Netflix preti da povuče filmove - Titlovi.com\nNetflix preti da povuče filmove\nFestival u Cannesu mogao bi veoma lako da zadesi bojkot jednog od najpoznatijih servisa za "strimovanje" filmova. Ova odluka je direktna posledica vesti da će samo oni filmovi koji će biti u redovnoj bioskopskoj distribuciji u Francuskoj moći da se nađu u zvaničnoj festivalskoj konkurenciji, a samim tim i da konkurišu za glavne nagrade.\nTi filmovi su: drama Roma (koju je potpisao Alfonso Cuarón), triler Hold the Dark (Jeremy Saulnier), film o terorističkom napadu Norway (Paul Greengrass), drama u čijoj pozadini je sudbina Orsona Wellesa The Other Side of the Wind, kao i dokumentarac o čuvenom reditelju, odnosno završetku ovog filma - They'll Love Me When I'm Dead (Morgan Neville).\n"To je njihov ekonomski model, i ja to poštujem", izjavio je nedavno Thierry Frémaux, direktor festivala. "Ali, mi smo svi uključeni u filmski biznis i želimo da filmovi koji su u zvaničnoj selekciji budu prikazivani i u bioskopima. To je model za filmofile i Netflix mora i to da poštuje."\nOvogodišnji Cannes Film Festival počinje 8. maja, a konačan spisak filmova koji će se prikazivati na njemu biće objavljen 12. aprila.


Ekonomija – Страна 12 – GMinfo\nIz Nacionalne službe za zapošljavanje obaveštavaju da će u ponedeljak, 14. oktobra 2019. godine isplatiti posebnu novčanu naknadu za septembar 2019. godine, uplatom na tekuće račune korisnika kod poslovnih banaka. gminfo.rs\nROC Rudnik ovog meseca obeležava 15 godina uspešne privatizacije. Ovo nije najveći, ali je sigurno jedan od najuspešnijih rudnika u zemlji koji je upravo privatizacijom, ulaskom u beogradsku kompaniju „Kontango”, pre 15 godina, otpočeo ubrzan…\nOko 90.000 zanatlija svih profila u ovom trenutku nedostaje srpskom tržištu, pokazuju podaci Građevinske komore. Kako pišu „Večernje novosti“, poražavajući je i podatak da je prosečna starost nekih od njih, poput građevinskih radnika – 55…\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas da će penzioneri jednokratnu pomoć od 5.000 dinara dobiti u periodu između 20. novembra i 1. decembra. „Najkasnije do 1. decembra ćemo penzionerima da uplatimo 5.000 dinara“, rekao…\nKompanija Tetra Pak je do sada na globalnom nivou isporučila preko 500 milijardi komada ambalaže sa Forest Stewardship Council™ (FSC™) oznakom, dostižući na taj način značajnu tačku na svom putu promovisanja odgovornog upravljanja sirovinama i…\nOdluka Vlade o povećanju minimalca od naredne godine za oko 3.000 dinara na mesečnom nivou predstavlja novo poniženje celokupnog sveta rada i nastavak pojačane politike sistematskog uništavanja srpske privrede, ocenio je danas Udruženi sindikat Srbije…\nVlada Srbije, sindikati i poslodavci nisu uspeli da se dogovore oko visine „minimalca“ za narednu godinu, pa će Vlada Srbije predložiti da se minimalna cena rada poveća za 11,1 odsto u 2020. godini, prenosi rts.rs. Ministar…\nNaftna industrija Srbije (NIS) isplatiće akcionarima dividendu iz prošlogodišnje dobiti u utorak, 17. septembra, saopšteno je iz kompanije. NIS će akcionarima isplatiti četvrtinu dobiti, pa će vlasinicima akcija od 26,1 milijarde dinara prošlogodišnje dobiti na…\nMinimalnu potrošačku korpu za tročlano domaćinstvo čini, između ostalog, kilogram pirinča, 7,5 kilograma krompira, 900 grama mortaldele, 13 litara mleka, 200 grama mlečne čokolade, pet kilograma jabuka, dve litre prirodnog soka… Dok traju pregovori o…


Predsednici parlamenata saglasili su se da su bilateralni odnosi između Srbije i Rusije veoma dobri, čemu zanačjno doprinosi politički dijalog na visokom nivou koji je veoma intenzivan.\nUkupne bilateralne odnose prati i veoma razvijena i dinamična parlamentarna saradnja između Narodne skupštine i Državne Dume koja se ostvaruje kroz rad Komisije za saradnju.\nTokom sastanka razgovarano je i o epidemiološkoj situaciji u Srbiji i RF, a sagovornici su se složili da se uzvratna poseta predsednika Državne Dume Vječeslava Volodina Beogradu zbog epidemiološke situacije pomeri za mart.\nVječeslav Volodin izrazio je nadu da će i nakon izbora parlamenti nastaviti blisku saradnju i uputio je poziv predsedniku NS da poseti RF bilateralno, kao i da uzme učešće na Međunarodnom forumu za rzvoj parlamentarizma koji će biti održan u junu u Moskvi.\nPredsednik NS Ivica Daćić je zahvalio na pozivu i rekao da će o svim detaljima dalje saradnje razgovarati prilikom susreta u Beogradu.


Ružić sa predstavnicima lokalnih samouprava o unapređenju uslova poslovanja - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Ružić sa predstavnicima lokalnih samouprava o unapređenju uslova poslovanja\n0Piše: Beta 24. decembra 2019. 13.38\nOn je istakao da na lokalu mnogo toga zavisi od sposobnosti i volje lidera da neke stvari pokrenu i promene u svojoj zajednici.\nPredsednik Izvršnog odbora NALED-a Dejan Đokić je rekao da su certifikovane opštine prolaskom kroz BFC SEE program unapredile poslovno okruženje za 70 odsto zahvaljujući jasnim smernicama kako da u rad lokalne administracije uvedu najviše međunarodne standarde povoljnog poslovnog okruženja.\n„Za privredu i građane šalteri su prvo mesto na kojem će izgraditi utisak i stav o efikasnosti javne uprave i da li je baš to lokacija na kojoj žele da započnu biznis. Certifikovane opštine su, kroz ovaj program, izgradile značajno veće kapacitete za brigu o privredi, koje sada bolje i efikasnije koriste tako da su bile dvostruko uspešnije u privlačenju investicija“, rekao je Đokić.\nU Srbiji je Program certifikacije opština sa povoljnim poslovnim okruženjem startovao 2008. kao jedinstvena inicijativa za poboljšanje kvaliteta usluga i informacija koje lokalne samouprave pružaju privredi, a 2012. priključile su se i zemlje regiona. Do sada su 54 lokalne samouprave iz Hrvatske, Severne Makedonije, BiH, Crne Gore i Srbije prošle proces certifikacije i još 33 su u procesu.\nBranko Ružić, Lokalne samouprave, NALED\nRužić: Srbija može da ostvari interese samo kad su joj odnosi sa SAD dobri


Prihodi u budžetu veći, drugi u Evropi po rastu\n„ Imali smo, neočekivano, odličnu prihodnu stranu, višu od naših najboljih projekcija. Veoma smo zadovoljni stanjem u budžetu za jul“, kazao je on.\nRekao je da je bilo mnogo teže u aprilu i maju kada su na snazi bile najteže mere zbog korona virusa.„Dobili smo danas za najveći deo evrospkih zemalja prve procene stope rasta. Srbija je trenutno druga u Evropi za drugi kvartal, a ispred nas je samo Litvanija. Svi ostali su daleko, daleko, daleko iza nas“, podvukao je on.\nPodsetio je da je Srbija u prvom kvartalu bila prva u Evropi po stopi rasta.\nKazao je da se izmenjena procena za drugi kvartal ispostavila kao pesmistička sa minusom o 9,9 odsto, i ona će biti minus 6,3 do 6,4 procenata.\nPenzije i plate sigurne, Srbija uspešnija od ostalih\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je da su penzije i plate u Srbiji sigurne i neće biti smanjivane, i pored korona virus krize koja je izazvala tektonske promene u svetu.\nNajavio je da će država ići sa daljim merama podsticaja privrede, kao što je „moja prva plata“, kojim se želi ojačati privredni sistem.\nNaveo je da su ta tri grada posebno pogođena, dok ostale turističke destinaije, kao što su Zlatibor i Vrnjačka banja imaju popunjenost od oko 80 odsto, a Beograd svega pet do šest procenata.„Videćemo šta možemo da uradimo da ih podstaknemo da ne zatvaraju“, naglasio je Vučić.\nRekao je i da će evrovzona imati negativan rast od minus 14,4 odsto, te da su ti svi podaci pokazatelji „ekonomskom potopa“.Na drugoj strani Srbija sa plus pet, odnosno minus šest, mnogo je drugačija u odnosu na sve druge.\nMnoge strane kompanije premeštaju proizvodnju\nVučić je kazao da Srbiji ide na ruku to što veliki deo stranih kompanija želi da premesti svoje proizvodne kapacitete što bliže do njihovih centrala kojima je Srbija jako blizu, a istovremeno nudi kvalitetnu radnu snagu, obrazovanu, odličnu putnu infrastrukturu i paket mera koji ni jedna druga zemlja ne može da ponudi zbog dobrog fiskalnog sistema.\n„Na ruku nam ide to što svi žele proizvodnju bliže svojim centralama, mnogi će izmestiti to u Srbiju iz azijskih zemalja. Nudimo dobru radnu snagu, imamo kvalitetnu radnu snagu, obrazovanu u Beogradu, Nišu, Kragujevcu, a istovremeno imamo najrazvijeniju putnu, a uskoro i železničku infrastrukturu. Na ruku nam ide i paket mera koji ni jedna druga zemlja ne može jer morate da imate veome veoma dobar fiskalni sistem“, naglasio je Vučić.\n„Verujem i u nova ulaganja u automobilsku industriju, jer su od veliko značaja kompanije Leoni i druge komponentske fabrike koje rade kod nas“, zaključio je predsednik.\nDa se provere prihodi svih, moji među prvih 10\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je da niko nije iznad zakona i da očekuje da se provere prihodi svih, kako ministara, premijera, tako i svih onih sa apartmanima u Londonu ili računima u Cirihu ili drugim poreskim krajevima, kao i da on želi da bude među prvima kojima će se imovina ispitati po novom Zakonu o poreklu imovine.Vučić je to rekao danas u Batajnici odgovarajući na pitanje novinara da li će Uprava za prihode proveriti sve i da li će se na tom spisku naći i ministri, kao recimo Aleksandar Vulin.\nVučić je istakao da se ne meša u posao Uprave i da je njihov zadatak da rade svoj posao i provere sve, napominjući da su već četiri ministra bili predmet obrade.\n„Što se tiče tetki i stanova, važno da se provere svi i očekujem da se svi provere i oni sa apartmanima u Londonu i računima u Cirihu i drugim poreskim krajevima“, rekao je Vučić.\nOn je podsetio da je donet i važan Zakon o poreklu imovine, i da bi želeo da bude predmet obrade te Komisije u prvih 10 i da podaci budu dostupni građanima Srbije da vide šta je ko stekao, kao i da predmet budu svi i oni koji misle da su mimo i iznad zakona.\n“Ne interesuju me hajke i harange, zakon mora biti sveto pismo i za Upravu i za Ministarstvo finansija“, poričio je Vučić i dodao da će oni koji ne rade u skladu sa zakonom biti smenjivani.\n„Oni moraju da rade i protiv ministara i predsednika i predsednika vlade. Tu niko ne vodi istragu samo se proveravaju podaci“, rekao je Vučić i upitao da li se neko uplašio tih podataka.“Ja nemam taj problem. Uveren sam da ni drugi nemaju, a da li neka organizacija iz inostranstva plaća političke stranke videćemo“, dodao je .\nPovodom spiska Uprave za sprečvanje pranja novca, kaže da ne želi da se pravda zbog poštovanja zakona i poručuje da se o tome pita narod, a ne njih desetak koji uvek „dižu dreku“. Na primedbu da neki mediji ne pominju ceo spisak, kaže „Pa šta , da li ja treba da trčim i da se pravdam“, dodajući da oni bezbroj puta dnevno slažu.\nNe isključujem mogućnost onlajn nastave u novoj školskoj god\nVučić ne isključuje mogućnost onlajn nastave u novoj školskoj godini zbog epidemije korona virusa i navodi da će đaci ići u školu ukoliko budu postojali uslovi koji garantuju sigurnost i očuvanje zdravlja.\n„Još ne mogu da odgovorim da li će deca ići u školu. Voleli bismo da idu. Važno je da ulažemo u obrazovanje i znanje, da deca rade i bilo bi dobro da idu u školu. Ako budu postojali dobri uslovi koji garantuju sigurnost i očuvanje zdravlja, deca će ići u školu“, rekao je Vučić novinarima u Batajnici.\n„Kao što vidite, nama je jul mesec, a ne vreme kada su pričali o fudbalu i izborima, bio gori. Već od 5. ili 10. jula, a svi znamo šta se tad dešavalo, napravljeni su nam ogromni problemi“, rekao je Vučić.\n„Lakša je situacija u pojedinim delovima Srbije, ali negde je veliki broj zaraženih ljudi i mnogo je važno da u danima i nedeljama svedemo taj broj na minimum. Ako budemo držali distancu, bili odgovorni i u zatvorenom prostoru nosili maske, siguran sam da rezultat neće izostati“, rekao je Vučić.\nNe mogu da ih podržim,ali ne želim srpsko-srpske teške reči\nPredsednik ponovio je da ne može da podrži prisustvo srpskih predstavnika na proslavi Oluje u Kninu, ali je dodao da su možda njihovi argumenti jači,uz konstataciju da on to za sada ne vidi.On je novinarima u Batajnici rekao da je to preneo i predsedniku SDS S Miloradu Pupovcu, ali i da tim povodom neće reći nijednu težu reč.\n„Ne želim da dođe do srspko-srpskih teških reči ili zida i sankcija na Drini. Ja ću se držati toga, a nisam oduševljen ovim potezom. Ali oni tamo žive i imaju svoje ideje, možda su njihovi argumenti jači od naših“, zaključio je Vučić.\n„Za nas je važno da Srbija i Republika Srpska zajedno obeležavanu stradanje srpskog naroda i tragediju zbog ostvarenja najtežeg etničkog čišćenja od Drugog svetskog rata“, rekao je Vučić i najavio da će biti podignuto spomen obeležje, kao i na Petrovačkoj cesti gde je bombardovana kolona.\nTags: Aleksandar Vučić, BDP, Budžet, prihodi, privreda


"Odnosi CG i Rusije na relativno niskom nivou"\nU Crnoj Gori su svjesni da je procedura ratifikacije Sporazuma sa Crnom Gorom u kosovskom parlamentu komplikovana, iako vjeruju u demokratski kapacitet institucija na Kosovu, rekao je crnogorski šef diplomatije Srđan Darmanović. On je kazao da su odnosi Crne Gore sa Rusijom na jednom relativno niskom nivou, ali da postoji osnov za bolje odnose u budućnosti.\n"Riječ je o staroj granici unutar Jugoslavije, koja nikad nije dovođena u pitanje i koju su, ne jedna nego čak dvije međunarodne komisije potvrdile, a crnogorski i kosovski zvaničnici u atmosferi međusobnog razumijevanja i dobroj vjeri prema međunarodnim sporazumima potpisali sporazum o tome u Beču 2015. godine", kazao je Darmanović.\nDarmanović je u intervjuu Televiziji Crne Gore rekao da su odnosi Crne Gore sa Rusijom na jednom relativno niskom nivou, iako je saradnja u ekonomiji, turizmu i međunarodnim organizacijama – zadovoljavajuća.\n"Postoji jedna osnova za bolje odnose u budućnosti, da li će se to brzo dešavati to je pitanje. Kao što vidite Rusija je veoma zainteresovana za izborno pitanje u mnogim evropskim i drugim zemljama i na razne načine se u te izbore i miješa. Vidjećemo šta će biti kod nas vrlo brzo i da li će biti takvog miješanja kao u oktobru”, istakao je Darmanović.\nOd svega toga zavisiće i popravljanje političkih odnosa”, rekao je Darmanović i dodao da Crna Gora nema ni razloga ni motiva da ima “zategnute odnose sa tako moćnom državom”.\nŠto se tiče političko bezbjednosnog aspekta svima jasno šta se dešavalo na dan izbora prošle godine.\n"Što se tiče nas i partnerskih zemalja unutar NATO-a niko nema sumnje šta se dešavalo prošle godine na dan izbora i prije toga“, kazao je Darmanović i dodao da je i Vlada Srbije imala važnu ulogu u rasvjetljavanju tog događaja.\n“Treba sa žaljenjem konstatovati da su u tome učestvovali i pripadnici ruskih bezbjednosnih službi”, kazao je Darmanović.\nPovodom izjave bivšeg premijera Mila Đukanovića da je “splasnuo evropski entuzijazam za proširenjem”, Darmanović je podsjetio da je Crna Gora otvorila 28 od 33 poglavlja i ponovio da se Crna Gora zalaže za princip regate u kojem bi se svaka država cijenila pojedinačno prema ostvarenim rezultatima.\n"Ne mislim da bi za region bilo dobro da se prave vještačka grupisanja i da jedni čekamo druge", poručio je Darmanović.\nDarmanović kaže i da se međunarodna pozicija Crne Gore veoma promijenila ulaskom države u NATO, kao i da je država spremna da susjedima u regionu pruži pomoć u pristupanju Alijansi.


Iz Haga stiglo pismo nepoznate sadržine: I šta sad? - 26.02.2017, Sputnik Srbija\nPredsedavajući Predsedništva BiH Mladen Ivanić obavešten je da je pismo iz Međunarodnog suda pravde u Hagu stiglo u Ambasadu BiH, ali je zbog nepoverenja u... 26.02.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, mladen ivanić, bakir izetbegović, dragan čović, međunarodni sud pravde, region\n11:16 26.02.2017 (Osveženo: 03:41 26.08.2021)\nMilićeva je dodala da će Ivanić videti sadržaj pisma tek kada dođe redovnim putem.\nOna je rekla da pretpostavlja da je reč upravo o onome što je Ivanić najavljivao — da će Hag tražiti stav Predsedništva BiH da li je Sakib Softić legitiman da predstavlja BiH pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu.\n25 Februar 2017, 16:08\nNa pitanje da li su druga dva člana Predsedništva — Bakir Izetbegović i Dragan Čović dobila pismo, Milićeva je rekla — "to morate da pitate njih".\nIrham Čečo, savetnik za medije bošnjačkog člana Predsedništva BiH Bakira Izetbegovića, nije mogao potvrditi da li je Izetbegović dobio pismo od Međunarodnog suda pravde u Hagu.\nHrvatski član Predsedništva BiH Dragan Čović potvrdio je za Avaz da je Međunarodni sud pravde u Hagu uputio pisma na adrese trojice članova Predsedništva, ali da ona još uvijek nisu stigla.\nTrebaju doći službenom diplomatskom poštom", rekao je Čović.\nNa pitanje da li je upoznat sa sadržajem, Čović je rekao da ima nagoveštaja, ali da pisma "još niko nije vidio".\n"Lično mislim da će tražiti izjašnjavanje svakog člana Predsjedništva BiH o zahtjevu za reviziju presude. Mislim da je to, ali ne možemo reći dok to ne dođe i fizički", rekao je Čović.\nIzetbegović: Spreman sam da povučem prvi potez ka normalizaciji\n24 Februar 2017, 21:08\nMeđunarodni sud pravde u Hagu uputio je na adrese trojice članova Predsedništva BiH pisma o nepoznatom sadržaju, a pretpostavlja se da je reč o tome da Hag traži stav Predsedništva BiH da li je Sakib Softić legitiman da predstavlja BiH pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Mladen Ivanić zakazao je sednicu Predsedništva 23. februara, ali je ona prekinuta nakon što su je napustili prvo bošnjački član Bakir Izetbegović, a potom i hrvatski Dragan Čović.\nBivši agent BiH pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu Sakib Softić predao je aplikaciju za reviziju presude protiv Srbije, koju je inicirao bošnjački član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović.\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak potvrdio je za Srnu da su u petak u Ambasadu BiH stigla pisma Međunarodnog suda pravde u Hagu za tri člana Predsedništva BiH, te da će u najkraćem roku biti prosleđena u Predsedništvo.


“Moj utisak je da Vlada za to ima razumevanja”, istakao je Čadež.\nOn je ukazao da visoke poreze, posebno veliko poresko opterećenje zarada, privrednici u svim anketama i u svim razgovorima navode kao najveću prepreku uspješnijem poslovanju i jedan od najčešćih uzroka sive ekonomije.\nPrema njegovim riječima, otuda i stalni zahtjevi privrede da se ta zahvatanja smanje, ali i inicijative Privredne komore Srbije upućene Vladi da se privredna aktivnost podstakne smanjenjem poreza i doprinosa, naravno, na način koji neće ugroziti budžetske prihode, odnosno izvršenje budžetskih obaveza.\n“Mislim da su se stekli svi uslovi i da smo dostigli tačku od koje privredni razvoj možemo da podržimo nešto stimulativnijom poreskom politikom, tako što bismo poreskim instrumentima podsticali, recimo, otvaranje novih firmi ili kompanije”, pretežne izvoznike – kaže Čadež.\nNapominjući da je njegov utisak da Vlada za to ima razumijevanja, on je rekao da se već prave prve računice.\n“Shvatam potrebu da se, posle tri godine u kojima smo imali stezanje kaiša kroz smanjenje penzija i plata u javnom sektoru, pre donošenja konačne odluke što bolje i realno sagledaju efekti rasterećenja privrede na javne finansije, mogućnost proširenja poreske baze, većeg zahvatanja iz sada sive zone, kao i uticaj smanjenja poreskih davanja na privredni rast”, objašnjava Čadež.\nTagovi: izbormarko cadezporeska politikaprivredna komora srbijevazno


Uskoro sastanak malinara i hladnjačara u Beogradu | Agromedia\nUskoro sastanak malinara i hladnjačara u Beogradu\nPONEDELJAK, 13. MART 2017\nDa bi se što pre rešio problem maline i postigli strateški dogovori za ovu i narednu godinu, Ministarstvo poljoprivrede je donelo odluku da narednih dana u Beogradu okupi sve malinare i hladnjačare.\nMinistar Nedimović je u razgovoru sa više od 500 poljoprivrednih proizvođača iz Ivanjice, prilikom posete tog kraja, izjavio da će Ministarstvo narednih dana sve teritorijalne proizvođače pozvati da dođu u Beograd na zajednički sastanak sa Ministarstvima privrede, trgovine i poljoprivrede - koja će biti nosilac ovog posla.\n„Zajedno sa otkupljivačima, odnosno hladnjačarima, pokušaćemo da napravimo strateški plan kako za ovu, tako i za narednu godinu”, rekao je ministar. On je dodao da će Ministarstvo poljoprivrede zajedno sa Ministarstvima trgovine i privrede napraviti radnu grupu, koja će raditi u narednih nekoliko meseci u cilju postizanja dogovora pošto je malina strateški poljoprivredni proizvod i brend naše zemlje.\nMinistar Nedimović je naglasio da je cilj stvaranje zajedničke strategije i rekao da kada je reč o oblasti stočarstva, pravilnikom je ograničen gornji limit za davanje subvencija, a sve sa ciljem da se zaštite mali i srednji proizvođači.


POTRESENA: Saslušana najbolja Tijanina drugarica\nBy redakcija August 29, 2014\nMaloletna S. I. (15) juče dala iskaz u Višem javnom tužilaštvu u Subotici\nSUBOTICA – Petnaestogodišnja S. I., najbolja drugarica mučki ubijene Tijane Jurić, saslušana je juče u Višem javnom tužilaštvu u Subotici.\nDevojčica je dala iskaz u nastavku saslušanja svedoka u slučaju koji je zgrozio celu Srbiju i, kako nezvanično saznajemo, S. I. je pred zamenicom višeg javnog tužioca detaljno ispričala šta se dešavalo u noći pre Tijaninog ubistva.\n– Devojčica je bila veoma potresena. Ispričala je da je s Tijanom Jurić i njihovim drugovima bila na fudbalskom turniru u sportskom centru Rata, posle čega su oko ponoći njih dve krenule kući. Prema rečima Tijanine drugarice, nesrećnu devojčicu je poslednji put videla kad su se rastale kod kafane „Polet“ jer je Jurićeva otišla drugu da vrati duksericu koju je od njega pozajmila.\nTijanina drugarica je, takođe, rekla da je s ostalim drugovima odmah krenula da traži Tijanu, pošto nije stigla do druga kom je htela da vrati duksericu, a nije se ni javljala da je stigla kući – rekao je izvor za Kurir.\nKako saznajemo, saslušanju je prisustvovao i Viktor Gostiljac, advokat Dragana Đurića (34), mesara iz Surčina, koji je optužen da je usmrtio Tijanu Jurić, što je i priznao i policiji pokazao mesto zločina. Advokat je, nezvanično, saslušao svedočenje Tijanine drugarice i nije postavljao pitanja.\n(Trakavica.com/ Izvor: portal KURIR)\nSaobraćajna nezgoda u Prnjavoru – udario u policijsko vozilo\nDodik: Ne očekivati mnogo od velikih projekata


Finale Istoka: Majami u gostima pobedio Boston, Džimi Batler blistao sa 47 poena\nBatler šokirao Boston i „servirao“ majstoricu /video/\nKošarkaši Majamija pobedili su u gostima Boston rezultatom 111:103, izborivši majstoricu na svom terenu u finalnoj seriji Istočne konferencije. Najbolji akter... 28.05.2022, Sputnik Srbija\nS druge strane, bolji od ostalih bio je Džejson Tejtum sa 30 poena, ali to nije bilo dovoljno da se zaustavi „vrelina“. Odlučujući sedmi meč igra se u noći između nedelje i ponedeljka.Kelti su na svom terenu imali prvu meč loptu i to posle brejka u Bostonu, ali nisu uspeli da je realizuju. Glavni krivac za to svakako je Džimi Batler koji je igrao kao u transu.Pogađao je iz svih pozicija, razigravao je saigrače, skakao... Trojke je šutirao polovično 4/8, ali 47 poena na kraju uz njegovo ime definitivno je pokvarilo planove Seltiksa. Batler je odigrao partiju karijere po broju poena kada su plej-of mečevi u pitanju. Uvodna deonica pripala je gostima iz Majamija rezultatom 29:22, da bi u nastavku Boston do poluvremena istopio razliku na prihvatljivih dva poena - 46:48.U trećoj deonici „vrelina“ je ponovo bila dominantna na parketu i Majami je uspeo da se popne na +12! Ipak, razigrao se kasnije Boston i uspeo da preokrene rezultat na 97:94.Usledila je „eksplozija“ Batlera koji je bio centralna figura šestog meča. Bio je nepogrešiv sa linije penala, a šut za dva - 12/21.Imao je Batler podršku Kajla Laurija koji je susret okončao sa 18 poena uz deset asistencija. Maks Strus brojao je do 13, Pi Džej Taker do 11.Tejtum je bio najefikasniji sa 30 u redovima Bostona, a pratili su ga Derik Vajt sa 22 i Džejlen Braun sa 20 poena.Sedmi, ujedno i odlučujući meč igra se u noći između nedelje i ponedeljka u pola tri ujutru po srednjeevropskom vremenu, a pobednika u velikom finalu čeka Golden Stejt koji je u pet mečeva eliminisao Dalas.\n07:55 28.05.2022 (Osveženo: 08:02 28.05.2022)\n© AP Photo / Michael DwyerDžimi Batler\nKošarkaši Majamija pobedili su u gostima Boston rezultatom 111:103, izborivši majstoricu na svom terenu u finalnoj seriji Istočne konferencije. Najbolji akter šestog meča bio je Džimi Batler koi je ubacio 47 poena uz devet skokova i osam asistencija, a na parketu je proveo 46 od maksimalnih 48 minuta.\nS druge strane, bolji od ostalih bio je Džejson Tejtum sa 30 poena, ali to nije bilo dovoljno da se zaustavi „vrelina“. Odlučujući sedmi meč igra se u noći između nedelje i ponedeljka.\nKelti su na svom terenu imali prvu meč loptu i to posle brejka u Bostonu, ali nisu uspeli da je realizuju. Glavni krivac za to svakako je Džimi Batler koji je igrao kao u transu.\nPogađao je iz svih pozicija, razigravao je saigrače, skakao... Trojke je šutirao polovično 4/8, ali 47 poena na kraju uz njegovo ime definitivno je pokvarilo planove Seltiksa. Batler je odigrao partiju karijere po broju poena kada su plej-of mečevi u pitanju.\nUvodna deonica pripala je gostima iz Majamija rezultatom 29:22, da bi u nastavku Boston do poluvremena istopio razliku na prihvatljivih dva poena - 46:48.\nU trećoj deonici „vrelina“ je ponovo bila dominantna na parketu i Majami je uspeo da se popne na +12! Ipak, razigrao se kasnije Boston i uspeo da preokrene rezultat na 97:94.\nUsledila je „eksplozija“ Batlera koji je bio centralna figura šestog meča. Bio je nepogrešiv sa linije penala, a šut za dva - 12/21.\nImao je Batler podršku Kajla Laurija koji je susret okončao sa 18 poena uz deset asistencija. Maks Strus brojao je do 13, Pi Džej Taker do 11.\nTejtum je bio najefikasniji sa 30 u redovima Bostona, a pratili su ga Derik Vajt sa 22 i Džejlen Braun sa 20 poena.\nSedmi, ujedno i odlučujući meč igra se u noći između nedelje i ponedeljka u pola tri ujutru po srednjeevropskom vremenu, a pobednika u velikom finalu čeka Golden Stejt koji je u pet mečeva eliminisao Dalas.\n27 Maj, 22:36\nDenver spremio astronomskih 260.000.000 dolara za Jokića!


Čelični kanali ispunjavaju se betonom; Foto: Leonard Faustle\nOvaj element predstavlja napredak u proizvodnji prilagođenih čeličnih spojeva za drvene konstrukcije.\nProjektantska firma MX3D i japanska građevinska kompanija Takenaka udružili su snage kako bi proizveli strukturalni čelični konektor pomoću metode 3D štampe.\nOni su pomoću programa za optimizaciju topologije koji je u obzir uzeo ne samo mehanička svojstva materijala pri štampanju već i projektantska ograničenja, dobili smernice ka izradu najefikasnijeg oblika čelične veze u drvenim konstrukcijama.\nČelični elementi dobijeni 3D štampom se ispunjavaju betonom koji sprečava lokalne deformacije na čeliku.\nDobijeno rešenje podrazumeva izradu čeličnog elementa sa šupljinom koja se ispunjava betonom. Na ovaj način betonsko jezgro sprečava lokalne deformacije na čeliku, a spoljašnji čelik upravlja silama zatezanja i savijanja.\nNeto težina dobijene čelične konstrukcije elementa, dimenzija 45×50 centimetara, iznosi 40 kilograma, odnosno 45 kilograma sa betonom.\nPrilikom 3D štampe elementa korišćen je duplex nerđajući čelik, legura poznata po dobrim mehaničkim svojstvima i visokoj otpornosti na koroziju.\nGrađevinarstvo 21. veka\nCilj projekta je bila automatizacija dizajna i proizvodnje složenih spojeva za velike konstrukcije u građevinskoj industriji, s obzirom na to da se složenost struktura vremenom povećava a kvalifikovana radna snaga u zemljama sa starijim stanovništvom je sve manja. Imajući ovo u vidu ovakve i slične inovacije su veoma potrebne.\nMetoda koja je primenjena na proizvodnji ovog spoja omogućava potpunu digitalnu kontrolu nad dizajnom, proizvodnjom, vremenskom linijom, kao i troškovima, uz velike logističke prednosti i odličnu integraciju sa BIM aplikacijama.\nFirma MX3D nedavno je i lansirala svoj softver Matalxl, odnosno početnu verziju programa koji omogućava korisnicima da na lak način sami pokrenu štampanje velikih metalnih predmeta u sopstvenim projektima.\n„Saradnja sa Takenaka zaista pokazuje da arhitektonsku kreativnost ne treba limitirati proizvodnim ograničenjima.“, rekao je za Designboom Filipo Gilardi iz MX3D.\nZahvaljujući ovoj inovativnoj tehnologiji dramatično se skraćuje vreme proizvodnje kao i isporuke, a pritom se pomeraju granice dizajna što na kraju doprinosi stvaranju boljih arhitektonskih prostora.\n#3d stampa #betonska ispuna #celicna konstrukcija #celicni konektor #MX3D #spoj #Takenaka


Protiv njih imaju "dobitnu formulu" - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal H2H Fudbal Protiv njih imaju “dobitnu formulu”\nProtiv njih imaju “dobitnu formulu”\nFlora i Levadia će se na terenu sastati u nedelju, 25. aprila, tačno od 14 časova po našem vremenu, a u pitanju je 9. kolo estonske lige “Meistriliiga“. Reč o je prvoj ligi Estonije, a situacija je takva da bi ovo, par sezona unazad, mogao da bude i derbi kola. Ipak, ove sezone su obe ekipe dobro startovale, te se nadamo dobroj utakmici.\nFlora je upisala 6 vezanih pobeda protiv svog rivala, a sedma uzastopna pobeda protiv Levadie se plaća kvotom 1.75. Dakle, kladionice je favorizuju, a s obzirom na to da joj i tradicija ide na ruku, ovo nas uopšte ne čudi.\nPrethodni tekstPune mreže kada oni igraju međusobno!\nSledeći tekstGolmani imaju posla kada se ove dve ekipe sastanu!


Tanjug 20. januara 2021. 19:46\nVAŠINGTON – Ceremonijom polaganja zakletve u Vašingtonu, Džozef Bajden, zvanično je inaugurisan za 46. predsednika Sjedinjenih Americkih Država.\nBajden je položio zakletvu pred sudijom Vrhovnog suda Džonom Robertsom i sa svojih 78 godina postao najstariji predsednik u američkoj istoriji.\nPre njega, Kamala Haris položzila je zakletvu pred sudijom Vrhovnog suda Sonjom Sotomajor.\nOvo je bila prva ceremonija u novijoj istoriji kojoj nisu prisustvovali odlazeći predsednik Donald Tramp i njegova supruga Melanija pošto su otputovali na Floridu. Tramp je time postao prvi predsednik od 1869. godine koji nije prisustvovao inauguraciji svog naslednika.\nNakon polaganja zakletve, Bajden se prvi put obratio kao predsednik, poručivši da je pobedila demokratija i da želi da ujedini SAD.\nOn je dodao da će biti predsednik svih Amerikanaca, kao i da će popraviti odnos sa svetom. Tokom govora zamolio je prisutne i da održe minut ćutanja za sve žrtve korona virusa u SAD.\nZa razliku od prethodnih ceremonija, na kojima se okupiljalo po vise stotina hiljada ljudi, Bajden je zakletvu položio pred stotinama hiljada američkih zastava.\nU Nacionalnom parku postavljeno je više od 191.500 američkih zastava, koje su predstavljale Amerikance koji nisu mogli da prisustvuju 59. ceremoniji inauguracije.\nKao i na prethodnim inauguracijama, i ovoj je prisustvovala većina članova Kongresa i Vrhovnog suda, ali i bivši predsednici sa suprugama poput Barak i Mišel Obama, Džordž i Lora Buš, Bil i Hilari Klinton, dok najstariji živi predsednik Džimi Karter (96) i njegova supruga nisu prisustvovali ceremoniji, ali su uputili najlepše želje.\nCeremoniji je prisustvovao i bivši potpredsednik iz Trampove administracije, Majk Pens.\nPre polaganja zakletve, himnu SAD otpevala je pop zvezda Ledi Gaga, dok je Dženifer Lopez otpevala „This land is your Land“ (Ova zemlja je tvoja zemlja) i „America beautiful“ (Amerika lepa).\nKantri pevač Bruks, republikanac po uverenju, skinuo je svoj crni šešir i otpevao „a kapela“ verziju pesme „Amejzing Grejs“ i pozvao Amerikance koji su prisustvovali ceremoniji i one koji gledaju kod kuće da pevaju zajedno sa njim.\nZbog nereda u Kongresu 6. januara preduzete su veoma jake bezbednosne mere, a događaj je obezbeđivalo 25.000 pripadnika Nacionalne garde i tajne službe.\nMeđutim, pre inauguracije, CNN je objavio da je evakuisana zgrada Vrhovnog suda zbog pretnje bombom.


Grad nabavlja nove klupe, korpe za otpatke i 50 korpi za izmet kućnih ljubimaca - Novi Sad\nGrad nabavlja nove klupe, korpe za otpatke i 50 korpi za izmet kućnih ljubimaca\n19:07:00 08.07.2019, Komentara: 2\nNovi Sad - Novosadska uprava raspisala je tender za kupovinu klupa i korpi za otpatke, koje će koštati oko 500 evra po komadu. Kako piše 021, u javnoj nabavci se navodi da se kupuje 150 klupa za parkove i 320 korpi za otpatke, kao i još 50 korpi za izmet kućnih ljubimaca.\nProcenjena vrednost cele javne nabavke je 33.333.333 dinara, što znači da će po komadu, kada se saberu sve klupe i korpe, svaka stavka koštati oko 64.000 dinara. Naravno u ovu cenu ulazi i ugradnja, s tim da se na tender može javiti i firma sa nižom cenom od procenjene, pa će pojedinačno klupa i korpa verovatno koštati manje od ovih oko 500 evra.\nU tenderskoj dokumentaciji se ne pojavljuju nacrti klupa i kanti koje se kupuju, mada je ranija praksa bila da Uprava za građevinsko zemljište i investicije priloži i crteže, kako bi grad dobio mobilijar sličan onome koji već postoji i samim tim imao unificirane klupe, korpe i drugo.\nTraži se isporučilac koji je protekle tri godine imao bar jedan ovakav tender od 10 miliona dinara i ukupno za taj period ugradio klupe i korpe u vrednosti od 30 miliona dinara. U dokumentaciji se traži i da ponuđač ima mašinskog inženjera, dva zavarivača, bravara i druge zanatlije, kao i devet posebno navedenih mašina.\npre 3 godine , *.dynamic.sbb.rs\nЈош да некако науче власнике паса да покупе из својих љубимаца и ставе у те корпе.....ццц, тешко.....\nZa te pare korpa treba sama da skuplja izmet, a klupe da budu od zlata i kože i da imaju ugrađen maser.


Crna Gora: Policija sankcionisala 98 učesnika auto-litija - NOVA portal\nCrna Gora: Policija sankcionisala 98 učesnika auto-litija\nSvet Autor:Nova 17. Avg. 202020:07\nZbog navodnih prekršaja tokom održavanja auto-litija u Crnoj Gori, policija je sankcionisala ukupno 98 osoba.\n“Uhapšene su dve osobe, učesnici u ovim događajima, koji su se potraživali radi izdržavanja zatvorske kazne i sprovedeni su u zatvor u Bijelom Polju”, navedeno je na zvaničnom tviter nalogu Uprave policije Crne Gore.\nPolicija je u toku prethodnog dana sankcionisala 98 osoba zbog počinjenih prekršaja prilikom organizovanih kretanja kolona vozila.\nUhapšene su dvije osobe, učesnici u ovim događajima, koji su se potraživali radi izdržavanja zatvorske kazne i sprovedeni su u Zatvor u #BP. pic.twitter.com/n7bHdFAevn\nZbog zabrane okupljanja usled koronavirusa, u više opština u Crnoj Gori održavaju se auto-litije u znak protivljenja usvojenom Zakonu o slobodi veroispovesti.\nGrađani su nedavno izrazili protest zbog spornog Zakona o veroispovesti i litijama na moru.\nCrnogorski NKT: Litije SPC najveća pretnja za živote ljudi\nU Tivatskom zalivu održana litija na moru\nLitija od 30 čamaca krenula je od Starog grada u Budvi i spojila se kod Svetog Stefana sa litijom, koja je krenula iz pravca Petrovca.\nNa kraju plovidbe barke su formirale krst i izvedena je bakljada kod ostrva Sveti Stefan. Litiju, koja je krenula iz Budve prethodno je kod Zavale zaustavio patrolni čamac kapetanije, tražeći učesnicima dokumenta koja pokazuju da li imaju odobrenje za organizovanje litije.\nDan posle, litiju na moru organizovali su i građani Tivta.


AUF WIEDERSEHEN: Iz Srbije odlazi još 200.000 radnika! – Kruševac PRESS\nAnalitičari procenjuju da će, kada novi nemački Zakon o useljavanju stručne radne snage iz drugih država, uključujući i onih koje nisu članice EU, stupi na snagu 1. januara 2020. godine iz Srbije otići oko 200.000 ljudi!\nZakon je usvojen u sredu uveče i pomoći će svima onima koji sa Zapadnog Balkana planiraju da posao nađu u ovoj zemlji.\nLiberalizacija koju je doneo taj Zakon podrazumeva da će svi biti kvalifikovani radnici bez obzira na to da li imaju fakultetsku diplomu ili onu iz srednje škole. Oni će moći da uđu u Nemačku, pa tek onda da traže posao, odnosno dobijaju boravišnu vizu na šest meseci.\nKada je reč o priznavanju diploma, radnici će moći da uđu u Nemačku, možda čak i počnu da rade, dok traje postupak priznavanja njihovih diploma i kvalifikacija.\nZnačajna razlika u odnosu na dosadašnji zakon je ta što nemački poslodavci više neće morati da dokazuju da za mesto ponuđeno radniku migrantu nije bilo moguće pronaći odgovarajućeg kandidata iz Nemačke ili EU. Ako radnik ima potrebnu kvalifikaciju i ugovor o radu, može da dobije posao bez obzira na poreklo drugih kandidata.\nNemački ministar zdravstva Jens Špan nedavno je najavio pojačano useljavanje ljudi koji se bave negom i to, kako je precizirao, sa Zapadnog Balkana.\nPrema procenama analitičara radnici iz Srbije neće masovno krenuti samo put Nemačke već i drugih zemalja Centralne i Zapadne Evrope. Češka je liberalizovala kriterijume za rad radnika iz Srbije a slična situacija je i u Slovenija.\nStopa nezaposlenosti u Mađarskoj je manja od 4% i u ovoj zemlji imaju veliki problem sa radnom snagom, posebno u velikim fabrikama, tako da se u naredne dve godine očekuje da i Mađari otvore granice stranim radnicima, pre svih iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\nČeškalivberalizacijaMađarskaMedicinske sestrenegovateljiceNemačkaradna snagaSlovenija


Bez napretka u pregovorima Irana i Zapada | Iranski nuklearni program | Al Jazeera Balkans\nKerry i Zarif će nastaviti pregovoreEPA - Arhiva\nPrvi dan novih pregovora između Irana i Britanije, Kine, Francuske, Rusije, Sjedinjenih Američkih Država i Njemačke, okončan je u noći s nedjelje na ponedjeljak u Ženevi bez napretka, saopštio je zamjenik iranskog šefa diplomatije.\n"Razgovori su dobro tekli, ali dosad nije načinjen napredak", izjavio je zamjenik ministra vanjskih poslova Irana Abbas Araqchi.\nPredstavnici SAD-a nisu željeli da iznesu detalje sa sastanka, prenijela je agencija Tass, dodajući da se nastavljaju razgovori američkog državnog sekretara Johna Kerryja i iranskog ministra vanjskih poslova Mohammada Javada Zarifa o nuklearnom programu Teherana.\nNeimenovani izvori su naveli da za danas nije predviđen zvaničan sastanak predstavnika Irana i grupe P5+1, već da se samo očekuju konsultacije na nivou eksperata.\nIran je ranije u nedjelju oštro odgovorio na upozorenja da je Washington spreman da napusti nuklearne pregovore ukoliko Teheran ne pristane na sporazum kojim bi bila otklonjena svaka mogućnost da razvije nuklearno oružje.\nVisoki iranski zvaničnik Ali Akbar Velayati je rekao da ostanak ili napuštanje pregovora "zavisi od Amerikanaca", prenio je AP.\nVelayati je reagirao na izjavu američkog državnog sekretara Johna Kerryja koji je rekao da je predsjednik Barack Obama "u potpunosti spreman" da povuče SAD iz pregovora, prije nego pristane na sporazum koji bi Iran ostavio sa mogućnošću proizvodnje nuklearnog oružja.\nNuklearni razgovori Irana sa SAD-om, Rusijom, Kinom, Britanijom, Francuskom i Njemačkom usmjereni su na postizanje sporazuma, koji bi ublažio bojazni Zapada da Teheran pod plaštom civilnog nuklearnog programa razvija oružje, u zamjenu za ublažavanje sankcija koje su nanijele veliku štetu iranskoj ekonomiji.\nPregovarači su postavili 31. mart kao rok za postizanje okvirnog sporazuma.


NABAVKE SA MANJOM KONKURENCIJOM\nDRI o poslovanju Nacionalne službe za zapošljavanje, zamerke na račun dodatnih kriterijuma\nRevizori su ovoj instituciji skrenuli pažnju na to da je u uzorkovanim nabavkama za 2019. i 2020. prosečno podnet manji broj ponuda u odnosu na broj prosečno podnetih ponuda prema podacima Uprave za javne nabavke.\n- Za određeni broj testiranih javnih nabavki NSZ nije na propisan način sačinila konkursnu dokumentaciju određivanjem dodatnih uslova - stoji u izveštaju DRI. - Oni proizilaze iz propisanih obaveznih uslova, koji nisu u logičkoj vezi sa predmetom nabavke, kojima se ograničava konkurencija i narušava jednakost ponuđača. Za četiri postupka javne nabavke nije obezbedila pisani trag da je istraživanje tržišta vršeno neposredno pre pokretanja postupka javne nabavke, kako bi procenjena vrednost bila validna u vreme pokretanja postupka.\nTako je NSZ, prilikom nabavke fiksnih telefona i telefonskih centrala, odredila dodatni uslov da ponuđač mora biti ovlašćen od strane proizvođača i za održavanje opreme koju nudi. Revizori napominju da to nije u vezi sa nabavkom, s obzirom na to da održavanje fiksnih telefona i telefonskih centrala nije predmet ove nabavke.\nREVIZORI su Nacionalnoj službi za zapošljavanje dali sedam preporuka kako bi uredili oblast javnih nabavki.\n- Određivanje dodatnih uslova za učešće u postupku javne nabavke i kriterijuma za izbor privrednih subjekata ne treba da ograničava konkurenciju i treba da su u logičkoj vezi sa predmetom javne nabavke - kažu revizori.


Kategorija: Društvo\t Kreirano: Ponedjeljak, 16 Travanj 2018 18:00\t Napisao/la Vidiportal.ba\nUoči predstavljanja izvještaja o napretku zemalja kandidata, u Austriji blago raste podrška prijemu zemalja Zapadnog Balkana u EU, dok istovremeno postoji jasno odbijanje članstva Turske.“Evropska komisija sutra predstavlja godišnji izvještaj o zemljama Zapadnog Bakana i Turske. Od pristupanja Hrvatske EU prije pet godina tema proširenja za Austrijance je pala u drugi plan. Podrška pojedinim kandidatima na Zapadnom Balkanu, i pored blagog poboljšanja, i dalje je na niskom nivou, ali je interesantno da opada odbijanje”, ukazuje Paul Schmidt, generalni sekretar Austrijskog društva za evropsku politiku (OeGfE), javlja Tanjug, a prenose mediji.\nOn je, povodom ispitivanja koje je sproveo OeGfE, rekao da postoji jedinstven stav po pitanju potencijalnih kandidata sa Balkana, izuzev Turske, čije članstvo u EU nailazi na veliko odbijanje.Pristupanje Bosne i Hercegovine EU podržava 31 odsto Austrijanaca, a istovremeno 36 odsto odbija članstvo te zemlje, dok je 24 odsto reklo da im je potpuno svejedno da li će ta zemlja postati članica Unije ili ne.\nU slučaju Srbije 29 odsto podržava članstvo, dok 45 odsto odbija pristupanje, a 15 odsto je ravnodušno po pitanju prijema u Uniju.Slično je i po pitanju Crne Gore, pošto 27 odsto Austrijanaca podržava članstvo, 39 odsto ga odbija, a 24 odsto kaže da im je svejedno.\nKada je riječ o Makedoniji 26 odsto podržava članstvo, 41 odsto ga odbija i 25 odsto je ravnodušno.Interesantno je da, kada je riječ o mogućem članstvu Albanije i Kosova, Austrijanci imaju isti stav, po 23 odsto podržava članstvo, 46 odsto je protiv, a 22 odsto kaže da im je svejedno.\nNa drugoj strani, kada je riječ o Turskoj, samo devet odsto podržalo bi članstvo te zemlje u EU, dok 76 odsto odbija pristupanje Ankare Uniji, a 13 odsto kaže da im je svejedno.Poređenje rezultata istraživanja u posljednjih osam godina pokazuje da raste podrška kandidatima sa Zapadnog Balkana, dok se posljednjih godina pojačao otpor prijemu Turske u EU.\nOn je kazao da, što se Turske tiče, treba da ostanu otvoreni kanali za razgovore, ali pristupanje Turske EU trenutno nema realnu perspektivu.Inače, jedna četvrtina, to jest 23 odsto Austrijanaca, želi da njihova zemlja bude “motor za prijem” zemalja Zapadnog Balkana, dok 58 odsto smatra da to nije potrebno.


36,9 miliona ljudi u svetu zaraženo HIV-om\nSvake godine 01. decembra se obeležava Svetski dan borbe protiv SIDE. Ovaj dan počeo se obeležavati pre 30 godina, a ideja je bila da se skrene pažnja o značaju preventivnog delovanja kako bi se sprečilo širenje HIV virusa širom sveta, kako bi se obezbedila adekvatna zdravstvena zaštita i društvena podrška …\nMame je na protest(e) naterala država\nTon kojim je Ministarstvo za rad pisalo Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom najlakše se može opisati kao pokušaj nadležnog ministarstva da se obračuna sa “porodiljskom mafijom”. Zbog toga, mene lično, nije previše iznenadila nedavna izjava službenice Ministarstva za rad, Milene Antić Janić u emisiji “Beogradska hronika” da “poslodavcu …\nTrudnice i porodilje u Skupštini Srbije u borbi za dostojanstveno porodiljsko odsustvo\nU utorak u podne će narodna poslanica Tatjana Macura zajedno sa trudnicama i porodiljama predati Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom u skupštinsku proceduru. Dokument predstavlja skup predloga oko kojih je postignut konsenzus na otvorenim raspravama u organizaciji Pokreta centra održanim u Novom …\nPokret centra od danas u akciji “Mame su zakon!”\nObaveštavamo građanke i građane, predstavnike nadležnih ministarstava, nezavisnih institucija, udruženja i grupa građana, predstavnike parlamentarnih i vanparlamentarnih političkih organizacija, kao i predstavnike medija da od danas počinjemo sa otvorenim raspravama na temu primene, izemene i dopune Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Želimo da zajedno sa vama napišemo najbolji …\nVerujemo da ste do sad već sigurno upoznate/i sa poteškoćama i problemima koji su nastali prilikom primene Zakona o finansijskoj pomoći porodici sa decom koji je stupio na snagu 01. jula 2018. godine. Ovaj Zakon je bio u skupštinskoj proceduri i vođena je rasprava o izmenama u dva navrata – …\nManipulisanje Fondom za izbegla, prognana i raseljena lica\nIako nenadležna, AP Vojvodina je 2006. g. osnovala Fond za izbegla, prognana i raseljena lica. Cifra izdvojena za funkcionisanje Fonda u 2018. g., po junskom rebalansu budžeta, je do sada najviša i iznosi 80 miliona dinara. S obzirom da se ne zna koliko ljudi treba zbrinuti, koliko njih je socijalno …\nJoš jedna farsa u najavi\nOvih dana u medijima se sve učestalije najavljuju tripartitni pregovori o povećanju minimalne cene rada. S obzirom na to da se sa dosadašnjim minimalcem od 24.822 dinara ne može ni iole pristojno živeti u Srbiji – to je sasvim logično, ali nije logično da se ne zna kada će tačno …


Danska: Direktor vojne bezbednosti priveden zbog curenja informacija – Zavera\nŠef danske vojnoobaveštajne službe već mesec dana je u pritvoru zbog optužbi da je odavao poverljive dokumente medijima, izvestila je danska štampa nakon zatvorenog sudskog saslušanja u ponedeljak.\nŠef obaveštajne službe FE (Forsvarets Efterretningstjeneste) Lars Findsen izjasnio se da nije kriv, a dalji postupak je bio zatvoren za javnost, piše list Politiken. Findsen je preuzeo dužnost šefa službe 2015, ali su on i još dvojica visokih vojnoobaveštajnih službenika suspendovani 2020.\nOptuženi su da su skrivali „ključne informacije” i davali „lažne informacije vlastima”, povrh sumnji da je njegova služba vršila nezakonitu prismotru. Zatim je u decembru 2021. Findsen uhapšen i optužen da je odao „veoma poverljive“ informacije. Detalji optužnice i sadržaj procurelih informacija nisu objavljeni.\nU medijskim izvještajima se navodi da su poverljive informacije procurile u danske medije i da je nekoliko novinara ispitivano tokom istrage. Danski zvaničnici su 9. decembra objavili da su uhapsili četvoricu aktivnih i bivših pripadnika obaveštajnih službi zbog navodnog odavanja informacija. Svi pritvorenici osim Findsena u međuvremenu su oslobođeni.\n(thelocal.dk-ZTP, foto: AFP/Getty)\nTagovi:informacije, bezbednost, Danska, suđenje, direktor, dokumenti, postupak, šef, vojna, pritvor, curenje, odavanje


NAOS: Izložba i tribina u Subotici\n16. oktobra 2018. 16. oktobra 2018. oruzjeonline 0 Komentara NAOS\nU vestibilu Gradske kuće u Subotici, verovatno jednom od najlepših zdanja sa početka 20. veka u Vojvodini, 15. oktobra 2018. je otvorena izložba “Nasleđe prošlosti“. Izložbu je pratila i tribina “Aktuelni momenti u primeni Zakona o oružju i municiji sa akcentom na preregistraciju oružja“. Posle Novog Sada i Beograda, ovo je treća izložba i tribina sa istom tematikom u organizaciji “Nacionalne organizacije za oružje Srbije“.\nOsnovna zamisao organizatora i domaćina je da se ukaže na kulturno-istorijski značaj našeg starog oružja koje čuva sežanje ne samo na vojnu istoriju nego i na istoriju primenjene umetnosti i konstruktorske misli kod nas. Autor ilustracija razvoja oružja od početka 19. do sredine 20. veka je Branko Bogdanović.\nSama tribina je prvenstveno bila namenjena lovcima, sportskim strelcima, kolekcionarima ali i svim legalnim vlasnicima oružja, koje najviše pogađaju nove zakonske odredbe. Cilj je bio da se razjasne sve nejasnoće i ukaže na nove dopune i izmene, koje će, nadamo se, bar malo olakšati složenu (i skupu) proceduru preregistracije.\n← MALO ORUŽJE VELIKE ARMIJE – Automati MAT-49\nMauser Schnellfeuer – jugoslovenski model →\n17. novembra 2020. oruzjeonline 0\nIlustrovana monografija o razvoju pješadijskog naoružanja u Crnoj Gori „Crnogorsko naoružanje 1870–1916“, čiji su autori stručni saradnik Branko Bogdanović i


Iz Majorke pred pune tribine - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Iz Majorke pred pune tribine\nOrganizatori Vimbldona najavili masovno prisustvo publike, Đoković pre toga igra u Španiji\nO. N.15.06.2021. 19:18\nPomeranje početka tek završenog Otvorenog prvenstva Francuske u tenisu skratilo je vreme za odmor i resetovanje igrači(c)a između grend slema na šljaci i turnira iste kategorije na travi, ali je osvajač Rolan Garosa i glavni favorit za pobednički trofej Vimbldona (28. jun – 11. jul), Srbin Novak Đoković, izabrao da se prijavi za „mali“ turnir na Majorci.\nS tim što se prvi reket sveta neće takmičiti u pojedinčanoj konkurenciji, s nagradom od 250 ATP bodova za šampiona, nego u konkurenciji dublova.\nNa omiljenom španskom ostrvu vlasnika 19 GS titula i pripremnoj mu bazi za nezvanično tenisko prvenstvo sveta, čiji su organizatori zvanično dozvolili korišćenje punog kapaciteta tribina dva poslednja dana elitnog takmičenja u Londonu, odnosno prisustvo 15.000 ljubitelja „belog sporta“.\nZbog još nezavršene pandemije korona virusa, pre toga će biti omogućena popuna samo 50 odsto mesta, a onda neće imati igla gde da se baci igla kada dođu na red dva polufinala i finala u obe polne kategorije, što će biti specijalna inspiracija za našeg asa, ako ode tako daleko na turniru na kom se „poslednji smejao“ 2018. godine i sezonu kasnije.\nU međuvremenu Đoković, njegovi treneri Marjan Vajda i Goran Ivanišević, odnosno ostatak ekipe za grandiozna dela, ima zadatak da oporave telo i um od napora u Parizu, odnosno „prešaltaju“ igru sa sporije na bržu podlogu.\nĐoković je procenio da će mu najbolje zagrevanje za Vimbldon biti trava u Santa Ponsi, odnosno oficijelni mečevi u periodu od 20. do 26. juna.\nSa „parnjakom“ čije se ime još ne zna, a čiji zadatak će biti da mu olakša prilagođavanje na nove uslove za igru, jer Novak cele dve godine nije nastupao na zelenoj površini.\nOno što bi u teoriji moglo da mu olakša posao u zadržavanju vimbldonskog primata su loša forma „kralja“ londonskog grend slema Rodžera Federera, jer je Švajcarca povreda dugo odvojila od terena pa se pati sa lopticom, odnosno činjenica da vladar Rolan Garosa i poraženi nedeljni finalista istog, Španac Rafael Nadal, nikada nije umeo dovoljno dobro da se snađe na travi.\nJedno reagovanje na “Iz Majorke pred pune tribine”\nOmaška 1 kaže:\n15. juna 2021. u 21.39\n„odnosno činjenica da vladar Rolan Garosa i poraženi nedeljni finalista istog, Španac Rafael Nadal“


Mračne operacije: Amerika glavne akcije vodi u formi tajnih ratova i pod lažnim zastavama - 19.12.2021, Sputnik Srbija\nAmerika je, uz izuzetak Drugog svetskog rata ili Hirošime i Nagasakija, svoje glavne operacije vodila u formi tajnog rata i pod lažnim zastavama, kaže urednik... 19.12.2021, Sputnik Srbija\nJedinica „Talon anvil“ zvanično nije postojala, ali je delovala u okviru specijalnih „Delta snaga“ američke vojske i nije se obazirala na striktan protokol, saznaje ovaj američki list.Kako se navodi, prilikom američkih napada protiv Islamske države u Siriji ova jedinica se oglušivala o stroga pravila za izbor meta i bacala je bombe i ispaljivala projektile na poljoprivrednike, izbeglice, pa čak i decu.Forma tajnih ratova pod lažnim zastavamaĐuro Bilbija ne sumnja da su navodi „Njujork tajmsa“ istiniti jer je, kako kaže, Amerika poznata po borbi na tajnim frontovima i pod lažnim zastavama, od kojih je najpoznatnija ona da je reč o nekakvoj američkoj civilizacijskoj misiji i da je to „za dobro“ naroda protiv koga je upotrebljeno.„Poznat je slučaj poslanika iračkog parlamenta koji je, u jeku borbe SAD protiv Islamske države izjavio da Amerikanci lažno objavljuju da su bombardovali neke pozicije te organizacije u Iraku, a da im zapravo pomažu oružjem, municijom, hranom i lekovima. Ta ista Islamska država je, u takođe tajnoj operaciji, demontirana od strane SAD kada su shvatili da im više ne završava posao u Siriji, a njene vitalne strukture su prebačene u Avganistan“, objašnjava nekadašnji dopisnik „Večernjih novosti“ iz Moskve.Takvih primera, dodaje, ima puno u centralnoj i južnoj Americi, a takve operacije su vođene i u Iraku i Avganistanu, bez obzira na to što se to nije moglo dobro videti od formalnih, čisto vojnih operacija.„Na kraju krajeva, Amerikanci su zajedno sa Britancima izmislili privatne vojske. Ali, one su samo formalno privatne i samo formalno Pentagon sa njima nema nikakve veze, jer su neki od generala i drugih nižih oficira smišljeno prebacivani iz zvaničnih američkih vojnih struktura u takve organizacije. One su vodile tajne operacije širom planete i to je rađeno masovno, radi se i danas, a radiće se i dalje i to, po pravilu, nekažnjeno, jer SAD koriste slabost zemalja u kojima se takve akcije sprovode“, naglašava Bilbija.Tajne američke jedinice širom svetaSlično razmišlja i politikolog Aleksandar Pavić koji kaže da Amerikanci imaju brojne tajne jedinice širom sveta, razmeštene u preko stotinu država. Sjedinjene Američke Države, napominje on, vrlo često deluju i posredno, preko lokalnih „izvođača“.„U tom smislu ovo nije ništa novo, samo deluje novo kada iscuri u javnost kao sada. Ljudi su možda zaboravili da je Džulijan Asanž u zatvoru jer je objavio dokumenta o dejstvima američkih snaga u Iraku gde je mnogo civila stradalo. Takođe imamo i slučaj „zviždača“ Denijela Hejla, pripadnika američke nacionalne službe za bezbednost koji je učestvovao u programu napada dronovima. Američki program napada dronovima, pod kontrolom američke vojske i Centralne obaveštajne agencije (CIA) je od 2004. godine do danas pobio od devet do 17.000 ljudi širom sveta, uključujući i decu“, navodi Pavić.Da Amerikanci svoje tajne ratove vode pod lažnim zastavama dokazuju, podseća politikolog, brojni dokumenti koji govore da su SAD odgovorne za nastajanje Islamske države.Račak, Markale...I Đuro Bilbija smatra da, pored Pentagona, tajne operacije kontroliše CIA. Ne moramo ići daleko, kaže urednik portala „Fakti“, jer nesumnjive američke radove tog tipa imamo pred sopstvenim nosem:„Setimo se samo napada koji je podmetnut srpskoj strani u ulici Vase Miskina u Sarajevu, Markala ili operacije u Račku. Sve su to uradili američki ljudi, operativci vojnih i obaveštajnih službi, a to što mi do danas ne znamo njihova imena, izuzev Račka u kojem je operaciju vodio čovek CIA-e Vilijem Voker, tobožnji međunarodni mirovni posrednik, pokazuje koliko je Amerika moćna da takve stvari može da drži daleko od istrage.“Upravo iz razloga da ne bi moglo da se sudi njihovim ljudima Sjedinjene Američke Države nisu ni pristupile određenim međunarodnim konvencijama, niti priznaju Međunarodni sud pravde, pa tako i njihovi postupci prolaze nekažnjeno, zaključuje Bilbija.\nsirija, amerika, tajne operacije, vojska sad\nAmerika je, uz izuzetak Drugog svetskog rata ili Hirošime i Nagasakija, svoje glavne operacije vodila u formi tajnog rata i pod lažnim zastavama, kaže urednik portala „Fakti“ Đuro Bilbija povodom pisanja „Njujork tajmsa“ o tajnoj američkoj jedinici koja je igrala ključnu ulogu u napadima SAD protiv Islamske države i izazvala brojne civilne žrtve.\nJedinica „Talon anvil“ zvanično nije postojala, ali je delovala u okviru specijalnih „Delta snaga“ američke vojske i nije se obazirala na striktan protokol, saznaje ovaj američki list.\nKako se navodi, prilikom američkih napada protiv Islamske države u Siriji ova jedinica se oglušivala o stroga pravila za izbor meta i bacala je bombe i ispaljivala projektile na poljoprivrednike, izbeglice, pa čak i decu.\nForma tajnih ratova pod lažnim zastavama\nĐuro Bilbija ne sumnja da su navodi „Njujork tajmsa“ istiniti jer je, kako kaže, Amerika poznata po borbi na tajnim frontovima i pod lažnim zastavama, od kojih je najpoznatnija ona da je reč o nekakvoj američkoj civilizacijskoj misiji i da je to „za dobro“ naroda protiv koga je upotrebljeno.\n„Poznat je slučaj poslanika iračkog parlamenta koji je, u jeku borbe SAD protiv Islamske države izjavio da Amerikanci lažno objavljuju da su bombardovali neke pozicije te organizacije u Iraku, a da im zapravo pomažu oružjem, municijom, hranom i lekovima. Ta ista Islamska država je, u takođe tajnoj operaciji, demontirana od strane SAD kada su shvatili da im više ne završava posao u Siriji, a njene vitalne strukture su prebačene u Avganistan“, objašnjava nekadašnji dopisnik „Večernjih novosti“ iz Moskve.\nTakvih primera, dodaje, ima puno u centralnoj i južnoj Americi, a takve operacije su vođene i u Iraku i Avganistanu, bez obzira na to što se to nije moglo dobro videti od formalnih, čisto vojnih operacija.\n„Na kraju krajeva, Amerikanci su zajedno sa Britancima izmislili privatne vojske. Ali, one su samo formalno privatne i samo formalno Pentagon sa njima nema nikakve veze, jer su neki od generala i drugih nižih oficira smišljeno prebacivani iz zvaničnih američkih vojnih struktura u takve organizacije. One su vodile tajne operacije širom planete i to je rađeno masovno, radi se i danas, a radiće se i dalje i to, po pravilu, nekažnjeno, jer SAD koriste slabost zemalja u kojima se takve akcije sprovode“, naglašava Bilbija.\nTajne američke jedinice širom sveta\nSlično razmišlja i politikolog Aleksandar Pavić koji kaže da Amerikanci imaju brojne tajne jedinice širom sveta, razmeštene u preko stotinu država. Sjedinjene Američke Države, napominje on, vrlo često deluju i posredno, preko lokalnih „izvođača“.\n„U tom smislu ovo nije ništa novo, samo deluje novo kada iscuri u javnost kao sada. Ljudi su možda zaboravili da je Džulijan Asanž u zatvoru jer je objavio dokumenta o dejstvima američkih snaga u Iraku gde je mnogo civila stradalo. Takođe imamo i slučaj „zviždača“ Denijela Hejla, pripadnika američke nacionalne službe za bezbednost koji je učestvovao u programu napada dronovima. Američki program napada dronovima, pod kontrolom američke vojske i Centralne obaveštajne agencije (CIA) je od 2004. godine do danas pobio od devet do 17.000 ljudi širom sveta, uključujući i decu“, navodi Pavić.\nDa Amerikanci svoje tajne ratove vode pod lažnim zastavama dokazuju, podseća politikolog, brojni dokumenti koji govore da su SAD odgovorne za nastajanje Islamske države.\n„Svoje mračne operacije i odgovornost za smrt brojnih civila Amerikanci pokušavaju da drže što dalje od javnosti, pa vest o postojanju i dejstvima tajne jedinice „Talon anvil“ predstavlja samo kap u moru“, ističe naš sagovornik.\nI Đuro Bilbija smatra da, pored Pentagona, tajne operacije kontroliše CIA. Ne moramo ići daleko, kaže urednik portala „Fakti“, jer nesumnjive američke radove tog tipa imamo pred sopstvenim nosem:\n„Setimo se samo napada koji je podmetnut srpskoj strani u ulici Vase Miskina u Sarajevu, Markala ili operacije u Račku. Sve su to uradili američki ljudi, operativci vojnih i obaveštajnih službi, a to što mi do danas ne znamo njihova imena, izuzev Račka u kojem je operaciju vodio čovek CIA-e Vilijem Voker, tobožnji međunarodni mirovni posrednik, pokazuje koliko je Amerika moćna da takve stvari može da drži daleko od istrage.“\nUpravo iz razloga da ne bi moglo da se sudi njihovim ljudima Sjedinjene Američke Države nisu ni pristupile određenim međunarodnim konvencijama, niti priznaju Međunarodni sud pravde, pa tako i njihovi postupci prolaze nekažnjeno, zaključuje Bilbija.


Džonson: Jedini značajni predmet pregovora mogla bi da bude podela\nZa komentar povodom nove runde pregovora Beograda i Prištine, uz posredovanje trojke Kontakt grupe, kolega Branko Mikašinović zamolio je saradnika vašingtonskog Centra ”Vudro Vilson“, Rosa Džonsona.\nDžonson: Smatram da će ti sastanci, pošto ih je teško nazvati pregovorima, dati malo rezultata. Razlozi su sledeći: Rusija je angažovana na način koji se nije očekivao pre godinu - dve, u kontekstu svojih nastojanja da se potvrdi kao svetska sila i ona će podržati Srbiju, a time i njenu odlučnost da ne prizna nezavisnost Kosova. Proces donošenja odluke je odložen za 120 dana, i odvijaće se izvan Saveta bezbednosti UN. To je još jedan otežavajući faktor. Ono što je novo su nagoveštaji o mogućnosti podele Kosova, kao i zahtev srpske strane za stacioniranjem svojih vojnika u pokrajini, u skladu sa rezolucijom UN 1244. Medjutim, ono što se nije promenilo je situacija na terenu gde i dalje imate 90 odsto albanskog i 10 odsto srpskog stanovništva. UNMIK završava svoj posao, a status kvo je neodrživ. Ahtisarijev plan je još uvek osnova za rešavanje budućeg statusa Kosova, a podsekretar u državnom sekretarijatu, Nikolas Berns, predvidja okončanje pregovaračkog procesa krajem ove godine. Pored toga, pitanje je - kada je u istoriji jedna zemlja dala saglasnost za otcepljenje dela svoje teritorije. Teritorija se odvaja ratom, revolucijom ili namentutim rešenjem spolja. Stoga mislim da je teško očekivati da će dve strane postići saglasnost o budućem statusu Kosova, što me navodi na zaključak da bi trebalo očekivati nametnuto rešenje. Jedno od rešenja je, medjutim, i podela Kosova.\nGlas Amerike: Da li su SAD i Evropska unija spremne da izmene svoje stavove tokom pregovaračkog procesa, i da prihvate alternatina rešenja uključujući, eventualno, i podelu Kosova?\nDžonson: Pre svega, mora se rešiti fundamentalno pitanje - ko vlada Kosovom, ili delovima Kosova, a to je pitanje suvereniteta. Niko u Beogradu nije izneo plan o uspostavljanju ponovne uprave nad Kosovom. Pitanje suvereniteta Srbije nad Kosovom izgleda da je idealistički koncept Beograda bez političke realnosti. Medjutim, svakakao bi moglo da dodje do modifikacije granica. Takodje je teško shvatiti kako bi Priština mogla da uspostavi svoju kontrolu nad delom severno od Ibra ili nekim drugim srpskim enklavama, kao što je teško shvatiti kako bi Beograd mogao ponovo da stekne suvernitet nad celim Kosovom. Ako je to tako, onda postoji osnova za razgovore o prilagodjavanju granica. U teoriji, ako cepamo deo Srbije, ne vidim zašto se ne bi mogli otcepiti i teritorije naseljene Srbima na Kosovu.\nGlas Amerike: Šta bi srpska i albanska strana mogle konstruktivno da učine na postizanju sporazuma?\nDžonson: U okviru ranijih pregovora u Beču, fokus je bio stavljen na tehnička pitanja, kao i na prava srpske i drugih manjina na Kosovu. Možda bi se moglo više govoriti o sličnim pitanjima, mada je teško o tome pregovarati pre nego što se zna ko vlada Kosovom ili njegovim pojedinim delovima. Po mom mišljenju, jedini stvarni i značajni predmet pregovora mogla bi da bude podela, što, čini mi se, dobija na zamahu.


Kompanija Upstream ICT Alliance | Portal VideoNadzor.net\nNaslovna | PODRŠKA VIDEO NADZOR INDUSTRIJI REGIONA\nPODRŠKA VIDEO NADZOR INDUSTRIJI REGIONA\nVodeća platforma za video nadzor i ICT industriju promoviše aktuelnu informativnu pokrivenost i edukaciju tržišta\nKompanija Upstream ICT Alliance organizuje i vodi informativni portal za video nadzor industriju regiona zemalja Balkana. Ovom prilikom vama – uvaženim video nadzor profesionalcima, kao i vama – uvaženim kupcima i korisnicima video nadzor rešenja i usluga ukazujemo na pozitivne tržišne efekte koje smo za video nadzor i korespodentnu ICT industriju razvili.\nCentralno mesto za informisanje o aktuelnostima, tehnologiji, novim proizvodima i rešenjima\nPortal videonadzor.net za relativno kratko vreme izrastao je u online izvor br.1 kada su u pitanju nove video nadzor tehnologije i povezane ICT solucije. Na našu mejling listu osim sistem integratora iz regiona, prijavljivali su se tokom godine koja je za nama i CSO, CIO, CEO, CTO i video nadzor profesionalci iz malih, srednjih i velikih kompanija iz regiona. Ovo nam je istovremeno dalo i dodatnih podsticaj da naš rad napravimo još boljim, transparentnijim i prisnijim sa tržištem video nadzor solucija i korespodentnih ICT rešenja.\nDanas, portal za video nadzor i povezana ICT tehnološka rešenja može se pohvaliti da uživa poverenje video nadzor profesionalaca i sektora krajnjih korisnika kada su pravovremeno izveštavanje i pred-prodajne konsultativne aktivnosti u pitanju.\nSektor video nadzora, bilo da se radi o kupcima, ili video nadzor profesionalcima oslanja se na portal kompanije Upstream ICT Alliance da dobije egzaktnu informaciju, i to uvek sa mogućnošću dodatne ekspertize i konsultacija u vezi sa određenim projektnim zadatkom i/ili u vezi sa bilo kojim drugim interesnim segmentom.\nIzuzetni profesionalni žurnalisti, ali takođe i dugogodišnji profesionalci iz sektora video nadzora i korespodentnih ICT tehnologija pišu i daju svoj doprinos za portal, čime ćemo i ubuduće nastojati da tržištu isporučujemo uvek profesionalno izveštavanje o svim centralnim aktuelnim temama u regionu i u svetu.\nPozicioniranje vodećih sistem integrator i distributerskih firmi i unapređenje odnosa sa kupcima\nRangiranje portala u samom vrhu online pretraga kada su u pitanju ključne reči i fraze povezane sa video nadzor terminologijom, omogućava direktnu korist partnerima – sistem integrator firmama i distributerskim kompanijama da brže, lakše i efikasnije stupe u direktan kontakt sa tržištem i da realizuju poslovne prilike. Na primer, za fraze poput „video nadzor zakonsko održavanje“ ili „video nadzor zakonska regulativa“ , zatim „napredna video analitika“ ili „video analitika“, kao i sa još 50+ sličnih fraza visoko smo rangirani u Google pretragama, što našim partnerima koje na portalu pozicioniramo donosi direktnu korist u smislu direktne komunikacije sa kupcima i u smislu realizacije projekata svih veličina.\nOnline pretrage u potrazi za adekvatnim video nadzor rešenjima, za region Balkana, generišu u proseku 17.000+ posetilaca na mesečnom nivou – To predstavlja otvoren prodajni komunikacioni kanal od 200.000+ kupaca godišnje. Portal www.videonadzor.net namenski je vodeći portal za video nadzor i povezana ICT infrastrukturna rešenja koji nastoji da servisira i podrži veliku većinu ovih pretraga i da omogući interakciju profesionalaca i krajnjih korisnika.\nKompanija Upstream ICT Alliance kreirala je set profesionalnih alata kojim podržava pred-prodajne procese firmi-članica alijanse koje su pozicionirane na portalu videonadzor.net. Trenutno, u fazi razvoja i rangiranja portala koja i dalje traje, osim partnera koji su se odlučili za profesionalno, stateško partnerstvo sa nama, još nekolicini firmi omogućili smo besplatan, ali vremenski ograničen demo nalog na portalu, kako bi kupci mogli biti u stanju prepoznati reputabilne i od poverenja sistem integratore i distributere i kako bi, uz usputnu edukaciju, realizovali uspešnu saradnju sa ovim sistem integratorima i distributerima iz regiona.\nStojimo na raspolaganju svim licenciranim sistem integratorima i distributerima sa vremenski ograničenim besplatnim demo nalogom na portalu videonadzor.net, za profesionalnu optimizaciju pozicioniranja poslovanja na našem portalu, kako bi imali mogućnost direktnih prosleđivanja upita kupaca, ili korišćenje drugih pogodnosti i profesionanih servisa koje za sektor organizujemo.\nVaša firma se još uvek ne nalazi na VideoNadzor.Net vodećoj zajednici video nadzor profesionalaca? Ili ste pozicionirani, ali u okviru besplatnog, vremenski ograničenog demo naloga? Kontaktirajte nas kako bismo uspostavili profesionalnu saradnju i omogućili vam veću izloženost i bolju komunikaciju sa tržištem i kupcima u vašem regionu.\nDistributivni program optimizovan da podrži video nadzor instalacije i ICT infrastrukturne projekte\nNaučeni da ne radimo stvari „na pravi način“ , jer smatramo da univerzalno pravog načina zapravo i nema – okrenuli smo se filozofiji da radimo uvek prave stvari. Pristup „Doing Things Right“ naspram „Doing the Right Things“ pristupa upravo je ono što diferencira taktizere od strateški opredeljenih tržišnih aktivatora.\nVođeni time, uz regionalni informativni portal koji predstavlja podršku u pred-prodajnim procesima za video nadzor profesionalce, osluškivanjem potreba tržišta razvili smo i direktan distributivni program koji nije u suprotnosti, već u potpunoj korelaciji sa već postojećim prodajnim kanalima u regionu.\nNa ovaj način, sistem integratori oslanjaju se prvenstveno na naš ekskluzivni distributivni program mrežne infrastrukture, optimizovan prvenstveno za video nadzor primenu – AETEK – a koji je zahvaljujući svom inovativnom i namenskom portfoliju, u partnerstvu sa kompanijama Avigilon, Axis, Bosch,… realizovao za kratko vreme velike infrastrukturne video nadzor projekte na skoro kontinentima. Zatim tu je i prateći mrežni program LANTECH, za video nadzor i korespodentna ICT rešenja u transportnom sektoru. Za retail analitiku sistem integratori od sada imaju dodatnu tačku oslonca uz V-COUNT napredne solucije, a za rešenja u domenu napredne video analitike sistem integratorima pružamo kastomizirane solucije kompanije IPSOTEK – koja je takođe partner i kompatibilna platforma sa svim vodećim proizvođačima VMS i profesionalnih video nadzor rešenja. Kao dodatni oslonac sistem integratori u regionu mogu računati i na podršku za Nemački brend DOORBIRD, ONVIF kompatibilnih IP video interfona, takođe dostupnih kroz Upstream ICT Alliance distributivni program.\nDistributerski program, po posebnim komercijalnim uslovima, ali i projektni demo lager i experience showroom room u Beogradu za integratore i njihove kupce dostupan je svim video nadzor profesionalcima koji se odluče za strateško pozicioniranje poslovanja na portalu VideoNadzor.Net. Za dodatne informacije i za pokretanje saradnje prosledite nam upit putem kontakt formulara.\nUnapređenje prodajnih procesa u segmentu ponude i potražnje za video nadzor i korespodentnim ICT rešenjima\nČiniti pravu stvar, uvek je pametnije nego raditi stvari „na pravi način“. Upravo na ovoj krilatici ali ujedno i poslovno strateškoj trajektoriji, Upstream ICT Alliance tim kreirao je jedinsteven u regionu set poslovnih alata za podršku sektoru video nadzora i korespodentnih ICT rešenja.\nNaš informativni portal aktivira najveći broj kupaca i video nadzor profesionalaca u regionu Balkana svakog meseca, informišući ih i izveštavajući o inovativnim proizvodima, rešenjima, tehnologijama, seminarima i sertifikacionim programima,… Na našoj newsletter listi nalaze se, naši uvaženi partneri – video nadzor profesionalci, kao i krajnji korisnici – direktori Security i IT sektora velikih multinacionalnih kompanija i finansijskih institucija u regionu, kompletan sektor projekanata u regionu Balkana, zaposleni u državnim institucijama u čijem užem opisu posla je planiranje, nabavka, implementacija i održavanje video nadzor i korespodentnih ICT rešenja.\nU saradnji sa partnerima-članicama Upstream ICT Alliance pružamo konsultativnu podršku za sektor krajnjih korisnika, a generisanje i prosleđivanje lead-ova korisnika uvek adekvatnom sistem integratoru ili distributeru, čini prodajne procese bržim, kvalitetnijim i efikasnijim.\nUpstream ICT alliance poseduje kompletno, sistemsko rešenje i poslovne alate optimizovane za unapređenje poslovanja u domenu video nadzor solucija i sistema tehničke zaštite. Saradnjom sa nama potvrdićete postojeća, ali i stvoriti nova partnerstva u sektoru koja će generisati nove projekte i novu vrednost.\nPostanite Partner na vodećoj regionalnoj platformi za video nadzor industriju i unapredite vašu komunikaciju sa tržištem i kupcima!\nRadujemo se novoj razvojnoj godini koja je pred nama i pred našim partnerima-članicama strateške alijanse.


Izvor: RTS, 18.Maj.2021, 18:16\nGordana Čomić je primetila da su oba zakona prošla "trnovit put" i da postoji veliki otpor prema društvenim promenama.\nKako je navela, tema politike je da menja društvene odnose, >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << a ta promena ide teže nego menjanje prostora.\n"U tome je ilustracija načina na koji su i oba zakona teško prolazila put kroz institucije, kroz kritike javnog mnjenja, kroz otpore, kroz predrasude, kroz ponašanje zasnovano na predrasudi, da sve to ne postoji i da u Srbiji nema diskriminacije i da je ženama baš super", rekla je Čomićeva.\nČomićeva je poručila "da se život ne može demantovati", koliko god dugo trajala ta borba za objašnjavanje očiglednog, a to je da diskriminacija postoji, da kulturu ljudskih prava u Srbiji treba graditi predano svakog dana i da su žene neravnopravne u mnogim pozicijama.\n"Osvajanje slobode ide teško jer je otpor organizovan"Gordana Čomić je zaključila da postoji otpor prema društvenim promenama, prema promeni ponašanja, otpor prema izgradnji kulture ljudskih prava.\n"Zato osvajanje slobode ide teško, pošto je otpor organizovan", rekla je Čomićeva.\n"Bilo je ovde amandmana o tome šta je pol, šta je rod. Pol je biološka kategorija. To ne možete da birate, ali kakva žena treba da bude, gde vam je mesto, kakav muškarac treba da bude, gde vam je mesto, to se društvo dogovara običajnim, pisanim, nepisanim pravilima, ali i zakonskim propisima", rekla je Čomićeva.\nČomićeva: Trnovit put\nGordana Čomić kaže da Zakon o zabrani diskriminacije i Predlog zakona o rodnoj ravnopravnosti treba da omoguće svakom da oseti da živi u pravednijem društvu...To je navela obrazlažući izmene i dopune Zakona o zabrani diskriminacije i Predlogu zakona o rodnoj ravnopravnosti...Ministarka za ljudska...


Veliko priznanje za Kulturni centar Vuk Karadžić Plandište - eVršac\nKulturno obrazovni centar “Vuk Karadžić” Plandište dobio je veliko priznanje od strane Nacionalnog saveta Makedonske nacionalne manjine kao institucija od posebnog značaja za makedonsku nacionalnu zajednicu u oblasti obrazovanja i kulture.\nNacionalni savet makedonske nacionalne manjine na svojoj redovnoj sednici održanoj 09.03.2021. godine usvojio je odluku da se kulturno-obrazovni centar “Vuk Karadžić” Plandište proglasi za instituciju od posebnog značaja za makedonsku nacionalnu zajdenicu.\nOva odluka je veliko priznanje kako za našu instituciju, lokalnu samoupravu, tako i za sve građane Opštine Plandište. Ovo priznanje je velika nagrada za sve koji rade na očuvanju kulture, zajedništva i sloge svih nacionalnosti koje žive na teritoriji naše opštine. Obzirom da smo jedina opština koja ima zvanično pet službenih jezika u upotrebi i danas krasi multinacionalnosti, nagrade i priznanja ovakvog tipa služe na ponos, obzirom da se kulturni centar Vuk Karadžić trudi da kroz realizaciju svojih godišnjih programa i projekata razvija poštovanje među svim pripadnicima nacionalnih manjina i aktivno radi na očuvanju kulture i tradicije na našim prostorima, istakao je direktor Kulturno obrazovnog centra Miroslav Petrović.


ANALIZA: Teška godina iza Srpske, čeka nas još teža | Banjaluka.net\nIako je pandemija korona virusa imala veoma negativan uticaj na ekonomiju u prošloj godini, dostupni parametri pokazuju da je Republika Srpska uspjela da zadrži stabilnost, sačuva radna mjesta i održi likvidnost budžeta. Istovremeno velika finansijska sredstva usmjerena su za pomoć zdravstvu i privredi, a teška, krizna godina završena pozitivno.\nPored toga, Republika Srpska može da se pohvali i uredno servisiranim obavezama u prošloj godini, pa je tako u novu godinu ušla bez dugovanja prema radnicima, penzionerima i poljoprivrednicima. Isto tako, sva socijalna davanja i sva finansiranja iz budžeta uredno su isplaćivana bez dana zakašnjenja.\nDa je to tako pokazuju dostupni pokazatelji korišteni u ovoj analizi portala Banjaluka.net, koji potvrđuju da je Vlada Republike Srpske pravovremeno reagovala na tektonske promjene izazvane pandemijom korona virusa, te da su mjere koje je potom donosila bile efikasne i dobro koncipirane, što je rezultiralo povoljnim stanjem u privredi i cijeloj ekonomiji.\nNaime, mjerama Vlade Republike Srpske za podršku privredi obuhvaćene su sve djelatnosti koje su direktno ili indirektno pretrpjele i još trpe posljedice pandemije. Osim pomoći koja se izdvaja iz Kompenzacionog fonda, posebnom kreditnom linijom Vlade Republike Srpske plasirane pomoću Garantnog fonda, privrednim subjektima je olakšan pristup finansijskim sredstvima za povratak poslovnim aktivnostima nakon višemjesečne pauze i blokade.\nSačuvana radna mjesta i zdravlje građana\nPozitivne kritike stižu i od ekonomista, koji ocjenjuju da je Vlada Republike Srpske reagovala brzo i efikasno u pogledu pomoći najugroženijim sektorima, zbog čega su pored očuvanja zdravlja sačuvana i radna mjesta, što je bio drugi najvažniji zadatak Vlade Radovana Viškovića u protekloj kriznoj godini.\nRadovan Višković, predsjednik Vlade Republike Srpske istakao je da je Republika Srpska uprkos izuzetno teškoj godini i borbi sa pandemijom virusa korona uspjela da 2020. godinu završi pozitivno kada je riječ o finansijama i davanjima iz budžeta.\n“Ulazimo u 2021. godinu sa više optimizma i vjerujem da ćemo, najdalje polovinom godine, moći da se vratimo normalnom životu i redovnim obavezama, a da 2020. zaboravimo što je moguće prije”, rekao je Višković i dodao da je Vlada iz budžeta u prošloj godini izdvojila 328 miliona KM za pomoć zdravstvenom i realnom sektoru, a realni budžet je ispod 2,5 milijardi maraka.\nPrema njegovim riječima, kada se na to doda skoro milijardu maraka za Fond PIO i kreditna zadužanja dođe se do budžeta od tri milijarde i šest stotina miliona KM koliko je bio drugi rebalans za 2020. godinu.\n“Sve naše zdravstvene ustanove plaćale su poreze i doprinose u 2020, za razliku od nekih prethodnih godina”, naglasio je Višković.\nIstovremeno, mora se naglasiti da je u kriznoj 2020. godini zdravstveni sistem Republike Srpske sve vrijeme pandemije pružao usluge i provodio procedure isto kao što to rade zdravstveni sistemi Slovenije, Njemačke, Italije, Amerike, Rusije, Srbije. S tim u vezi, institucije Republike Srpske su pomogle zdravstvenim radnicima u smislu da ti ljudi nijednog momenta nisu bili bez potrebne opreme i medicinskog materijala i da su mogli adekvatno da reaguju i pruže neophodne usluge građanima. Zasluge za takve uspjehe moraju se pripisati zdravstvenim radnicima i institucijama Republike Srpske, na čelu sa Vladom Republike Srpske.\nVeći poreski prihodi\nKada su u pitanju poreski prihodi, raspoloživi podaci pokazuju da je Poreska uprava u prošloj godini prikupila ukupno 2,483 milijardi KM što je za 0,2 odsto više nego u 2019. godini, koja je bila rekordna u naplati javnih prihoda od osnivanja Poreske uprave Republike Srpske.\nGoran Maričić, direktor Poreske uprave Republike Srpske, rekao je da su direktni porezi u prošloj godini naplaćeni u iznosu od 464,4 miliona KM ili 8,9 miliona maraka manje.\n„U ovom segmentu javnih prihoda, porez na dohodak je ostvario značajan rast, pa je naplaćeno 196,9 miliona KM, odnosno 6,7 miliona KM ili četiri odsto više nego u godini ranije. Prihodi po osnovu poreza na dobit iznosili su 226,2 miliona maraka i manji su za pet odsto u odnosu na uporednu godinu, prije svega zbog toga što je Uredbom sa zakonskom snagom o poreskim mjerama za ublažavanje ekonomskih posljedica nastalih usljed pojave korona virusa, s ciljem da se poreskim obveznicima olakša izvršavanje obaveza, odgođeno plaćanje obaveza po osnovu poreza na dobit za 2019. godinu, te je poreskim obveznicima zbog poteškoća u poslovanju omogućeno plaćanje tih obaveza u ratama do kraja 2020. godine“, rekao je Maričić.\nOn je dodao da su doprinosi u 2020. godini naplaćeni u iznosu od 1,638 milijardi KM, što je za 64,5 miliona maraka ili četiri odsto više nego u 2019. godini, što je direktan pokazatelj da su mjere Vlade RS ublažavanju posljedica korona virusa po privredu imale značajne efekte, jer je očigledno da nije došlo do smanjenja plata zaposlenih, niti značajnog otpuštanja radnika.\n„Obzirom na sveukupnu krizu koju je izazvala pandemija korona virusa, moram reći da možemo biti zadovoljni dostignutim nivoom naplate javnih prihoda u Republici Srpskoj u prošloj godini, koju je obilježila smanjena privredna aktivnost, odnosno ograničenja rada, zabrane rada, ograničenje kretanja roba i drugo. Uspjeli smo stabilizovati naplatu javnih prihoda u prošloj godini, nakon ozbiljnog pada u martu i aprilu, tako da je ona rasla iz mjeseca u mjesec i na kraju godine prestigla naplatu iz 2019. godine“, dodao je prvi čovjek Poreske uprave Republike Srpske.\nNaime, nakon nekoliko godina konstantnog rasta javnih prihoda u Srpskoj, u martu prošle godine se došlo u situaciju gdje je zabilježeno smanjenje prihoda, usljed mjera Republičkog kriznog štaba koji je zabranio i ograničio rad određenih djelatnosti, ali i odgađanja plaćanja poreskih obaveza.\nPodaci o naplati javnih prihoda prije i poslije donošenja pomenutih mjera i odluka polovinom marta pokazuju da je naplata javnih prihoda u prvoj polovini marta iznosila 122,8 miliona maraka što je predstavljalo rast prihoda od 10,6 miliona KM ili devet procenata u odnosu na isti period prošle godine. Međutim, nakon donošenja mjera, ograničenja i zabrana rada, odlaganja plaćanja poreskih obaveza došlo je do pada naplate javnih prihoda pa je u drugoj polovini marta naplaćeno tek 86,7 miliona KM, što je za 44,7 miliona maraka ili 34 odsto manje nego u istom periodu prošle godine.\nTrend stabilizacije u drugoj polovini godine\nVeć nakon dva i po mjeseca negativnih trendova u naplati izazvanih sveopštom situacijom u vezi sa korona virusom, a nakon pomenutih mjera Vlade i aktivnosti Poreske uprave Republike Srpske, u junu je počeo trend stabilizacije u naplati koji se zadržao do kraja godine, pa je na zadovoljstvo svih naplata javnih prihoda čak i nešto veća nego u 2019. godini.\nIz ovog se može zaključiti da su mjere Vlade na ublažavanju posljedica korona virusa po privredu imale značajne efekte na stabilizaciju naplate javnih prihoda u Republici Srpskoj, jer nije došlo do smanjenja plata zaposlenih, niti značajnog otpuštanja radnika.\nPrema raspoloživim podacima, u 2020. godini je čak zabilježeno povećanja plata zaposlenih u javnom sektoru, dok su javne zdravstvene ustanove redovno izmirivale tekuće obaveze, što je za rezultat imalo i više prihoda po osnovu doprinosa.\nPored mjera Vlade, treba istaknuti i da značajne zasluge za stabilizaciju javnih prihoda idu i redovnim aktivnostima Poreske uprave RS na kontroli i naplati javnih prihoda, odnosno pravovremenom preduzimanju mjera i radnji kako bi ta naplata bila što efikasnija.\nZaposleno 23.500 građana\nDa je Republika Srpska dobro reagovala u vrijeme krize izazvane pandemojom korona virusa, pokazuju i podaci o zaposlenosti prema kojima je od početka pandemije u martu pa do kraja prošle godine 2.500 ljudi više zaposleno nego što je izgubilo posao. Naime, zvanični podaci pokazuju da je u vrijeme pandemije bez posla ostalo 21.000 ljudi, ali je sa druge strane 23.500 dobilo posao.\n“Mi smo i u vrijeme borbe sa virusom korona, izdvajanjem ogromnih finansijskih sredstava koja nisu bila planirana, pronašli način da ljudima koji su ostali bez posla pomognemo da prežive u tom najgorem momentu”, rekao je Višković. On je naglasio da je pandemija još jednom pokazala značaj i snagu vlastitih institucija i sigurno je da ovakav ishod na kraju 2020. godine ne bi bio da one ne postoje.\nTreba reći da je u prošloj godini sproveden niz odluka i zaključaka Vlade Srpske i Republičkog kriznog štaba od kojih je jedna od najznačajnijih Uredba sa zakonskom snagom o poreskim mjerama za ublažavanje ekonomskih posljedica nastalih usljed bolesti COVID-19 izazvane korona virusom. U tom smislu, Poreska uprava Republike Srpske je obradila, odnosno odobrila više od 29.000 zahtjeva na iznos od preko 51 miliona KM, a tim zahtjevima je obuhvaćeno više od 92.000 zaposlenih u ugroženim djelatnostima.\nZora Vidović, ministarka finansija Republike Srpske istakla je da će negativan uticaj virusa korona najvjerovatnije potrajati i u prvoj polovini ove godine, ali da se poslije toga, posebno nakon sprovođenja vakcinacije stanovništva, očekuje postepeni privredni oporavak, dok se potpuni oporavak očekuje u 2022. godini.\nOna naglašava da će prioritet u 2021. godini i dalje biti očuvanje zdravstva, privrede, radnih mjesta i redovnih isplata penzija, socijalnih i drugih davanja. Najavila je da će u ovoj godini u fokusu biti rasterećenje rada, te da će biti sprovedena nova fiskalizacija.\nPrivredi na raspolaganju više od 450 miliona KM\n“Privredi će na raspolaganju biti nešto više od 450 miliona KM, što direktno iz budžeta, što iz Kompenzacionog fonda i putem Garantnog programa. Takođe, nastojaćemo da pomognemo u saradnji sa određenim međunarodnim faktorima koji nude povoljne kredite za privredu”, rekla je ministarka. Ona je ocijenila da je protekla godina u Srpskoj zbog pandemije bila vrlo teška, izazovna i nepredvidiva, ali da je jako uspješno završena s obzirom na to da je budžet bio stabilan i likvidan, a zdravstveni sistem je funkcionisao i obezbjedio neophodnu njegu oboljelima.\nVjekoslav Petričević, ministar privrede i preduzetništva Republike Srpske, rekao je da su mjere Vlade tokom pandemije virusa korona dale rezultate i da privreda bilježi blagi rast, da su zadržana radna mjesta, a prosječna neto plata povećana i prvi put je veća nego u Federaciji BiH.\nOn je poručio da će Vlada i resorno ministarstvo nastaviti i ove godine sprovođenje mjera sa ciljem da se očuvaju privredne aktivnosti i radna mjesta u Srpskoj.\nBudžet za 2021. godinu 3,795 milijardi KM\nInače, Narodna skupština Republike Srpske usvojila je polovinom decembra prošle godine budžet Republike Srpske za 2021. godinu u iznosu od 3,795 milijardi KM. Budžet za 2021. godinu veći je za 159 miliona u odnosu na drugi rebalans ovogodišnjeg budžeta, a kako je tada rekla ministarka finansija Zora Vidović, biće u znaku saniranja negativnih posljedica pandemije virusa korona, očuvanja privredne aktivnosti i radnih mjesta, te podrške zdravstvenom sektoru.\nBorko Đurić, predsjednik Privredne komore Republike Srpske, izjavio je medijima da postoje blage naznake ekonomskog rasta, te da je jako važno da će privreda biti u vrhu prioriteta u ovoj godini.\n„Jako je važno za nas da će, prema najavama nadležnih, privreda biti u vrhu prioriteta u ovoj godini, odmah iza zdravstvenog sektora. Sličan pristup zauzele su i vodeće zemlje EU“, rekao je Đurić.\nOcjenjuje da je ohrabrujuća okolnost blagi oporavak pojedinih grana privrede i veće narudžbe od stranih partnera u posljednjih nekoliko mjeseci, što predstavlja dobru osnovu za početak 2021. godine, dodajući da to neće biti dovoljno da se sanira minus koji je zabilježen prvenstveno u prvim mjesecima pandemije.


Nacionalni kriminalističko-tehnički centar\nNacionalni kriminalističko-tehnički centar (NKTC) Uprave kriminalističke policije, u okviru svog delokruga rada vrši forenzička veštačenja i obezbeđuje materijalne dokaze za potrebe krivično-procesnog sistema Republike Srbije.\nNacionalni kriminalističko-tehnički centar sprovodi forenzička veštačenja iz sledećih oblasti:\n- opšte biologije,\n- sudske medicine,\n- fizičke-hemije (droge, eksplozivi i dr.),\n- forenzičke psihologije i poligrafskih ispitivanja,\n- dokumenata i rukopisa,\n- forenzičke akustike i\n- foto i video-materijala.\nNacionalni kriminalističko-tehnički centar postupa po zahtevima i naredbama organa koji vode postupak – organizacionih jedinica Direkcije policije MUP Republike Srbije, tužilaštava i sudova na svim nivoima, kao i zahtevima drugih nadležnih državnih organa.\nNKTC takođe vrši upravni, inspekcijski i instruktivni nadzor rada operativne kriminalističke tehnike područnih policijskih uprava. Organizuje, koordinira i neposredno učestvuje u radu ekipe za vršenje kompleksnih uviđaja i forenzičke obrade lica mesta teških krivičnih dela, u cilju obezbeđenja materijalnih tragova. Direktno sarađuje sa svim službama kriminalističke policije, koordinira radom kriminalističke tehnike tokom sprovođenja operativno-taktičkih i istražnih radnji, u cilju obezbeđenja materijalnih tragova.\nNacionalni kriminalističko-tehnički centar sarađuje sa nadležnim tužilaštvima i sudovima, neposredno učestvuje u radu ekipe za identifikaciju žrtava u masovnim nesrećama i elementarnim nepogodama i vrši trening i obuku službenika kriminalističke tehnike iz oblasti poslova forenzičke obrade lica mesta. Ostvaruje saradnju sa relevantnim međunarodnim organizacijama u cilju usvajanja savremenih metoda rada i primene iskustava najboljih primera iz prakse u oblasti forenzičkih veštačenja i forenzičke obrade lica mesta krivičnog dela.\nNacionalni kriminalističko-tehnički centar Uprave kriminalističke policije je prva akreditovana organizaciona jedinica MUP Republike Srbije.\nNacionalni kriminalističko-tehnički centar je akreditovan u skladu sa zahtevima međunarodnog standarda ISO /IEC 17025:2006 (ISO /IEC 17025:2005) od 28.8.2014. godine na osnovu čega mu je od strane Akreditacionog tela Srbije izdat Sertifikat o akreditaciji - akreditacioni broj 01-413.\nNacionalni kriminalističko-tehnički centar je punopravni aktivni član Evropske mreže forenzičkih instituta „ENFSI“ i aktivno učestvuje u radu većine radnih grupa ove organizacije.\nIstorijat kriminalističke tehnike u Srbiji\nKrajem 19. i početkom 20. veka u razvijenim zemljama stvaraju se specijalizovane ustanove koje se bave poslovima kriminalističke tehnike. U početku su u nekim evropskim državama ustanovljeni samo registracioni biroi kod prestoničkih policijskih uprava koji su postepeno pretvarani u velike naučno-sudske laboratorije u kojima su vršene kriminalističko-tehničke ekspertize. Dok mnoge evropske države nisu imale dobro uređene ustanove za identifikaciju i registraciju, u Srbiji je, u Beogradu, pri Ministarstvu unutrašnjih dela 1904. godine osnovano Antropometrijsko-policijsko odeljenje.\nGodine 1911. uvedena je daktiloskopska registracija krivaca po Vučetićevom sistemu i započeta su kriminalističko-tehnička veštačenja. Nakon Prvog svetskog rata antropometrijsko odeljenje u Beogradu je rekonstruisano u Tehničku policiju.\nTokom Prvog svetskog rata, nakon ulaska stranih vojnih snaga u Srbiju, pojavila se potreba za istraživanjem masovnih zločina koji su činili pripadnici austrougarske i bugarske vojske nad civilnim stanovništvom. S obzirom na to da u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije nisu postojali uslovi za samostalno istraživanje i dokumentovanje ovih zločina, upućen je poziv dr Arčibaldu Rajsu koji dolazi u Srbiju 1914. godine. Rudolf Arčibald Rajs je u Lozani osnovao Institut za tehničku policiju i kriminalistiku, a ujedno je i osnivač Tehničke policije u Beogradu organizovane po primeru sličnih ustanova u svetu.\nU međuratnom periodu u Srbiji, pored Rajsa, posebno su se istakli ruski emigranti Sergej Tregubov i Aleksandar Andonovič. Tregubov je u Jugoslaviji godinama radio kao kriminalističko-tehnički ekspert u Tehničkoj policiji, dok je za vreme svog života u Rusiji osnovao nekoliko naučno-tehničkih laboratorija za sudske ekspertize. Aleksandar Andonovič je bio šef Tehničke policije i sa Tregubovim koautor prve stručne knjige o kriminalističkoj tehnici u domaćoj literaturi, objavljenoj 1935. godine pod naslovom „Kriminalna tehnika”.\nPosle Drugog svetskog rata Tehnička policija je preimenovana u Biro za kriminalističku tehniku, a nedugo nakon toga prerasta u Kriminalističko-tehnički centar.\nNa temeljima kriminalističke tehnike koje je postavio dr Arčibald Rajs sa svojim saradnicima, u Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srbije danas postoji Nacionalni kriminalističko-tehnički centar koji pod okriljem Uprave kriminalističke policije (UKP) suštinski predstavlja referentnu ustanovu u zemlji za poslove kriminalističke tehnike.


Najveći uspeh u istoriji dugoj skoro 90 godina Fudbalski klub Car Konstantin je napravio 3. jula 2002. godine kada je u revanšu na stadionu na Bubnju pobedio Vlasinu iz Vlasotinca (2:0) i plasirao se u Drugu saveznu ligu. Klub uskoro slavi 90. rođendan, a ove sezone se, posle jedne takmičarske godine, vratio u Srpsku ligu Istok.\nNa poslednjem kontrolnom meču na pripremama u Sloveniji fudbaleri Radničkog izgubili su od Slaska iz Vroclava rezultatom 3:1. Bila je ovo i generalna proba pred početak nove sezone u kojoj Nišlije na startu igraju sa Crvenom zvezdom u Beogradu.\nPosle tri meča i 13 datih golova, fudbaleri Radničkog iz Niša odigrali su nerešeno (0:0) sa rumunskim prvoligašem Utom iz Arada u četvrtoj pripremnoj utakmici u Sloveniji. Trener Tomislav Sivić imao je priliku da vidi formu Gruzijca Antona Tolordave koji je na probi u niškom timu.\n"Ovo su vremena jednog velikog i teškog svetskog istorijskog takmičenja, u kome Srbija može da ima povoljan rezultat samo ako bude dovoljno jaka, mudra i složna", rekao je Nišlija Dragan Stojković Piksi, selektor fudbalske reprezentacije, na svečanosti u Palati Srbije kada je primio orden Karađorđeve zvezde drugog stepena za naročite zasluge. Isti orden dobio je i Piroćanac Svetislav Kari Pešić, selektor košarkaša, koji kaže da na priznanje gleda kao na motiv više.\nU trečoj proveri na pripremama u Sloveniji fudbaleri Radničkog iz Niša pobedili su bugarskog drugoligaša Maricu iz Plovdiva rezultatom 6:0. Na meču u Pohorju četiri gola dao je Nikola Štulić, a po jednom su se u strelce upisali Marjanović i Dušanić.\nPrvo kolo nove sezone u fudbalskoj Superligi doneće mečeve u večernjim terminima, a dva predstavnika juga Srbije počeće takmičenje u nedelju, 10. jula od 20 sati. Niški ”Radničk”i igra sa ”Crvenom zvezdom” u Beogradu, a ”Radnik” u Surdulici dočekuje novajliju ”Mladost GAT” iz Novog Sada.\nU utorak, 28. juna, u konferencijskoj sali na istočnoj tribini stadiona "Čair" biće održana komemoracija legendi Radničkog Miodragu Kneževiću Knezu, bivšem golmanu i funkcioneru niškog kluba. Sahrana je u 13 sati na Novom groblju.\n15:00, 26. 6. 2022.\nNakon poraza od slovenačkog prvoligaša Kopera, u drugoj kontrolnoj utakmici na pripremama u Sloveniji, fudbaleri Radničkog pobedili su slovenačko Radomlje rezultatom 5:3. Strelci za Nišlije bili su Tomić, Mićibući, Maka Gaku, Mitrović i Štulić.\nLegendarni golman, jedan od najboljih u istoriji niškog Radničkog, Miodrag Knežević Knez, preminuo je u 81. godini života.\nPoraz Radničkog u prvoj kontrolnoj utakmici\n13:00, 22. 6. 2022.\nNa pripremama u slovenačkom Pohorju fudbaleri Radničkog iz Niša izgubili su od tamošnjeg prvoligaša Kopera rezultatom 3:2. Svih pet golova postignuto je u drugom poluvremenu, a niški tim je do finiša vodio sa 2:1.\nFudbaleri Radničkog otputovali na pripreme u Sloveniju\n15:52, 19. 6. 2022.\nNakon 10 dana rada u Nišu, ekspedicija Fudbalskog kluba Radnički otputovala je u Pohorje gde će obaviti glavni deo priprema i odigrati četiri pripremna meča. Novi šef stručnog štaba niškog tima Tomislav Sivić kaže da je moguće angažovanje još jednog iskusnog igrača, ali i da je zadovoljan aktuelnim igračkim kadrom.\nNiža liga, više briga - tuče, nameštanja i nemar u fudbalskim "beton ligama"\n15:05, 18. 6. 2022.\n10:08, 16. 6. 2022.\nDrugi deo priprema za novu sezonu, koja počinje 9. jula derbijem sa Crvenom zvezdom u Beogradu, fudbaleri Radničkog iz Niša odradiće u Pohorju, a put Slovenije kreću u nedelju ujutru. Planirano je 5 pripremnih mečeva, a dosad su dogovorena 4 duela sa Radomljem, Martisom iz Plovdiva, Uta Aradom i Slaskom iz Vroclava.\nRadnički protiv Gzire sa Malte ili Atletik d'Eskaldesa iz Andore u Evropi\n13:59, 15. 6. 2022.\nU mečevima drugog kola kvalifikacija za Ligu konferencije Radnički iz Niša igraće protiv pobednika meča Gzira Junajted (Malta) - Atletik klub d'Eskaldes (Andora), odlučeno je žrebom u Nionu. Ovo je šesto učešće Nišlija u nekom evropskom takmičenju, a najuspešnije je bilo 1982. godine, kada su igrali polufinale Kupa UEFA.\nVreme je da reprezentacija igra van Beograda, ali stadioni na jugu nemaju uslove\n08:13, 15. 6. 2022.\nPlasman na Svetsko prvenstvo u fudbalu, ponovno verovanje u fudbalsku reprezentaciju Srbije, ali i poluprazne trbine na stadionu "Rajko Mitić" u Beogradu, velika podrška na stadionu "Stožice" u Ljubljani, obeležili su tim Dragana Stojkovića Piksija. I dok selektor čeka Nacionalni stadion, ali i završetak "Čaira" u Nišu, vreme je da fudbalska reprezentacija iseli iz prestonice, smatra novinar Sportala Bojan Marinković. Ako se to desi, situacija na stadionima na jugu Srbije je takva da reprezentaciju nećemo skoro videti.\nUEFA suzila izbor rivala Radničkog u kvalifikacijama za Ligu konferencije\n22:41, 14. 6. 2022.\nMakabi Netanja iz Izraela, pobednik meča Gzira Junajted (Malta) - Atletik klub d'Eskaldes (Andora), Botev Plovdiv iz Bugarske, Gabala iz Azerbejdžana ili Gomelj iz Belorusije biće rival Radničkom iz Niša u drugom kolu kvalifikacija za Ligu konferencije. Ko će biti protivnik, biće poznato nakon žreba koji je u sredu, 15. juna od 13 sati u Nionu.\nFudbaleri surduličkog Radnika na startu Superlige dočekuju novajliju u ligi\n17:30, 14. 6. 2022.\nPočetak nove fudbalske sezone u Superligi zakazan je za 9. jul, a fudbaleri "Radnika" u premijernom meču pred domaćim navijačima dočekaće novajliju u ligi, ekipu "Mladost GAT" iz Novog Sada.\nSaša Marjanović se vraća u niški Radnički, potpisali i Petrov i Dimić\n17:13, 14. 6. 2022.\nJedan od najboljih veznih igrača Superlige i nekadašnji igrač Radničkog Saša Marjanović, posle šest godina se vraća u ekipu iz Niša. Pored njega, ugovore sa ekipom sa "Čaira" potpisali su napadači Sava Petrov i Stefan Dimić, obojica ponikla u Partizanu.