amb horaris estrictament escolars  Valoren de manera continuada l’esforç emprat en la formació i els resultats obtinguts\n3.2.2 Principis psicopedagògics de l’aprenentatge de les persones adultes        \nL’aprenentatge és una construcció personal que la persona porta a terme per dotar de significat a la informació rebuda. La finalitat del procés d’ensenyament-aprenentatge es assolir l’autonomia de les persones. El “aprendre a aprendre”. Es necessària l’ajuda del professorat per a facilitar el procés de construcció en funció de les necessitats de cada alumne/a. L’aprenentatge entre iguals afavoreix la construcció del coneixement. La persona adulta ja posseeix un coneixement, una interpretació del món, si bé aquesta pot ser amb components poc científics, acrítica... La història de vida de l’alumnat adult influeix directament en la seva percepció de l’aprenentatge. La construcció del coneixement adult necessita que els aprenentatges siguin rellevants, es a dir que siguin significatius i de funcionalitat immediata. L’acte d’ensenyar i aprendre requereix la interacció i la participació activa de l’alumne/a en totes i cada una de les etapes del procés formatiu: la planificació, el disseny, l’aplicació i l’avaluació. 11\n3.2.3 Perspectiva educativa del professorat La perspectiva educativa del professorat parteix dels apartats anteriors i té com a objectiu formar persones flexibles, estratègiques i empàtiques, per això és necessita una formació basada en les següents competències bàsiques:\n1. Buscar per decidir. Convertir el nostres alumnat en persones buscadores d’informació competents. En un món en el que les tecnologies de la comunicació i de la informació estan en constant evolució és imprescindible l’ensenyament de saber buscar: - Delimitant al màxim allò que busquem per assolir el coneixement desitjat. - Discriminant el que són fonts d’informació rigoroses i fiables de les que no ho són. - Sent crítics amb la informació, destriant el que és fonamental del que no ho és.\n2. Llegir per comprendre. Potenciar la lectura per a la consecució de nivells profunds de comprensió mitjançant el contrast de textos que expressin punts de vista diferents, tot i procurant que la persona els integri en la seva pròpia visió per tal que pugui extreure conclusions i emetre judicis crítics propis.\n3. Escriure per convèncer. Desenvolupar l’habilitat de saber expressar de forma escrita allò que és més rellevant en funció dels objectius. Per això caldrà ensenyar a planificar l’escriptura i argumentar de forma convincent, sempre tenint en compte l’efecte que podrà provocar al/la lector/a destinatari.\n4. Automatitzar per pensar. Optimitzar la memòria, automatitzant els coneixements i procediments que l’alumnat hagi d’utilitzar amb més freqüència, per tal d’alliberar espai mental que es pugui utilitzar en el treball d’altres recursos cognitius.\n5. Analitzar per opinar. Ensenyar a analitzar les situacions i a realitzar argumentacions i raonaments sòlids. Fer pensar al nostres alumnat posant-lo en situacions en les que les solucions als problemes no vinguin marcades prèviament i en les que el coneixement d’aquestes solucions no sigui l’objectiu final, sinó el procés continuat d’indagació que permeti generar opinions modificables.\n6. Escoltar per dialogar. Entendre i acceptar que les coses no són només com nosaltres les veiem sinó que hi ha altres punts de vista que s’hauran de conèixer per a enriquir el propi. Per aconseguir això, s’haurà de transmetre la idea que els sentiments, informacions i valors de cada individu poden ser diferents als nostres i que el seu coneixement permetrà l’intercanvi i el diàleg.\n7. Parlar per fer-se escoltar Fer conscients del poder seductor del llenguatge oral, reflexionant sobre les connotacions de cada terme, el to i el registre emprat, tot i analitzant els seus efectes quan formen part d’un missatge inserit en una determinada situació comunicativa. 12\n8. Empatitzar per compartir. Conèixer les concepcions i sentiments dels altres sobre un determinat tema i també les estratègies que permetin comprendre’ls posant-se en el seu lloc: com els jocs de rol, grups de suport emocional, escoltar reflexivament, etc.\n9. Cooperar per aconseguir. Cooperar per assolir objectius comuns, és l’autèntic motor de l’aprenentatge entre iguals. Es programaran treballs en grup en els que es puguin desenvolupar les habilitats del respecte a la diversitat, participació, autonomia i cooperació.\n10. Fixar-se metes per a superar-se. Desenvolupar l’hàbit de fixar-se metes per tal de dirigir correctament els esforços i utilitzar els mètodes més rendibles per obtenir els resultats més útils. Això es portarà a la pràctica promovent l’autonomia, proposant feines que impliquin un desafiament, estimulant la curiositat i afavorint l’autoestima.\nL’Escola d’Adults, per tal de poder dur a terme la realització d’aquest Projecte Educatiu, estableix una estructura d’organització i gestió que respon a una organització que accepta la diversitat dels seus membres, marca un lideratge compartit i té com a valors la convivència, el respecte, la tolerància entre d’altres. I a una gestió democràtica basada en el diàleg, la transparència i la participació. Desestima la burocratització, les relacions verticals i asimètriques, la manca de flexibilitat...\n4.1 ORGANIGRAMA DE L’ESCOLA\nCLAUSTRE PROFESSORAT COORDINADORES ENSENYAMENTS\nREUNIÓ DELEGADES I DELEGATS\nXARXA GRUPS I ENTITATS\n1 delegat@/ grup classe\n4 Coordinacions d’Ensenyament\nPresentació a començame nt de curs\nDistricte(1) Equip D. (3)\nCFA EL CARMEL 4.2 GRUPS DE TREBALL 4.2.1 Consell de Centre\nRepresentant del Districte HortaGuinardó. Representants del professorat Representants de l’alumnat Representants del PAS Equip directiu\nElegir el/la director/a i conèixer la seva proposta de nomenament de l’equip directiu Establir les directrius per a l’elaboració del Projecte Educatiu, aprovar-lo i avaluar-ne el compliment Garantir els recursos Aprovar el pressupost del centre, fer-ne el seguiment i aprovar-ne la liquidació Establir els criteris sobre la participació del centre en activitats culturals Aprovar l’oferta formativa Aprovar la memòria Aprovar el Pla anual\n4.2.2 Claustre Professorat\nParticipar en la revisió del Projecte educatiu del centre i de les NOFC Vincular-se als objectius de la PGA i fer propostes de millora. Aprovar i avaluar les activitats i reunions programades Assumir les Coordinacions dels Ensenyaments: Llengües, Informàtica, Educació General i Preparació Proves d’Accés. Fer propostes d’actuacions educatives, projectes d’innovació i treball en xarxa. Fer propostes d’activitats curriculars i generals. Fer propostes de Formació del professorat Participar activament als Grups de Treball d’Àmbit, de Nivell o de Cicle. Participar activament a la Formació pel professorat en centre i als Projectes de centre. Aplicar i revisar el Pla d’acció tutorial Elegir els seus representants al Consell de Centre Participar en la Mesa d’educació d’Adults. Avaluar els processos d’ensenyament- aprenentatge i fer propostes d’actuacions educatives per tal de millorar els resultats. Programació dels diferents àmbits, nivells i programes Elaboració de materials didàctics Avaluació de l’àmbit, del nivell i del programa\nCFA EL CARMEL 4.2.3. Reunions De Delegats i Delegades De Classe \n1 Representant Avaluar els processos d’ensenyament- aprenentatge i fer propostes d’actuacions educatives per tal de millorar els resultats. de cada grup Proposar activitats trimestrals i avaluar les activitats realitzades. classe Presentació i discussió al grup classe de les propostes abans i després de la reunió Organització de Comissions per a tasques específiques: convivència, festes, tallers, sortides\n4.2.4. Equip Directiu   \nCap d’estudis Secretari Directora\nElaborar, avaluar i actualitzar el projecte educatiu i vetllar pel seu compliment. Dissenyar la Programació General Anual i avaluar-la a la Memòria del curs Organitzar els equips de treball i definir-ne les funcions Fer propostes d’actuacions Gestionar el Centre Assistir a les reunions, grups de treball, cursos i seminaris pedagògics que es convoquin, per tal d’actualitzar constantment els coneixements relacionats amb la pràctica educativa i transmetre-ho al claustre.\n4.2.5 Xarxa De Grups I Entitats. \nEntitats educatives, culturals i socials del districte\nEl CFA El Carmel treballa per la vinculació efectiva amb totes les entitats del districte que col·laboren al desenvolupament formatiu, personal i/o social de l’alumnat, alhora que representen canals que afavoreixen la participació i l’orientació, especialment, de l’alumnat més jove . També permet: Participar i fer visible l’escola a tots els àmbits de l’educació i la cultura al districte Coordinar i programar actuacions a la zona Realització de tallers i activitats educatives complementàries. Fer propostes de noves actuacions per resoldre nous reptes.\nCFA EL CARMEL Projectes compartits\n1. EDUCADORS de CARRER i PUNT D’INFORMACIÓ A. XARXA JOVES 2. SERVEIS SOCIALS del CARMEL 3. TÈCNICA del PLA JOVE 4. PUNT d’INFORMACIÓ JUVENIL. PUNT 7 5. CENTRE D’ASSESSORAMENT JOVES. CAAJ\n6. ESPAI JOVE BOCA NORD 7. INSTITUTS MUNDET, FERRAN TALLADA i VALL D’HEBRON 8. SERVEI CONVIVÈNCIA HORTA-GUINARDÓ 9. SERVEI D’ORIENTACIÓ DEL CFA EL CARMEL B. INFORMACIÓ I ORIENTACIÓ REFORÇ\n10. P.A.C.A. TALLER DE CERCA DE FEINA i REFORÇ de MATEMÀTIQUES 11. PUNT D’INFORMACIÓ I ATENCIÓ A LES DONES DEL DISTRICTE (PIAD) 12. TÈCNICA D'ORIENTACIÓ i ACOMPANYAMENT per a PERSONES IMMIGRADES D'HORTA-GUINARDÓ i SANT ANDREU. DIRECCIÓ D'IMMIGRACIÓ 13. PLATAFORMA DRET A LA NACIONALITAT 14. ITINERARI FORMATIU I LABORAL. ECONOMIA SOCIAL I SOLIDÀRIA. 15. IMPEMTO. BARCELONA ACTIVA 16. GRUP DE CONVERSA\nC. FOMENT DE LA LECTURA I LES TIC\n17. BIBLIOTECA EL CARMEL-JUAN MARSÉ 18. TALLER D’INFORMÀTICA 19. GUIFI AMUNT 20. HORT\nD. SOSTENIBILITAT 17\nCFA EL CARMEL SOSTENIBILITAT DE L’AGENDA 21e 21. XARXA D’INTERCANVI DE CONEIXEMENTS, BENS I SERVEIS DEL CFA EL CARMEL 22. VSF. JUSTICIA ALIMENTARIA GLOBAL 23. COOPERATIVA LA CARMELA VERDULERA 24. GRUP DE PINTURA E. PARTICIPACIÓ 25. PLA COMUNITARI. CARMEL AMUNT 26. AVV EL CARMEL 27. JO SÍ, SANITAT UNIVERSAL 28. 40 P’ARRIBA 40 P’ABAJO 29. PLATAFORMA EN DEFENSA DEL PARC GÜELL 30. PLATAFORMA TRES TURONS I ASSEMBLEA SOCIAL GUINARDÓ- CAN BARÓ 31. FOC. DIABLES DEL CARMEL 32. ESPLAI MAKARENKO F. ÚS SOCIAL DEL CENTRE\n5. PLANIFICACIÓ i PROGRAMACIÓ\nEl Centre com a servei públic compleix l’ objectiu de l’educació de les persones adultes, formar-se al llarg de la vida. Per això fereix tot un ventall de possibilitats de programes, de professorat, d’horaris, d’espais, adaptats a una realitat laboral i social canviant que el sistema productiu i social imposa (versatilitat, flexibilitat, tecnologies de la informació i la comunicació.) L’oferta global de l’escola té com a objectiu facilitar l’accés a l’ensenyament a totes les persones, connectant amb les demandes i necessitats formatives de la població, adaptant-se als nous reptes i a les noves titulacions\nENSENYAMENT Nivell 1 INSTRUMENTAL Nivell 2\nALFABETITZACIÓ TALLER CERTIFICAT 2\nGES 1 T\nGES 2 M GES 2 T\nPREPARACIÓ PROVES ACCÉS a CICLES FORMATIUS\nPPACF GRAU SUPERIOR\nCOMPETIC INICIAL A i B M\nCOMPETIC 1 M i T\nENSENYAMENTS DE LENGÜES\nComunes Específiques IOC\nLlengua Catalana 2 Llengua Catalana 3 LLENGUA CASTELLANA\nLlengua Castellana 1 Llengua Castellana 2 Llengua Castellana 3\nLlengua Anglesa 1 Llengua Anglesa 2 Llengua Anglesa 3\n5.2 ACTIVITATS COMPLEMENTÀRIES\nLes activitats complementàries que es realitzen responen als següents objectius:   \nUtilitzar els recursos educatius que ofereix l’Ajuntament de Barcelona i altres institucions com a complementació de la pràctica educativa. Donar resposta a temes d’actualitat Compartir les aficions i interessos de l’alumnat Treballar un projecte transversal al llarg de cada curs. Un tema d’actualitat, que es treballa a partir d’ activitats a classe, xerrades, cinefòrum, sortides a museus, ... Conèixer un indret del barri o la ciutat Treballar activament per la sostenibilitat del planeta Generar interessos culturals diversos Compartir llengües i cultures de l’alumnat Vincular-nos a l’entorn acadèmic, social, cultural Treballar el respecte, la convivència, la cohesió i la inclusió de tot l’alumnat com a aprenentatge de l’alumnat per tal que incorpori aquests valors a la seva pràctica quotidiana.\n5.3 SERVEIS L’escola ofereix als alumnes les aules d’informàtica, i els espais del centre com a llocs de trobada, estudi i cooperació. Tallers d’informàtica, de Conversa i de Pintura. Reforç de matemàtiques. Wifi lliure\n5.4 ATENCIÓ, ORIENTACIÓ I ASSESSORAMENT És un servei que té com a objectius:  Informar sobre els programes formatius de l’escola ( característiques, requisits, sortides...)  Ajudar a situar demandes i aclarir motivacions  Detectar les capacitats i competències de l’alumnat per tal d’orientar-lo cap a un determinat grup, nivell, programa  Valorar capacitats, motivacions, expectatives i disponibilitats  Dissenyar itineraris formatius individualitzats.  Orientar sobre qualsevol qüestió relacionada amb l’àmbit de la formació professional\nEntenem l’educació com l’accés a la cultura i a la ciència, per tant no pot quedar ningú exclòs. D’aquí que per nosaltres l’avaluació s’entengui com l’activitat crítica d’aprenentatge a través de la qual s’adquireix coneixement. La nostra responsabilitat es garantir que allò que els/les participants estudien, llegeixen, aprenen val la pena que sigui objecte d’aprenentatge. Per tant l’avaluació forma part de la tasca educativa de tots els professionals de l’educació. Cal entendre-la com un procés necessari, rigorós i de qualitat que permet la recollida d’informació, l’anàlisi i la reflexió sobre com es desenvolupa el procés d’ensenyament- aprenentatge, amb la posterior presa de decisions per millorar-lo. L’avaluació permet també que els participants en els processos formatius puguin conèixer quina és la seva situació inicial respecte dels objectius determinats i prendre consciència sobre el nivell de dificultat, de responsabilitat, de compromís personal i d’èxit que això comporta. L’avaluació és un element motivador pel grau d’informació que obtenen els estudiants i que els permet autoregular els seus processos formatius de forma responsable. En conseqüència, s’entén l’avaluació com un procés per al servei i la millora de la formació de cadascun dels participants i del sistema educatiu en general. En el terreny estrictament pedagògic, considerem que la finalitat de l’avaluació és la de regular el procés d’ensenyament- aprenentatge i facilitar informació sobre l’eficàcia d’aquest procés en relació a cada participant.\nPer tal de dur a terme una avaluació ordenada i orientadora cal considerar les següents fases de l’avaluació:\nEs fa abans d’aplicar els processos formatius i cal orientar-la cap a la detecció dels coneixements, habilitats i comportaments inicials dels participants.\nÉs la que es refereix a totes les intervencions avaluatives fetes durant el procés de formació per tal de millorar-les. Té un caràcter integrador i es refereix tant a les persones com a les matèries.\nEs refereix als resultats obtinguts després del procés de formació i a la seva certificació corresponent.\nvalorar i acreditar els estudis i els coneixements previs\nregular la tasca educativa. prendre consciència\nregistrar el grau d’assoliment dels objectius.\ndels participants. determinar la situació actual del participant en iniciar el procés de formació segons els coneixements. obtenir informació de les institucions de procedència dels participants. obtenir informació sobre les estratègies, maneres de resoldre els problemes dels participants en funció de la seva experiència laboral, social i personal. implicar els participants en aquest procés\ndiagnosticar dificultats, habilitats, coneixements. adequar les activitats d’aprenentatge a les característiques dominants del grup. formar grups.\nentrevista observació informes proves orals i per escrit\ndels errors per rectificar-los o mantenir els èxits. afavorir els processos d’autoregulació\nacreditar i certificar el nivell adquirit\nfacilitar informació sobre: dificultats, avenços, errors conceptuals. exigir del professor que interpreti les dades i apliqui els canvis necessaris.\ncomprovar l’eficàcia del procés. veure com els participants utilitzen els continguts apresos.\nobservació sistemàtica  treballs i proves exercicis estructurals participació en debats   i discussions \ntreballs, proves objectives o pràctiques projectes estudis de casos entrevistes\n7. FORMACIÓ PERMANENT DEL PROFESSORAT\nEntenem la formació permanent com una eina que permet d’una banda la revisió i actualització de la nostra feina i de l’altra la millora personal quant a qualificació professional. L’escola ha de recolzar les millores en la qualitat de l’ensenyament, en la investigació pedagògica i el desenvolupament i divulgació de mètodes i tècniques més adequats per a l’exercici de la docència i de l’educació. L’Escola ha d’aprofundir en l’acció tutorial, la innovació i el model competencial orientador. El/la cap d’estudis és qui ha de recollir les necessitats de formació del professorat, per tal de proposar diferents activitats, grups de treball, seminaris, assistència a cursos, jornades... i elaborar el Pla de Formació del centre.\n8. EL DISTRICTE D’HORTA-GUINARDÓ\nEl districte d’Horta-Guinardó ha col·laborat amb l’escola des del seu origen. Ha donat resposta en la lluita pel local digne i ha recolzat la demanda de l’oferta formativa del Graduat d’educació Secundària, actualment ha vinculat el centre a la Xarxa 0-18. El districte i el CFA El Carmel tenen l’objectiu comú de millorar el nivell acadèmic de la població i les seves opcions personals, laborals, socials, culturals i de participació. La coordinació ens ha de permetre:  Conèixer el tipus de necessitats concretes que demana la població i donar així les respostes adequades, materialitzades en l’oferta formativa del centre i els projectes complementaris.  Prioritzar i rendibilitzar els recursos existents.  Establir espais de coordinació entre els diferents agents implicats en la formació.  Fomentar processos de participació, desenvolupament i transformació social de la comunitat.\nRevisió del document setembre 2017 Claustre del professorat. Consell de Centre. 23\nProjecte educatiu del centre i Projecte Lingüístic


Com canviar l'escala d'eix en el gràfic d'Excel?\nDe vegades, quan inseriu un gràfic a Excel, l'escala de l'eix pot ser massa petita per mostrar totes les unitats de manera clara tal com es mostra a continuació. En aquest cas, podeu canviar les unitats d'eix per complir la mida del gràfic a Excel.\nCanvieu l'escala de l'eix a la taula\nPodeu canviar les unitats d'eix per canviar l'escala de l'eix.\n1. Feu clic dret a l'eix que voleu canviar, seleccioneu Eix format des del menú contextual. Mostra la captura de pantalla:\n2. A la Eix format diàleg, comprovar Unitat principal'S Fix opció, després al quadre de text, escriviu una nova unitat que necessiteu. Mostra la captura de pantalla:\nPunta: Si creieu que l'escala de l'eix és tan gran, podeu escriure una unitat més petita, mentre que, escriviu una unitat més gran.\n3. clic a prop per sortir del diàleg. Ara es pot veure que l'escala de l'eix es canvia.\nEn Excel 2013, podeu canviar l'escala d'eix en un gràfic amb els següents passos:\n1. Feu clic amb el botó dret a l'eix que voleu canviar, seleccioneu Eix format des del menú contextual.\n2. A la Eix format panell a la dreta, feu clic a la icona Opcions d'eix botó, i canvieu el número al Major caixa a la Unitats secció. Veure la captura de pantalla a continuació:


Radiografia de les agressions sexuals múltiples a Espanya - À Punt\nQuan els fills són inimputables, els responsables són els pares / À Punt Mèdia\n16 de juny 2022 - 12:45\nSi parlem d'agressions sexuals i violacions múltiples, la Comunitat Valenciana és la segona amb més casos registrats. Aglutina quasi el 16% de tot l'Estat durant els últims cinc anys, segons el projecte Geoviolencia sexual, que documenta i visibilitza els casos d’agressions múltiples registrats a Espanya des del 2016, l'any que es va conéixer el cas de La Manada dels Sanfermines. Tots els experts consultats per l'equip de Zoom han coincidit a considerar la falta d'educació sexual i l'accés prematur al porno com a factors que afavoreixen les agressions sexuals i les violacions múltiples.\nCom ha explicat Graciela Atencio, impulsora del projecte Geoviolencia sexual, "el que vam advertir és que no es tractava d'un cas aïllat". Des del 2016 ella i el seu equip han pogut documentar 274 agressions sexuals múltiples, "i parlem només de les publicades en els periòdics. És una situació preocupant".\nAtencio també ha explicat que és molt cridanera l'edat a la qual es cometen aquests delictes. "Les víctimes, una de cada tres és menor d'edat, i també si parlem dels agressors, un de cada tres és menor d'edat. Ens trobem davant de molts casos on els que han delinquit, per ser menors de catorze anys, són inimputables, i en aquests casos són responsables directament els pares".\nSegons les dades d’aquest observatori, entre maig i setembre és quan es concentren aquests comportaments. "Aquest és un tipus de violència (les agressions sexuals i les violacions múltiples) relacionat amb la joventut, el temps lliure, l’oci, les vacances, les festes populars...".\n'Modus operandi' dels grups d'agressors sexuals\nGraciela Atencio ha explicat a l'equip de Zoom el modus operandi d’aquests grups d’agressors sexuals: "Sol haver-hi un líder, que és el que porta la resta del grup a actuar així". Alguns dels perpetradors sols miren, acompanyen, mentre que altres actuen, "però el delicte és del grup", conclou Atencio.\nNo hi ha un recompte oficial de les violacions en grup, però, indefectiblement, s'han tornat més freqüents. En poblacions valencianes com ara Burjassot i Vila-real s'han produït violacions en grup el 2022.\nA Burjassot, Vila-real, Almeria, Granada... Aquest és un tipus de violència [les agressions sexuals i les violacions múltiples] relacionat amb la joventut, el temps lliure, l’oci, les vacances i les festes populars... que aflora a l'estiu Graciela Atencio - Impulsora del projecte Geoviolència sexual\nDel total d’agressions sexuals i violacions múltiples documentades pel portal Geoviolencia sexual, entre 2016 i 2021, quasi la meitat es concentren només en tres autonomies de la franja mediterrània: Catalunya (48), Comunitat Valenciana (43) i Andalusia (41), segons la informació a la qual ha tingut accés l’equip del programa Zoom.\nUn adolescent utilitza un mòbil / À Punt Mèdia


Mas Bosch 1526 - alucina - Branding i disseny - Osona, Barcelona\nEstudi de branding i disseny gràfic Vic / Osona / Barcelona\nMas Bosch 1526 és un hotel-boutique ubicat enmig de la natura, al cor de l’Empordà.\nEs tracta d’una masia fortificada del s. XVI, en la que vam treballar durant el procés de reforma per part de l’arquitecte Javier Clarós, que va aplicar les últimes tendències en arquitectura, domòtica i tecnologia neta.\nLa història d’aquesta masia es veu reflectida en els elements decoratius que es troben en l’exterior i interior de l’edifici. El fet que a finals del s. XVII Mas Bosch s’utilitzés com a hospital pels templers i el seu entorn ple de camps d’oliveres, propietat de la finca, va ser el punt d’inici pel disseny del seu nou branding.\nA partir del seu nou logo, vam crear una gamma cromàtica per distingir les diferents àrees de negoci de Mas Bosch 1526.\nL’hotel compta amb zona de restaurant, winebar, spa, club de polo i a més creen la seva pròpia línia d’oli d’oliva.\nL’ocre per la calma de l’hotel restaurant, el marró pel contacte directe amb la terra al club de polo, el grana pel winebar i els seus delicats vins, el lila que et cuida i relaxa a la zona spa i per últim el verd dels seus camps d’oliveres.\nCinc conceptes diferents definits amb cinc colors diferents.\nSenyalística i retolació\nLa senyalística i retolació de l’hotel va ser tot un repte. Volíem mantenir l’harmonia entre els elements originals de la masia i la nova arquitectura, utilitzant materials naturals per donar valor als conceptes de sostenibilitat i respecte pel medi, uns dels pilars de Mas Bosch.\nFinalment vam treballar diferents formats i materials, pedra, fusta, vidre i metall, donant una gran coherència i força a la identitat.\nAl mateix temps, l’estructura interna de la masia oferia un munt de racons i passatges que necessitaven una aplicació molt acurada de la senyalística, per aquest motiu vam crear una sèrie de pictogrames que acompanyarien el text de tota la varietat de rètols, indicant les diferents àrees de l’hotel.\nUn projecte espectacular per un allotjament de somni.\nUn cop finalitzats el branding, la senyalística i retolació, vam dissenyar i desenvolupar la pàgina web de l’hotel seguint amb la mateixa línia de treball: Aplicant una gràfica completament corporativa, donant espai per a la història i les diferents àrees de Mas Bosch 1526.\nAquesta estètica també es va aplicar a les cartes de serveis de l’hotel, restaurant, winebar i spa, així com a diferents elements destinats a la promoció del club de polo i a l’allotjament, en tots els seus àmbits.\nEl resultat és el d’una marca que té cura de la seva imatge i en conseqüència, dels seus clients.\nPreviousPrevious project:SambucusNextNext project:ASN (Alternative Swine Nutrition)


El dubte: Hamlet | Shakespeare in a nutshell\nDes de començaments del segle XVII, l’obra de Hamlet va assolir alts nivells de fama per l’aparició fantasmagòrica d’un mort i per la vívida dramatització de la malenconia i la bogeria, donant lloc a una processó de cortesans trasbalsats a la manera del drama de les èpoques jacobina i carolina de la literatura anglesa. Malgrat que va continuar sent popular i gosant d’audiències massives, crítics pertanyents a la restauració anglesa de finals de segle veien Hamlet com una obra primitiva i van criticar una greu falta d’unitat dramàtica. Aquesta visió va canviar radicalment al segle XVIII, quan la crítica va defensar la figura d’en Hamlet com un heroi pur, un home brillant que pateix diferents desgràcies. No obstant, a la meitat d’aquest mateix segle, l’arribada de la literatura gòtica comporta nous punts de vista psicològics i místics de la cort a l’hora de fer una lectura de la obra; portant novament a primer plà la figura del fantasma i el tema de la bogeria. No serà fins a finals d’aquest segle quan els crítics i actors comencin a veure Hamlet com una obra confusa i inconsistent. Doncs, abans d’ells, les interpretacions eren radicals: o veien al protagonista com un boig, o no; o el veien com un heroi, o no; etc. No hi havia punt intermedi. Aquests nous punt de vista van representar un canvi fonamental per la crítica literària, que va començar a centrar-se més en el personatge i menys en l’argument. Ja al segle XIX, els comentaristes romàntics van donar al protagonista de l’obra valor pel seu conflicte intern i individual, reflectint el fort èmfasi contemporani en la lluita interior i el caràcter propi en general. En aquesta època, la crítica també va començar a deixar de tractar el tema del retard de l’acció d’en Hamlet com una estratègia de l’autor per desenvolupar la trama, sinó com un tret propi del personatge. Aquest enfocament a la personalitat i al judici de la consciència continuarà durant el segle XX, quan la crítica va prendre diverses vies interpretatives.\nHamlet és la història de tres adolescents i una noia. Els nois són de la mateixa edat i es diuen Hamlet, Learte i Fortimbrás. La noia és la més jove de tots ells i es diu Ofèlia. Tots quatre es veuen involucrats en un sagnant drama polític i familiar. Tres d’ells moren en ell; el quart, es converteix finalment, de manera bastant accidental, en el rei de Dinamarca.\nEls sentinelles del castell d’Elsinore, acompanyats del cortesà Horaci, reben a mitjanit la visita de l’espectre del rei mort Hamlet. Horaci ho atribueix als preparatius de la guerra contra l’intent d’invasió del príncep noruec Fortinbràs. El germà del rei Hamlet és el nou rei escollit, en Claudi, oncle del príncep Hamlet, que s’ha casat amb la seva cunyada Gertrudis. El príncep Hamlet, vestit de dol per la mort del seu pare, es mostra melancòlic pel casament precipitat. Alertat pels sentinelles, en Hamlet els acompanya en la següent guàrdia i parla amb l’espectre del seu pare, que li conta com va ser assassinat pel seu propi germà i l’indueix a la venjança.\nEl príncep vol saber si el seu pare ha estat realment assassinat. No pot confiar per complet en un fantasma, ni en tots els fantasmes junts. Busca una causa més convincent i, per aquesta raó, organitza una prova, un test psicològic, basat en l’escenificació teatral del crim. Planeja també fer un cop d’Estat, tot i que sap que no resultaria fàcil organitzar un complot. Ha de considerar els “pros” i els “contres”. És un conspirador nat. “Ser” significa per ell venjar la mort del seu pare i matar al rei; “no ser”, renunciar a l’acció.\nDesprés de la representació teatral, en Hamlet entra a la cambra d’en Claudi, que llavors intentava penedir-se amb precs del que havia fet, i veu l’ocasió matar-lo. Però prefereix esperar per acabar amb la seva vida en un moment en què en Claudi no hagi tingut cap ocasió per confessar els seus pecats, de manera que sigui condemnat a l’infern, tal i com va passar al rei Hamlet quan en Claudi el va matar.\nL’Ofèlia, l’enamorada d’en Hamlet, esperava el príncep a la seva cambra mentre en Poloni, el seu pare, s’amaga darrere uns tapissos per espiar en Hamlet amb el consentiment de la reina. En veure’s vigilat, en Hamlet traspassa els tapissos amb la seva espasa i mata el pare d’Ofèlia, pensant-se que era en Claudi.\nOfèlia, plena de dolor per tot plegat, se suïcida llençant-se al riu, i això porta a Learte, el seu germà, a voler matar Hamlet, de manera que el repta a un combat amb espases. Tots dos resulten malferits davant els ulls de tota la cort. Durant el dol, la reina, la Gertrudis, beu per accident un vi enverinat destinat a Hamlet, el qual aconsegueix que en Claudi també n’arribés a veure. En aquests moments, el príncep noruec Fortinbràs està ocupant la cort i en Hamlet, abans de morir, dóna el seu vot perquè sigui el nou rei.\nSegons en Jan Kott1, Hamlet pot resumir-se de diferents maneres: com una crònica històrica, com un romanç criminal o un drama filosòfic.\nEn Hamlet és un moralista incapaç de marcar amb claredat la frontera entre el bé i el mal; l’intel·lectual que no troba una raó suficient per actuar; el filòsof que dubta de l’existència del món. Ell encarna el dubte entre l’amor cap a la seva mare i la lleialtat al pare, entre les seves pors i el deure de venjar el rei mort, entre l’amor i les seves obligacions. Aquest caràcter complex és un dels principals atractius de l’obra.\nHi ha molts temes a Hamlet: la política obligada a escollir entre mitjans violents i fins morals, la disputa entre teoria i pràctica, la reflexió entorn al sentit de la vida… I al mateix temps Hamlet és una tragèdia sobre l’amor, un drama familiar, una obra política, filosòfica, escatològica i metafísica. A més a més, també conté un estudi psicològic i una trama sanguinària.\nL’acció tràgica té elements còmics, com els diàlegs entre els servidors, que fan de contrapunt. A més, denuncia la corrupció del país i l’escassa frontera entre realitat i aparença, que és tema típic del barroc. Un altre tema barroc que apareix és la mort, omnipresent a l’obra. La majoria de representacions del protagonista el mostren interrogant un crani, moment què pertany a l’escena de l’enterrament d’Ofèlia, encara que generalment s’associa amb el famós monòleg “Ser o no ser”. Aquests monòlegs no duen l’acció enlloc però ens mostren l’interior d’en Hamlet (pensaments, reflexions, premonicions…)\nEls personatges es mostren sobretot a partir dels monòlegs que fan, on expliquen els seus problemes i anticipen accions futures. És una tragèdia, doncs, més reflexiva que no pas d’acció, tot i el gran nombre d’esdeveniments tenen lloc a la cort.\nUna altra característica de Hamlet és el retardament de l’acció. En Hamlet ha de venjar la mort del seu pare però aquesta venjança demana un temps, perquè sinó no hi hauria drama. Això s’aconsegueix amb els dubtes d’en Hamlet a l’hora de dur a terme l’assassinat i també amb l’ús de duplicitats: utilitza sovint l’hendíadis (expressió d’un concepte únic per mitjà de dos termes coordinats) i l’oxímoron (posa de costat mots o unitats sintàctiques de sentit oposat).\nShakespeare va introduir elements per distreure el públic, com espectres, batalles, conspiracions i trames secundàries. Aquest és un tret de tota la seva producció, que fa que les seves representacions tinguin diversos nivells de lectura.\n1Kott, Jan. Shakespeare, nuestro contemporáneo. Barcelona, Alba, 2007


Art urbà per a decorar les persianes del pavelló Sagrat Cor del TGN Bàsquet -\nHome / Notícies / Equips / Femenins / Art urbà per a decorar les persianes del pavelló Sagrat Cor del TGN Bàsquet\nArt urbà per a decorar les persianes del pavelló Sagrat Cor del TGN Bàsquet\nUpdated: juliol 21, 2019\nEl TGN Bàsquet ha decidit aportar color i, sobretot, art a la part exterior del pavelló del Sagrat Cor. El club lila ha contractat un artista del grafit, exjugador de l’entitat lila i que també va ser alumne de l’escola Vedruna Sagrat Cor, Pere Grané, per fer una de les seves obres a les dues persianes del carrer Marquès de Montoliu. En una d’elles, Grané ha dibuixat tres jugadors i jugadores de bàsquet i en l’altra l’escut del club.\n«Estic pintant tres figures donant centralitat a la figura femenina per la importància que té el bàsquet femení al club. Pel que fa als colors, he donat molta importància al lila, el color del TGN Bàsquet, i al taronja el color del bàsquet. També he inclòs el verd per donar força a la composició. En general, he jugat amb transparències i colors plans», diu Pere Grané, que va començar a fer la seva obra el passat divendres a la tarda.\nAquest llicenciat en Sociologia i doctor en Ciències de l’Educació va començar a interessar-se pels grafits de ben jove, quan era un adolescent. «Vaig començar pintant al carrer quan tenia catorze o quinze anys. Més tard vaig fer el meu treball de recerca sobre temes de grafits a Tarragona quan estudiava batxillerat al Sagrat Cor», recorda.\nLa directiva del club es va posar en contacte amb Grané fa alguns mesos però no ha estat fins ara que aquest artista ha pogut iniciar l’encàrrec. «Afortunadament tinc molta feina, per això no he pogut començar abans. A Tarragona he pintat als centres cívics de Sant Pere i Sant Pau i de Torreforta, també he fet alguns projectes al barri del Serrallo, així com en altres zones de la ciutat. Últimament, però, he centrat la meva activitat a la ciutat de Barcelona i les poblacions del voltant, com l’Hospitalet, Cornellà i Llobregat», diu Grané, l’obra del qual es pot consultar al seu web: www.peregrafe.com.\nGrané assegura que des del TGN Bàsquet li han donat molta llibertat creativa a l’hora de fer la seva obra i abans de l’aprovació definitiva de la composició, va passar un parell d’esbossos a la directiva per a la seva aprovació. «Quan rebo un encàrrec el primer que faig és conèixer tot allò que puc de l’entitat, institució o persona que m’ha demanat l’obra i el context on ha d’anar. Aquí ha estat fàcil perquè conec perfectament la casa. Em fa molta il·lusió pintar al club on vaig aprendre a jugar a bàsquet», diu.\nAquesta serà la segona obra de Grané a les instal·lacions esportives del Sagrat Cor perquè el pavelló ja té un mural fet per ell a la paret exterior que dona a la pista vermella del pati interior.


L' Ajuntament organitzarà una segona edició de la Ruta Tapa — Ajuntament de Sant Adrià de Besòs\nSou a: Inici Sant Adrià per temes Alcaldia Notícies L' Ajuntament organitzarà una segona edició de la Ruta Tapa\nL' Ajuntament organitzarà una segona edició de la Ruta Tapa\nLes tapes de la Granja Ca la Tere, la Cafeteria Ateneu i la Formatgeria D’Origen, les més ben valorades per als ciutadans\nUn cop finalitzada La primera Ruta Tapa de Sant Adrià, l’equip de govern valora molt positivament la participació tant dels establiments col·laboradors com dels ciutadans i ciutadanes que s’han acostat per provar les propostes gastronòmiques.\nEls 19 establiments participants van preparar unes 6.000 tapes i un centenar de persones van introduir les butlletes per valorar la seva qualitat a les urnes instal·lades als bars, a l’Ajuntament i al Centre Polidor. Donada la bona acceptació de la iniciativa l’Ajuntament es planteja organitzar una segona edició en altres dates, com per exemple Nadal, i ampliar-la a altres barris del municipi.\nUn cop fet el recompte de totes les butlletes i les puntuacions atorgades, els establiments més ben valorats han estat: 1r Granja Ca la Tere, 2n Cafeteria Ateneu i 3r Formatgeria D’origen. Divendres 30 de setembre al matí, l'alcalde, Joan Callau visitarà als guanyadors i els farà un reconeixement.\nEl mateix dia a la recepció del Mercat d’Abastaments, a les 11.30 h, s’extrauran a l’atzar tres butlletes, de les 100 que es van introduir a les urnes, que rebran els següents premis: un sopar o dinar per a quatre persones a l’establiment guanyador i dos lots de productes.\nSant Adrià de Besòs, 23 de setembre de 2016


Les perles: Sala i Martín ja té 9.000 repiulades per a demostrar que no som 'quatre gats' i el vídeo de Trump que va indignar Maryl Streep\nLes perles: Sala i Martín ja té 9.000 repiulades per a demostrar que no som ‘quatre gats’ i el vídeo de Trump que va indignar Maryl Streep\nEl discurs de Maryl Streep ha estat un dels moments més destacats de la cerimònia dels Globus d’Or d’aquesta matinada. L’actriu ha criticat durament el futur president dels Estats Units, Donald Trump, per la imitació que havia fet d’un periodista discapacitat del New York Times. A continuació us oferim el fragment d’aquell episodi vergonyós. I ací podeu veure com ha anat la polèmica i la resposta de Trump.\nL’economista Xavier Sala i Martín va fer ahir al vespre una crida que té molta requesta. Un usuari de Twitter li va criticar que fes servir una ‘llengua marginal’ com el català i afegí que si només piulés en català el seguirien ‘quatre gats’. L’economista va decidir llavors de fer un piulet en català per demostrar que no són precisament quatre gats que el segueixen pel seu contingut en llengua catalana. Ara mateix, el piulet ja supera les 9.000 repiulades. Ací podreu anar veient com han anat els fets.\nMés enllà de polèmiques, el dia d’avui ha estat marcat per l’aniversari de Carles Puigdemont al capdavant del govern de la Generalitat. Assumpció Maresma n’ha fet aquesta crònica per a entendre les claus d’aquest lideratge diferent.\nNo ha estat un bon dia per a la diplomàcia espanyola. A Letònia, l’oficina antifrau no ha trobat cap prova d’unes acusacions aparegudes a la revista espanyola Interviú, segons les quals l’ex-primer ministre letó Valdis Dombrovskis havia cobrat un suborn per defensar el procés sobiranista català. Us ho expliquem ací.\nA la tarda s’ha sabut la mort del prestigiós sociòleg Zygmunt Bauman. L’ideòleg del concepte de ‘societat líquida’ s’ha mort a la ciutat britànica de Leeds a noranta-dos anys. Bauman fou un dels signants d’un manifest que defensava que els catalans poguessin votar en la consulta del 9-N.\nA part això, VilaWeb ha publicat avui una entrevista en profunditat a Josep Roca, el sommelier del Celler de Can Roca. Hi parla de la seva trajectòria i explica com es va introduir en el món del vi. L’entrevista tindrà una segona part.


Quini rebia més cartes que Maradona, recorda 'Pichi' Alonso\n"Quini rebia més cartes que Maradona"\n'Pichi' Alonso i altres excompanys evoquen la figura d'un inoblidable golejador que va deixar empremta dins i fora del camp\nBarcelona - Dimecres, 28/02/2018 | Actualitzat el 01/03/2018 a les 17:03 CET\nDe la seva qualitat futbolística en donen fe els seus gols, més de 300; de la se va qualitat humana en parlen els que van ser els seus companys. Enrique Castro Quini va deixar tanta empremta al terreny de joc –set trofeus Pitxitxi al màxim realitzador, dos d’ells a Segona Divisió– com fora, pel tracte que va mantenir al vestidor i al carrer. L’aficionat conservarà el record d’una persona entranyable, perquè aquesta és la imatge que projecten els futbolistes que el van conèixer.\nFins i tot els rivals. Fins i tot els àrbitres. Només una vegada va ser expulsat, en més de 600 partits oficials, i per protestar. Mai per clavar una puntada o per tornar una agressió, tot i que va lidiar amb la flor i nata dels centrals (Benito, Arteche, Mina, De Felipe, Aguirre Suárez...) més durs i violents de l’època.\nQuini mostra les seves botes amb una dentadura postissa inserida / ARXIU EP\nNomés una targeta vermella\nQuini va veure la targeta vermella el 24 d’octubre de 1976 en un Sant Andreu-Sporting. L’hi va ensenyar Jacinto de Sosa Martín, àrbitre castellà de capçalera de José María García. Una protesta «confusa», segons es llegeix a les cròniques, després que el col·legiat assenyalés una falta indirecta a l’àrea del Gijón. L’Sporting, en la vuitena jornada, era el líder de Segona. Quini, és clar, ja era el líder dels golejadors.\n«Quini rebia més cartes que Maradona», recorda Àngel Pichi Alonso, en un comentari que resumiria la doble admiració, esportiva i humana, que suscitava el desaparegut davanter asturià. L’exfutbolista de Benicarló reviu la impressió que li causava veure la taquilla de Quini i la devoció amb què les contestava totes.\n«Quini era una persona –diu persona, no futbolista– que queia bé a tothom, era molt enrotllat i pròxim, disposat a ajudar-te, simpàtic, sempre afectuós amb qui se li acostava», rememora Pichi Alonso retratant la figura d’un bromista de llibre. Les mateixes paraules pronuncia Juan Manuel Asensi, amb qui va coincidir més vegades en les convocatòries de la selecció espanyola (el Mundial-78 i l’Eurocopa-80) que al Barcelona: només una temporada.\nEl cambrer rondinaire\n«A l’hotel de Vallvidrera on ens concentràvem hi havia un cambrer rondinaire. A cada taula teníem una ampolla de vi d’una marca que portava una malla per fora envoltant el vidre. ‘Quan vingui el cambrer, tu empenys l’ampolla cap a ell però jo la tindré agafada per la malla. Ja veuràs quin ensurt li donem’, em va dir. Jo vaig empènyer l’ampolla i ell no l’havia agafat, així que, efectivament, li vaig tirar tot el vi per sobre i vaig quedar jo amb el cul a l’aire», recorda Pichi a tall d’exemple sense evitar el riure. Menys gràcia li feia a José Ramón Alexanco, el seu company d’habitació durant molts anys, quan buscava Quini sense parar en qualsevol hotel i sortia de l’armari on s’havia amagat cridant. Això sí que era un ensurt.\nMaradona, Quini, Alexanco i Esteban, en un entrenament de pretemporada / ARXIU EP\nSuplent amb Menotti\n«Era un home excepcional i un golejador dels que ja no hi ha», va manifestar el segon de la classificació epistolar. Diego Armando Maradona, des dels Emirats Àrabs, es va recordar de Quini, fetr que demostra l’empremta que li va deixar. «Era un home excepcional i un golejador dels que ja no hi ha, jugàvem molt al tennis en el temps lliure», va explicar el Pelusa. La seva arribada va originar, també, la suplència de Quini, especialment quan César Luis Menotti va substituir Udo Lattek.\nAbans ja havia marxat Asensi, a qui es considerava un veterà tot i que tenia la mateixa edat que Quini. Exactament la mateixa. Tots dos van néixer el 23 de setembre de 1949. «Competíem per veure qui trucava abans l’altre», va comentar l’excentrecampista des d’Alacant, on viu. La relació mai es va perdre, i Asensi sempre va estar pròxim en totes les vicissituds. Inclosa la del segrest que els va costar la Lliga. Sense Quini, l’equip, obligat a jugar, va estar quatre jornades sense guanyar. «Després de tot això era ell qui ens animava, era molt vital», va dir José Vicente Tente Sánchez a Marca, retratant l’estat de por de la plantilla.\n«Sembla que quan millor persona ets, pitjor et tracta la vida», reflexionava Asensi referint-se a Quini, que a més dels 25 dies que va passar tancat en un zulo, va patir la mort del seu germà Jesús, porter de l’Sporting, i va passar per un càncer de coll. «Tot el que es faci en la seva memòria és poc. Com a jugador avui no tindria preu, seria algo desorbitat», calcula l’exfutbolista alacantí d’un golejador admirable.\n«Un rematador pur, extraordinari, capaç de tocar la pilota amb el cap amb la potència del peu i que, en canvi, moltes vegades preferia tocar-la suaument, amb finor, per sobre del porter», explica encara avui amb admiració Pichi Alonso.\nTemes: Enrique Castro Quini Futbol Maradona


El concurs es celebrarà a la localitat de Canillo el cap de setmana del 17 i 18 d’octubre de 2020\nAquest concurs és una trobada de formacions de música de cambra instrumentals i/o vocals provinents de diferents països, que té per objectius impulsar la pràctica musical i fomentar la cultura musical i interpretativa de les joves promeses musicals del moment.\nEn un entorn privilegiat, els interessats podran participar-hi des dels 10 anys d’edat en endavant, en grups d’entre 2 i 8 instrumentistes, dividits en dues categories: la Categoria Base, per a participants nascuts entre els anys 2010 i 2002, i la Categoria Avançada, per a participants nascuts fins l’any 2001. Les inscripcions estan obertes fins a l’1 d’octubre de 2020. Les actuacions del concurs es realitzaran a la sala Auditori del Palau de Gel.\nEn la darrera edició, celebrada els dies 6 i 7 d’abril de 2019, alumnes del Centre Superior Liceu van recollir alguns dels premis més importants, entre els quals van figurar: el primer premi per a Bernat Sánchez i Júlia Fortuny (integrants del Sánchez & Fortuny Piano Duo); el segon premi per al Quartet Toldrà format per David Fonseca Gonzalez (violí) i Miquel Muñiz Galdon, els dos alumnes becats per la Fundació de Música Ferrer-Salat, Xavier Rotger Bonnín (viola) i Carmela Cristos Font (violoncel); i el tercer premi, que va ser per al Trio Cepheus, que es va es va alçar amb el premi al públic en la categoria avançada i que estava integrat per Hilda Camila Maza (violí), Alex Olmedo (violoncel) i Nil Solé (piano), tots ells també becats de la Fundació de Música Ferrer-Salat.\nDes de la Fundació Conservatori Liceu animem als nostres alumnes i alumnis a participat d’aquest prestigiós concurs.


l'ARFA: de febrer 2020\nPrimera trobada amb la Directora\nAhir a la tarda vàrem fer una petita reunió de la Junta de l'ARFA, a les 6, i després, vàrem trobar-nos amb la nova Directora, la Mari-Carmen Ruiz.\nA la Junta, la Lea ens va manifestar la seva idea de seguir participant amb l'ARFA, com a vocal de la Junta, però no com a presidenta. Considera que el president/presidenta ha de conèixer i viure directament les problemàtiques de la Residència, i ella, ara que la Pepita ens ha deixat, no podrà fer-ho com abans.\nA tots ens sap greu que no segueixi de presidenta, però ho entenem, i li agraïm el seu paper d'ànima de l'associació aquests darrers 5 anys. Mirarem de convenir amb la nova Directora una reunió conjunta, on ella es pugui presentar, i la Lea explicar la seva decisió. Voldríem insistir en la necessitat de vincular més familiars a les activitats de l'ARFA, i, naturalment, a reestructurar la Junta.\nAmb la Mari-Carmen vàrem repassar breument la llista tradicional de problemàtiques:\n- presència del metge, que nosaltres justifiquem des d'un punt de vista psicològic,\n- horaris dels menjars, que voldríem recuperar l'antic sistema dels 10 minuts de decalatge,\n- qualitat i dietes, de les que molts residents es queixen,\n- pèrdues de roba, amb la proposta de fer servir una bossa tancada per cada resident,\n- entrades de cotxes a la ronda del senyor Parull,\n- informació periòdica als familiars sobre la salut dels residents,\n- voluntariat, per animar algunes llargues hores sense activitats,\n- les activitats de la Coral animada per la Toñi i l'Isidre,\n- contenidors baixant la Muralla a mà esquerra\nLa Directora va fer també algunes propostes innovadores:\n- reprendre, millorada, la nota mensual d'informació,\n- organitzar algunes xerrades periòdiques per als familiars,\n- pensar en algun sistema per difondre cap a l'exterior les activitats de la Residència (Instagram, Facebook, ...)\nVàrem sortir tots molt contents i satisfets, esperançats davant la nova etapa !\nAmb la Directora estem d'acord en què nosaltres també som cuidadors ... i que hem de treballar plegats !\nPerò ens vàrem oblidar fer la foto de família !\nCarnestoltes a la Residència ...\nTot i que hi ha gent que ho qüestiona, iniciativa simpàtica com cada any !\nCom estem de places en Residències a Mataró ?\nSovint hem parlat amb responsables del Consorci i Municipals sobre les places en les residències per a gent gran a Mataró. Sobretot quan va tancar fa uns anys la residència Mare Nostra.\nEl País, en l'editorial d'ahir dilluns dia 3 de febrer, deia fa que la OMS recomana 5 places de residents per cada 100 habitants de més de 65 anys.\nHe mirat el padró Municipal, i a Mataró (2019) hi ha 22.385 ciutadans de més de 65 anys. Això vol dir que ens caldrien unes 1.120 places de residents.\nMirant per la web, he trobat unes 10 residències a Mataró amb un total de 914 places. Ens en falten doncs 200 !\nUna de les webs que més info dona és inforesidencias\nJa tenim nova directora !\nLa Daría Rubio, Directora de infermeria de l'Hospital de Mataró, ens informa que a partir d'avui dilluns, Ma.Carmen Ruiz Arévalo comença com a directora tècnica de la Residència Sant Josep, substituint a l'Imad El Bouchaibi Daali, que va demanar la baixa a primers de desembre de 2019. La nova directora dirigirà l'activitat desenvolupada per la Residència Sant Josep, el CAD i el SEVAD.\nJa hem tingut amb ella un petit primer contacte, però esperem que en els propers dies, poguem fer una trobada informal amb la gent de l'ARFA, per començar amb ilusió una nova etapa.


“Ningú té dret a polititzar la Cursa de la Dona” ·\nInici Opinió “Ningú té dret a polititzar la Cursa de la Dona”\n“Ningú té dret a polititzar la Cursa de la Dona”\nNingú té dret a polititzar la Cursa de la Dona com s’ha fet a les xarxes socials i, sobretot, en un publicitat en una revista d’abast comarcal.\nAquesta prova es va crear des del Club Atletisme Roses per tal de difondre i impulsar la pràctica de l’esport entre els rosincs i rosinques, i vam voler donar-li un paper protagonista a la dona, que com eix vertebrador d’un nucli familiar qualsevol seria el reclam per fer una crida a que tota la família, fills, pares, avis i nets, hi participessin en la cursa.\nA més, des del Club Atletisme Roses es vam proposar que aquesta prova d’atletisme servís per quelcom més que per fer esport. I per això, vam considerar convenient que totes les persones que volguessin participar posessin el seu gra de sorra per una causa noble, i avui dia, per desgràcia, tan necessària com és lluitar contra el càncer. Per això, des del primer any, des del 2008, hem destinat tots els diners de la recaptació de les 10 edicions de la Cursa de la Dona a favor de la Fundació Roses Contra el Càncer.\nÉs evident que la Cursa de la Dona és una activitat de caire lúdic, esportiu, familiar i solidari. D’aquí el seu èxit, però no és menys cert que el fons d’aquesta prova d’atletisme, és molt més important. Un fons, una finalitat, que no és altra que ajudar a la societat en la seva lluita contra el càncer, un assumpte molt seriós per polititzar-lo de la manera tant banal com ho ha fet la Junta Local de Roses del Partit Popular de Catalunya.\nCom a president del Club Atletisme Roses em sento, a l’igual que la resta dels meus companys de Junta, molt indignat i molt dolgut per la utilització política que s’ha fet de la Cursa de la Dona, perquè considerem que ningú, NINGÚ, té dret a polititzar aquesta activitat en la que el seu caire, reitero, és només esportiu, lúdic, familiar i, sobretot, solidari. No pas polític.\nPresident del Club Atletisme Roses


Foto: Cathandbol Els aficionats han de donar suport als seus jugadors\nBordils – Amenabar Zarautz, dissabte 20 h\nL’equip bordilenc té un partit gairebé transcendental de cara a obtenir la permanència a la Divisió Plata ja que rep l’equip que ocupa la tercera plaça per la cua, la primera de descens, que està 5 punts per sota i obtenir una victòria li signi ficaria deixar-lo a 7, i aquest seria un avantatge molt important a falta de 14 punts per jugar.\nL’equip basc fins ara només ha guanyat a la pista del Cisne, el penúltim classificat, i ha empatat a la de l’Alarcos de Ciudad Real, per tant sembla un rival apropiat per poder sumar els dos punts, sobretot si l’equip bordilenc pot disposar del seu principal puntal Nonó, que va patir una lesió en el partit de la setmana passada davant el Barça B.\nLa presència de Nonó, lesionat contra el Barça, seria important (imatge d'arxiu del partit de Copa contra Puerto Sagunto)\nL'Amenàbar és el segon equip menys golejador de la categoria i per tant si la defensa bordilenca està a un bon nivell de ben segur el partit podrà encarrilar-se com els agrada, o sigui corrent al contraatac. Els principals puntals són David Aguirrezabalaga (de cognom ben conegut, i que ha fet 139 gols) i Ander Torriko (140). Entre els dos n'han fet quasi la meitat del seu equip.\nBarça B - Covadonga, dissabte 16:30 hores\nEl Barça B està en bon moment i a part dels dols equips capdavanters, que s’estan disputant el primer lloc d’ascens directe, és el que ha fet més punts (11) en les cinc darreres jornades. Rep l’equip asturià del Covandonga que tot i està en zona intermèdia té la particularitat d’haver fet la meitat dels punts fora de casa i això fa que els de Lorenzo Rueda no es puguin confiar en absolut.\nPerò, d’entrada, només observant la diferència de més de 100 gols marcats per un i altre equip fa que l’equip blaugrana s’hagi de considerar favorit per sumar els dos punts en aquest partit que li donarien un pas més cap a la cinquena plaça, que és quasi el màxim al que pot optar aquesta temporada.\nEls màxims golejadors de l'equip asturià són Samuel Pérez (89) i Miguel Paraja (85) i els veterans Carlos Maneul Rodríguez Prendes (78) i Víctor Àlvarez (68) i destaca la presència del porter Jorge Martínez. L'entrenador és Chechu Villaldea.