Predstavljena publikacija o dezinformacijama o migrantima\nPublikcija "Izveštavanje o migrantima - Izmedju manipulacije i etike" Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV), izdata u okviru projekta "Digitalno poverenje - Novinari protiv dezinformacija o migrantima" predstavljena je danas.\nPublikacija sadrži 25 tekstova, analizu i smernice za novinare, urednike, regulatorna tela i državne institucije o informisanju o migrantskim pitanjima.\nProfesorka odseka novosadskog Filozofskog fakulteta za medijske studije Smiljana Milinkov je ocenila da su tekstovi novinara koji su učestvovali u projektu doprineli otkrivanju dezinformacija i jačanju opštem medijskog pluralizma.\nKonstatovana je primena nekoliko “strategija”: objavljivanje starih vesti od pre nekoliko godina, strategija zastrašivanja i širenja straha koja je bila i u vreme vanrednog stanja, neutemeljenih tvrdnji da su migranti kriminalci, vesti o navodnom silovanju žena, rekla je Milinkov.\nNatalija Jakovljević koja je radila na predlozima dopune Kodeksa novinara Srbije, ocenila je da novinari koji takve dezinformacije šire treba da odgovaraju za svoje postupke.\nNovinar Petar Alimpijević istakao je problem manipulativnog izveštavanja o migrantima u Šidu gde nema lokalnih medija koji na ispravan način izveštavaju.\nKoordinatorka projekta Sandra Maksimović predstavila je danas tim od pet lokalnih poverenika koji će nastaviti rad na praćenju dezinformacija o migrantima u Srbiji i reagovati na neprofesionalno izveštavanje.


PTP u likvidaciji, "Direkcija" promenila ime | (Vesti - 20. 10. 2016) Subotica.com\nNa današnjem, petom po redu zasedanju Skupštine grada, odlučeno je da JP "Privredno-tehnološki parkovi" uđu u postupak likvidacije, kao i da se JP "Direkcija za izgradnju grada" reorganizuje i promeni naziv u "Javno preduzeće za upravljanje putevima, urbanističko planiranje i stanovanje", za čijeg direktora je postavljen Predrag Radivojević.\nRazlog za donošenje ovih odluka su izmene Zakona o budžetskom sistemu, koji više ne dozvoljava da javna preduzeća budu indirektni korisnici budžetskih sredstava.\nU novom javnom preduzeću radiće 28 ljudi, a kako ostali radnici „Direkcije“ i „PTP“ ne bi ostali bez posla pri Gradskoj upravi formiran je Sekretarijat za investicije i razvoj, koji će obavljati preuzete poslove iz njihove nadležnosti. Zbog toga je promenjena i Odluka o maksimalnom broju zaposlenih na neodređeno vreme, po kojoj će u Slobodnoj zoni umesto četvoro, raditi pet ljudi, dok će u Gradskoj upravi umesto 310 biti zaposleno 367 radnika.\n- Prema zakonu mi moramo da do početka decembra rešimo pitanje indirektnih korisnika budžeta i zbog toga smo „Direkciju za izgradnju grada“ reorganizovali u novo Javno preduzeće za upravljanje putevima, jer smo prema Zakonu o putevima obavezni da imamo takvo preduzeće, jer time ne mogu da se bave jedinice lokalne samouprave – objasnio je gradonačelnik Bogdan Laban. - Što se tiče zaposlenih, svi će imati svoje radno mesto, neko će raditi u novom sekretarijatu, a neka mesta ćemo popuniti tamo gde su nam neophodni, pogotovo u procesu dovođenja novih investitora i sređivanja situacije u „Park-Paliću“ što se tiče imovinsko-pravnih odnosa, tako da ćemo iskoristiti te ljude da maksimalno u susret i skratimo neke rokove kojima smo jednostavno ograničeni.\nPTP će ići u likvidaciju, u narednih šest meseci imaće stečajnog upravnika, jedan će ostati da upravlja tim postupkom, a ostali će svoje mesto naći u Slobodnoj zoni, LER-u i novom sekretarijatu.\nDirektor novog preduzeća, Predrag Radivojević iz Beograda, diplomirani građevinski inženjer, od sredine septembra bio je na funkciji pomoćnika gradonačelnika.\n- Na čelo "Javnog preduzeća za upravljanje putevima, urbanističko planiranje i stanovanje" postavljen je stručan čovek, sa velikim iskustvom u niskogradnji, visokogradnji, hidrogradnji, koji poseduje brojne licence i drago mi je što je pristao da bude deo tima koji će dati sve od sebe da izađe u susret novim investitorima – naglasio je Laban.\nDirekcija za izgradnju grada Subotice Skupština grada Subotice Privredno tehnološki parkovi Subotica sednica gradskog parlamenta skupština subotice sednica lokalnog parlamenta bogdan laban sednica skupštine grada gradska skupština prenos uživo predrag radivojević\npre 11 sati 32 minuta\npre 1 dan 48 minuta


Kako uzimanje lekova protiv bolova u trudnoći utiče na bebu? - National Geographic Srbija\nKako uzimanje lekova protiv bolova u trudnoći utiče na bebu?\nUzimanje lekova protiv bolova, kao što su paracetamol i ibuprofen, tokom trudnoće, može uticati na plodnost deteta u kasnijem životu, ali i na plodnost budućih generacija, pokazalo je istraživanje objavljeno u aprilskom broju časopisa “Environmental Health Perspectives”.\nOBJAVLJENO: 29. 04. 2018.\nPrema novom istraživanju, trudnice bi, ukoliko je potrebno, paracetamol trebalo da koriste što ređe i u što manjim dozama, dok bi ibuprofen trebalo u potpunosti da izbegavaju.\nDoktor Rod Mičel sa Univerziteta u Edinburgu i njegove kolege iz univerzitetske bolnice u Kopenhagenu su pre svega gledali efekte paracetamola i ibuprofena na testise i jajnike kod beba.\nPogledajte i Kako deluju lekovi protiv bolova? (VIDEO)\nPošto testisi ne samo da proizvode spermu već luče i testosteron, ispostavilo se da oba leka loše utiču na muške hormone.\nSa druge strane, kada je reč o ženskim jajnicima, bebe koje su tokom fetalnog perioda bile izložene paracetamolu u trajanju od jedne nedelje imale su oko 40 odsto manje jajnih ćelija. Nakon izloženosti ibuprofenu, broj ćelija je skoro prepolovljen.\nSaznajte i Kako konzumiranje alkohola u trudnoći utiče na bebu?\n“Ovo otkriće je vrlo važno zato što devojčice proizvode jajne ćelije dok su još u materici, tako da ukoliko se rode sa smanjenim brojem, to može dovesti do prevremene menopauze”, objašnjava doktor Mičel.\nLekovi trudnoća plodnost Medicina\nPlacenta može biti ključna za lečenje smrtonosne bolesti u trudnoći\nDa li je dejstvo stenta nepostojeće: Kako (ne) treba lečiti srce?\nRazorni tajfun u Japanu


Toyota Auris Sport 1.6 Valvematic 132 KS\nUniroyal 245/35 R18 RSP 2 FR XL\nNaslovna > Automobili > Renault > Clio > Clio 5 stiže na sajam u Ženevi\nUskoro stiže peta generacija još jednog popularnog automobila na našem tržištu...\nNovi Clio će debitovati na Sajmu automobila u Ženevi, a pored klasične izvedbe, imaće i hibridnu verziju. Proizvođač uveliko testira novi model, koji je ovih dana snimljen tomom ispitivanja u ekstremnim zimskim uslovima vožnje, u Švedskoj. Vozilo je još uvijek u potpunosti prekriveno kamuflažnom folijom, tako da za sad još nisu poznati dizajnerski potezi na novoj generaciji, koja se ipak neće naći na potpuno novoj platformi, već na unaprijeđenoj CHF osnovi aktuelne generacije.\nIspod poklopca motora osnovnog modela naći će se 0,9 litarski turbo benzinac, a novitet u ponudi je 1,3 litarski, takođe turbobenzinski agregat sa 4 cilindra. Clio će imati i verziju sa takozvanim blagim hibridnim pogonom, opremljenu 48-voltnim električnim sistemom. Više detalja proizvođač će saopštiti neposredno prije ženevskog sajma.


U Republici Srpskoj 14 novozaraženih, u Makedoniji još 4 žrtve | Mondo Portal\n26. oktobar, 16:48\nU Republici Srpskoj 14 novozaraženih, u Makedoniji još 4 žrtve 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 20.05.2020. / 09:33 12:19\nEvo najnovijih informacija o epidemiji korona virusa u Republici Srpskoj i Severnoj Makedoniji.\nU Republici Srpskoj je u poslednja 24 časa potvrđeno još 14 obolelih od korona virusa, od kojih je pet osoba hospitalizovano, dok će ostali biti u izolaciji. U FBiH nije bilo novih slučajeva.\nU poslednjih 24 sata u Severnoj Makedoniji je potvrđeno 19 novih slučajeva korona virusa tako da se broj zaraženih popeo na 1.858, a preminule su četiri osobe.\nU istom periodu testirano je 512 osoba, a ozdravilo 16 pacijenata, saopštilo je ministarstvo zdravlja, prenosi MIA.\nOd početka epidemije u Severnoj Makedoniji preminulo je 110 ljudi, a ozdravilo je 1.367.


PALE: Potpisan protokol o saradnji koji će unaprijediti socijalnu zaštitu - FILTER\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović potpisao je danas sa predstavnicima devet institucija i organizacija protokol o saradnji sa ciljem unapređenja multisektorskog pristupa socijalnoj zaštiti i inkluziji uvođenjem referentnih mehanizama.\nPotpisnici sporazuma su Centar za socijalni rad, Dom zdravlja, Vrtić “Buba Mara”, osnovne i srednja škola sa područja opštine, Udruženje za djecu i omladinu sa posebnim potrebama “Sunce” i Crveni krst Pale.\nJugović je istakao da će potpisani protokol biti sastavni dio u izradi socijalne karte na području opštine koju sprovodi Centar za socijalni rad.\n“Zahvaljujući saradnji institucija koje su potpisale ovaj protokol moći ćemo da detektujemo rizična lica, maloljetnike kao potencijalne prestupnike i da spriječimo nastanak većih posljedica u njihovom ponašanju i delinkvenciju”, rekao je Jugović i dodao da će se na taj način moći djelovati preventivno, a ne da se liječe posljedice.\nJugović je zahvalio Unicefu, direktoru Centra za socijalni rad i svim institucijama koje su potpisale protokol i nada se da će imati što manje posla, te da će se djelovati preventivno.\nDirektor Centra za socijalni rad Pale Srđan Baralić istakao je da je u saradnji sa opštinom Pale i Unicefom imenovana Komisija za socijalnu zaštitu i inkluziju koja je sačinjena od svih rukovodioca relevantnih ustanova koje se prevashopdno bave zaštitom djece i mladih, ali i porodica.\nBaralić je naglasio da je urađena analiza stanja da bi se vidjelo koje su ciljne grupe, koliki su kapaciteti, sama struktura rizičnih grupa i radilo na izradi protokola koji treba da popuni praznine koje nekada propisi i zakoni nisi dovoljno precizno definisali.\n“Cilj je rana detekcija i reakcija”, rekao je Baralić i dodao da je najbitnije vidjeti na vrijeme probleme u porodici i djelovati stručno, savjetodavno ili terapijski.\nBaralić je naveo da su kroz ove aktivnosti nastala dva projekta – uspostavljanje Centra za rani rast i razvoj djece sa poteškoćama u razvoju, koji je dobio vrtić “Buba Mara”, te uspostavljanje savjetovališta za brak i porodicu, koji je radio Centar za socijalni rad.\nKonsultant Unicefa za socijalnu zaštitu Jasmina Babić čestitala je članovima Komisije za socijalnu zaštitu i inkluziju opštine Pale i operativnom timu na požrtvanosti u radu čiji je rezultat protokol o saradnji relevantnih institucija koje su uključene u rad sa djecom.\n“Ovaj protokol će predstavljati značajnu osnovu za dalju kvalitetnu saradnju i niz drugih aktivnosti koje planiramo u narednom periodu”, istakla je Babićeva.\nPrethodna Ekipa OŠ “P.P.Njegoš” najbolja na regionalnom takmičenju “Misli mine”\nSledeća PALE: Nina Brčkalo student generacije Ekonomskog fakulteta


Er Srbija saopštila da se Kondić povlači iz ličnih razloga | Insajder\nEr Srbija saopštila da se Kondić povlači iz ličnih razloga\nNacionalni avioprevoznik Er Srbija saopštila je danas da je generalni direktor Dane Kondić doneo odluku da se iz ličnih razloga, posle četiri i po godine, povuče sa te funkcije. Kao su saopštili, Kondića će na poziciji prvog čoveka Er Srbije u funkciji vršioca dužnosti naslediti Dankan Nejsmit koji obavlja funkciju izvršnog direktora za finansije.\nFoto: Srđan Ilić / Dane Kondić\nSaopštenje Er Srbije usledilo je posle informacije koju je objavio Insajder, a koja nam je potvrđena i u Nadzornom odboru i u Vladi Srbije da Kondić odlazi nakon zahteva da podnese ostavku koji je prošle nedelje stigao iz centrale Etihada, strateškog partnera Er Srbije.\nFormulacija o odlasku iz ličnih razloga nije u potpunosti dala odgovor na pitanje kako je moguće da se se u centrali Etihada odlučuje o direktoru Er Srbije kada to ni ugovorom o strateškom partnerstvu nije predviđeno.\nDane Kondić, iako je na početku saradnje Etihada i Er Srbije predstavljen kao čovek koji je rešenje kompanije iz UAE, zvanično je postavljen na predlog Vlade Srbije i zvanično je bio direktor o kojem je odluku donela Srbija.\nNaime iako je u početku stratešeko partnerstvo predstavljano kao Etihadovo upravljanje kompanijom, sve se promenilo nakon istrage koju je otvorila Evropska komisija. Prema pravilima Evropske komisije upravljanje evropskom nacionalnom kompanijom mora imati država, pa je i deo ugovora sa Etihadom zbog ovoga tokom 2014. menjan.\nSiniša Mali, predsednik Nadzornog odbora Er Srbije tada je objasnio kako je „nama Evropska komisija na neki način učinila uslugu, jer je u upravljanju smanjila udeo Etihada“.\n„Etihad sada nema pravo odlučivanja i ne može da postavlja svoj menadžment i svog generalnog direktora, već može da daje predloge za pripremu poslovnog plana“, objasnio je tada Mali.\nDane Kondić postao je direktor Er Srbije u septembru 2013. kada je ova kompanija još bila u stopostotnom vlasništvu Srbije i još uvek je poslovala pod imenom Jat Ervejz.\nKondić je po dolasku u Srbiju zvanično predstavljen kao čovek sa bogatom karijerom u avioindustriji. Prema zvaničnoj biografiji krajem devedesetih bio je menadžer razvoja poslovanja u australijskoj kompaniji Kvantas, a radio je i u Malezija Erlajnsu. Pre dolaska u Srbiju bio je regionalni direktor kompanije koja se bavi optimizacijom poslovanja u avioindustriji - "Sabre Airline Solutions" za jugoistočnu Aziju.\nNa čelo nove kompanije došao je praktično bez iskustva u rukovođenju aviokompanijom i predstavio ga je doskorašnji predsednik i generalni direktor "Etihad grupe" Džejms Hogan. Kondić je rođen u Sidneju, poreklom je iz Republike Srpske, a u međuvremenu je osim australijskog dobio i srpsko državljanstvo.\nInače, strateški partner u Er Srbiji kompanija Etihad objavila je da je tokom 2016. godini ostvarila gubitak od 1,87 milijardi dolara. Kompaniju je napustio Džejms Hogan koji je jedan od kreatora poslovne politike širenja Etihada u Evropi kada je ova nekada brzorastuća kompanija osim udela u Er Srbiji imala udele i u Alitaliji i Er Berlinu. Tokom godine povukli su se iz svih evropskih kompanija osim iz Er Srbije, a predstavnici Srbije više puta su naglašavali Etihad neće prekinuti saradnju i otići iz Beograda.


24sata.info - SAD podržavaju svaki postignuti uspjeh koji realizira Vijeće ministara\nSAD podržavaju svaki postignuti uspjeh koji realizira Vijeće ministara\nAutor T. C. 21. 04. 2017. • 21:15\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić sastao se danas u Washingtonu sa zamjenikom državnog sekretara za politička pitanja State Departmenta Thomasom Shannonom, saopćeno je iz Zvizdićevog ureda.\nRazgovarali su o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u Bosni i Hercegovini, te o aktivnostima koje je Vijeće ministara BiH realiziralo u proteklom periodu na putu ka Evropskoj uniji i NATO-u. Saglasili su se da je izuzetno važno da BiH što prije dobije aktiviranje MAP-a jer je u proteklom periodu ispunjen niz preduslova.\nPredsjedavajući Zvizdić je rekao da je protekla godina bila izuzetno uspješna za proces evropskih integracija i istaknuo da je Bosna i Hercegovina dobila Upitnik Evropske komisije, te da je u toku pripremanje odgovora na pitanja. On je rekao da je cilj Bosne i Hercegovine sticanje statusa kandidata najdalje početkom sljedeće godine, te naglasio da bi region Zapadnog Balkana mogao dati novi pozitivni zamah cjelokupnoj porodici Evropske unije.\nZamjenik državnog sekretara Thomas Shannon je pohvalio napore koje je postiglo Vijeće ministara BiH i istaknuo da BiH ima veliku podršku SAD, kao i da će nastaviti pružati potporu kako bi se osigurali još bolji rezultati. Shannon je rekao da je aktiviranje MAP-a vrlo bitan cilj za Bosnu i Hercegovinu i naglasio podršku SAD-a na tom putu. Istaknuo je da će SAD pomoći BiH i da SAD podržavaju svaki postignuti uspjeh koji realizira Vijeće ministara na čelu sa predsjedavajućim Zvizdićem.\nPredsjedavajući Zvizdić je rekao da je integracija BiH u Evropsku uniju i NATO savez osnova za stabilan ekonomski i politički napredak Bosne i Hercegovine.\nSastanku je prisustvovao i zamjenik pomoćnika državnog sekretara SAD-a Hoyt Yee.


Magla najgušća u Vojvodini\nSaobraćaj na putevima u Srbiji je umerenog intenziteta, a na većini putnih pravaca ima magle, saopštio je jutros Auto moto savez Srbije (AMSS). Magla je najgušća u Vojvodini – oko Novog Sada, Zrenjanina, Sombora i Sremske Mitrovice.\nMagla smanjuje vidljivost i na širem području Beograda, u požeškoj kotlini, na području Sjenice, Smederevske Palanke i Velikog Gradišta, u dolinama Drine, zapadne i velike Morave. Sa sumaglicom treba računati uz rečne tokove, oko Negotina i u Šumadiji. Na putevima trasiranim kroz klisure i stenske useke učestala je pojava odrona, a na graničnim prelazima zadržavanja za putnička vozila su do 30 minuta.\nNa deonicama na kojima se izvode radovi, odnosno na kojima su prisutni putari sa mehanizacijom, režim saobraćaja je izmenjen i usporen. Vozačima se zato savetuje da poštuju postavljenu saobraćajnu signalizaciju i da brzinu kretanja vozila prilagode uslovima na putu.\nTagovi:magla, srbija, vreme, zrenjanin


Otkup Volvo vozila - Otkup automobila Volvo\nNudimo vam otkup Volvo vozila po najboljim uslovima za vaš budžet. Volvo automobili su toliko kvalitetni i postojani, da u Srbiji postoji mišljenje da kada kupiš Volvo kupio si ga za ceo život. Švedski kvalitet izrade i izuzetan komfor i udobnost automobila pod markom Volvo daju sjajne rezultate, i izuzetnu prodaju na koju su ponosni u ovoj kompaniji. Ukoliko želite da kupite novi automobil a već posedujete Volvo, naša agencija će vrlo rado uraditi otkup Volvo automobila i vozila.\nO popularnosti Volvo automobila dovoljno govore marketinške kampanje koja ova kompanija sprovodi. Najnovija kampanja koja je izazvala dosta zanimljivih komentara u javnosti, je vezana za Zlatana Ibrahimovića i njegovo povlačenje iz reprezentacije posle odigranog Evropskog prvenstva u fudbalu u Francuskoj. U promo filmu Zlatan se podseća uspona i padova u svojoj karijeri odlazeći na emotivno putovanje u novom Volvou V90. Još jedan dokaz koliko je zapravo Volvo marketinški privlačan čak i za ovakve zvezde. Naša agencija vrši otkup polovnih Volvo vozila, ukoliko i vi želite da kupite jedan ovakav model baš kao Zlatanov.\nU prvoj polovini 2016. godine, Volvo je beležio zaista sjajne rezultate, a u odnosu na 2015. godinu i isti period, rast proizvodnje iznosi 10,5%. Svakako da je tome doprineo izuzetno popularni XC90 model automobila, a njegova prodaja je prevazišla očekivanja ove kompanije. Otkup Volvo automobila vršimo kako biste stekli dovoljno novca možda baš za jedan ovakav automobil.\nTrend u automobilskoj industriji je da mnoge kompanije rade na tome da proizvode auto koje će moći samo da vozi bez vozača. Volvo je već počeo da radi na jednom takvom projektu, a iz kompanije uveravaju da će vek tokom 2017. godine početi sa testiranjima u okolini Geteborga, Malmea ali i u Kini. Ipak, ne očekuje se da će vozilo biti spremno za prezentaciju pre 2021. godine. To je zbog toga što u ovoj kompaniji ništa ne prepuštaju slučaju. Otkup polovnih Volvo automobila će naša kompanija izvršiti bez obzira an to o kom modelu automobila je reč.\nOtkup polovnih Volvo automobila vršimo svakog dana u nedelji, i to bez obzira na to gde se nalazite, jer se naši agenti nalaze u beogradu, ali i u svim većim gradovima u Srbiji. Dovoljno je da posedujete vlasnički list o posedovanju vozila, ili odgovarajuće ovlašćenje kako bismo mogli da pristupimo otkupu vašeg vozila.\nŠteta je da vaš stari Volvo skuplja prašinu u garaži, a nama nije važno u kakvom se stanju on nalazi. Bez obzira na to da li je havarisan, oštećen, da li je u voznom stanju, registrovan ili ne, naša agencija će uraditi otkup Volvo vozila, ali će njegovo stanje bitno uticati na cenu.\nDovoljno je da nas kontaktirate telefonom, e-mailom ili porukom preko društvenih mreža, i proverite zašto je naša ponuda jedinstvena na tržištu.


Šest puta više legalnih sezonaca - AgroSmart\nŠest puta više legalnih sezonaca\nsubota, 31. avgusta 2019.\nSkoro šest puta više prijavljenih sezonskih radnika na srpskim njivama i voćnjacima, najupečatljiviji je rezultat Akcionog plana za sprovođenje Nacionalnog programa suzbijanje sive ekonomije 2019-2020, koji je Vlada Srbije usvojila u aprilu ove godine.\nNa jučerašnjoj sednici Koordinacionog tela za suzbijanje sive ekonomije, kojom je predsedavao ministar finansija Siniša Mali, naglašeno je da je poseban fokus bio na poljoprivredi, s obzirom na to da je u tom sektoru bilo najviše neprijavljenih radnika.\nTako je ove godine do sada prijavljeno čak 20.500 radnika u poljoprivredi, dok je tokom 2017. godine kroz zvanične legalne tokove „prošlo“ 3.585. To je posledica jednostavnije i lakše procedure za njihovo prijavljivanje, što je predviđeno akcionim planom.\nAkcioni plan sadrži 36 mera i 153 aktivnosti, a prvi izveštaj dostavljen je članovima Vlade početkom avgusta, sa informacijama o aktivnostima čiji je rok za završetak bio drugi kvartal 2019. godine. Ministar Mali je istakao da je od 27 aktivnosti čiji je rok za realizaciju drugi kvartal 2019. godine, 14 aktivnosti realizovano, što predstavlja 52 odsto.\nMali je dodao da to jeste dobar rezultat, ali da je cilj da sve aktivnosti budu sprovedene u predviđenom roku. Na sastanku je posebno istaknuto da su već započele aktivnosti na zatvaranju nelegalnih šljunkara, koje potpuno nezakonito koriste vodne resurse. Do sada su zatvorene četiri šljunkare.\nNa sednici je naglašeno skeniranje javno dostupnih internet-portala, društvenih mreža i drugih e-platformi. Ovim putem se organizovano oglašavaju i nelegalno prodaju preko interneta za posebno definisane proizvode.\nFabrika u Rači počinje uzorkovanje meda: Isplata pre preuzimanja robe\nOd radova u malinjaku posle berbe zavisi naredni rod\nUžice dodeljuje godišnje nagrade, poljoprivreda među potencijalnim laureatima\nAl Dahra planira gradnju fabrike za preradu stočne hrane u Kovilovu\nsreda, 05. avgusta 2020.\nSuncokret prosečan, soja i kukuruz rekordni


Održana tribina „Interesovanje Francuza za Srbiju i Srbe u 19. veku“ - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nOdržana tribina „Interesovanje Francuza za Srbiju i Srbe u 19. veku“\nTribina „Interesovanje Francuza za Srbiju i Srbe u 19. veku“, održana je u četvrtak 28. februara, u klubu „Tribina mladih“ Kulturnog centra Novog Sada. Autor i predavač bila je dr Aleksandra Kolaković.\nPočetkom 19. veka vesti o Srbima dolazile su u Francusku posredstvom informacija vezanih za Osmansko i Habzburško carstvo. Putnici i poslovni ljudi prolazeći kroz srpske predele širili su sliku Srbije kao egzotične zemlje u stalnoj borbi za oslobođenje od osmanske vlasti, pri čemu je ličnost vođe Prvog srpskog ustanka Karađorđa, bila posebno interesantna francuskoj javnosti.\n– Doprinos buđenju naučnog interesovanja za Srbiju i Srbe pružila je 30-tih godina 19. veka knjiga pisca i novinara Alfonsa Roajea u kojoj je značajna pažnja posvećena susretu sa knezom Milošem, opisu Zemuna i Beograda i Prvog srpskog ustanka. Katedra za stranu književnost u Parizu bila je centar odakle su krenula prva ozbiljnija naučna interesovanja za Srbiju i Srbe – kazala je Kolaković.\nOd osnivanja Katedre za slovenske studije, broj naučnih radova posvećenih Srbima postaje sve veći, a istovremeno javlja se i začetak intelektualne i kulturne saradnje Francuza i Srba. Dela nastala do druge polovine 19. veka bila su rezultat privatne inicijative i naučne radoznalosti njihovih autora, koji su u tom periodu bili obuzeti romantičarskim idejama i pitanjima postojanja ili stvaranja nacija.\nInteresovanju francuskih intelektualaca i publicista za Srbe značajan doprinos dali su i srpski intelektualci, najviše oni školovani u Francuskoj. Obrazovani na francuskim uzorima, dobri poznavaoci francuskog jezika publikovali su knjige i radove na stranim jezicima i aktuelizovali interesovanje za Srbiju i Srbe.\nOd Berlinskog kongresa, diplomatsko-politički i finansijski krugovi francuskog društva pokazuju pojačanu potrebu za aktuelnim informacijama o Srbiji. Stoga u poslednjim decenijama 19. veka, pored dela istorijskog ili umetničkog karaktera o Srbiji i Srbima, kod francuskih autora političke i ekonomske teme dobijaju na značaju.\nKrajem 19. veka prvobitno romantičarsko interesovanje francuskih intelektualnih i političkih krugova za srpsku književnost i srednjovekovnu istoriju zamenilo je interesovanje za savremene političke, društvene i ekonomske prilike na Balkanu u kontekstu međunarodnih odnosa i interesa Francuske.\n– Pomenuto interesovanje francuskih intelektualaca uticalo je na definisanja stavova u francuskoj javnosti, a posredno i u uobličavanju francusko-srpskih odnosa – zaključila je Kolaković na kraju predavanja.


Radojičić sa ambasadorima zasadio još 30 stabala u Beogradu\nVesti Autor:N1 Beograd26. mar. 202112:356 komentara\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić je sa ambasadorima Poljske, Mađarske, Slovačke i Češke zasadio 30 stabala u okviru akcije „Drvo za Beograd”. Broj stabala simbolično obeležava 30 godina od osnivanja Višegradske grupe, a današnjom sadnjom završena je prolećna sezona akcije ozelenjavanja grada, saopšteno je.\n„Zahvaljujem ambasadorima Poljske, Mađarske, Slovačke i Češke što su se odazvali izazovu ‘Drvo za Beograd’ i donirali 30 stabala, čime simbolično obeležavaju 30 godina od postojanja Višegradske grupe. Akciju nastavljamo od novembra. Drvored je posađen duž Brodarske ulice, a ova stabla filtriraće vazduh, prašinu sa ulice i smanjivati buku koja nastaje od saobraćaja, tako da će se građani koji šetaju i žive ovde osećati prijatno i uživaće u zelenilu“, rekao je Radojičić, a saopšteno iz Sekretarijata za informisanje.\nKako je rekao radojičić, zaključno sa današnjom sadnjom, u akciji „Drvo za Beograd“ posađeno je 2.137 stabala, čime je ostvaren cilj da broj doniranih sadnica bude preko 2.000.\n„Grad Beograd planski uređuje zelene površine u gradu, a ove godine planirana je sadnja novih 4.000 sadnica, za šta je iz budžeta Grada izdvojeno oko 80.000.000 dinara. Izazov ‘Drvo za Beograd’ doprineo je da se broj posađenih stabala u Beogradu poveća za 50 procenata, što je veliki napredak u ozelenjavanju. Zahvaljujući ovoj akciji, uspešno smo pošumili levu obalu Save, i od sada pa nadalje, pošumljavamo desnu obalu Save, kao i druge površine“, kazao je gradonačelnik.\nAmbasador Poljske Rafal Perl izrazio je zadovoljstvo što zajedno sa gradonačelnikom obeležava jubilej formiranja Višegradske grupe.\n„Veoma mi je drago da smo danas ovde zajedno sa gradonačelnikom Beograda i što proslavljamo jubilej okupljanja država Centralne Evrope pod nazivom Višegradska grupa. Pridružujemo se misiji ozelenjavanja Beograda. Ovo je dobar povod da zasadimo drveće i doprinesemo da Beograd bude još lepši grad“, rekao je Perl.\ndrvo za beogradsadniceZoran Radojičić


Carnex - Kompanija - Arhiva\nU subotu 23.11.2019. u šoping-centru „Ušće“, kompanija Carnex je učestvovala na velikom takmičenju „Porodično natkuvavanje by Lena“.\nKompanija Carnex podržala sportsko rekreativnu humanitarnu manifestaciju 5. Happy Run\nU narednom periodu Carnex tradicionalno nastavlja da podržava razne manifestacije kao i one koje su humanitarnog karaktera.\nKompanija Carnex, članica MK grupe predstavila je svoje proizvode na Međunarodnom sajmu robnih marki “PLMA” u Amsterdamu\nOve godine, na sajmu se okupilo više od 15.000 profesionalaca iz 120 zemalja i ukupno 2.700 kompanija izlagača.\nNa poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu ocene Šampion kvaliteta dobilo je 6 Carnexovih proizvoda.\nPosvećena očuvanju okruženja i zajednice u kojoj posluje, kompanija Carnex već godinama razvija i podržava svaku aktivnost radi unapređenja okoline i zaštite životne sredine.\nKompanija Carnex redovno donira svoje prozvode Banci hrane i podržava rad ove neprofitne organizacije čije su aktivnosti usmerene na smanjenje siromaštva, gladi i rasipanja hrane.\nOpšta bolnica u Vrbasu pruža zdravstvenu zaštitu za oko 220.000 pacijenata u Vrbasu i okruženju.\nOglas za II licitaciju 2018 - 17 avgust\nCarnex osvojio Veliki šampionski pehar za vrhunski kvalitet na poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu\nOcene Šampion kvaliteta grupe proizvoda dobili su: Pasulj sa slaninom kao najbolji proizvod kategorije Gotovih jela, Mesni narezak za kategoriju trajne konzerve i Specijal šunka u kategoriji polutrajnih konzervi od mesa u komadima. Velike zlatne medalje osvojili su Pasulj sa slaninom, Mesni narezak, Specijal šunka, Domaća mesnata slanina


Moskovisi: EU neophodna crna lista fiskalnih rajeva\n"Rajski papiri" kao okidač za reakciju EU\nEvropski komesar za ekonomiju i finansije Pjer Moskovisi apelovao je danas na Evropsku uniju (EU) da je potrebno da do kraja 2017. dobije crnu listu fiskalnih rajeva.\n"Važno je da se ova lista sačini 2017. godine, ona mora biti verodostojna… i potrebno je da postoje odgovarajuće sankcije za zemlje koje su na ovoj crnoj listi", rekao je Moskovici po dolasku na sastanak u Brisel.\nMinistri finansija EU danas će u Briselu razgovarati o uspostavljanju "crne liste fiskalnih rajeva" posle otkrića iz takozvanih "Rajskih papira" - finansijskih dokumenata koji otkrivaju transakcije najviših javnih ličnosti u "poreskim rajevima".\nPodaci su dobijeni uglavnom "curenjem dokumenata" iz međunarodne advokatske firme Eplbi na Bermudama.\nCrna lista bi mogla da bude sročena do sledećeg sastanka ministara finansija zemalja EU, 5. decembra.


Održan Koordinacijski sastanak Službe traženja – Crveni križ FBiH\nOdržan Koordinacijski sastanak Službe traženja\nDana 02. i 03. 11. u Sarajevu se održao Koordinacijski sastanak MKCK i DCK BiH (CK FBiH, CKRS, CKBD BiH)- Služba traženja.\nNa dvodnevnom sastanku razmjenjivale su se informacije o dosadašnjim rezultatima izgradnje kapaciteta Službe traženja i procesa primopredaje preostalih slučajeva FL Answers bazi podataka. Učesnici su održali prezentacije o psiho-socijalnoj podršci i obnavljanju porodičnih veza u situacijama katastrofa. U tom dijelu, voditelj Službe traženja Crvenog rkiža Federacije BiH, Vihorka Tomas, prezentirala je rezultate simulaciono-pokazne vježbe “Zbrinjavanje povrijeđenih nakon zemljotresa” koju je Crveni križ Federacije BiH sa parterima izveu u Ključu.\nRazgovaralo se i o nastvku podrške porodicama nestalih osoba u BiH, kao i o Srednjeročnom planu Službe traženja. U ovaj dio diskusije uključili su se i generalni sekretar CK FBiH Namik Hodžić, te glvani tajnih DCK BiH Branko Leko, ako i šef delegacije MKCK u BiH Željko Filipović.


24 miliona evra od Evrope za razvoj jugoistoka - Knjaževačke novine\n24 miliona evra od Evrope za razvoj jugoistoka\nEvropska unija, Vlade Švajcarske i Srbije izdvojiće u naredne tri i po godine najmanje 24,6 miliona evra za podršku razvoju 34 lokalne samouprave na jugoistoku i jugozapadu Srbije preko programa Evropski Progres.\nUgovor o dodeli bespovratnih sredstava juče su potpisali ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović, ambasador Evropske unije u Srbiji Majkl Devenport, direktorka Švajcarske agencije za razvoj i saradnju u Srbiji Izabel Perih i regionalni direktor Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) za Aziju, Evropu, Bliski istok i Okeaniju Brus Mekaron.\nProgram Evropski Progres, koji počinje nakon uspešno završenog EU Progres – a, ima za cilj da pomogne Vladi Republike Srbije u procesu evropskih integracija i podrži ravnomerni društveno-ekonomski razvoj. Očekivani rezultati programa su jačanje lokalnih kapaciteta za upravljanje i planiranje, i stvaranje preduslova za održivi razvoj uvođenjem novih i unapređenih procesa, pružanje podrške lokalnim samoupravama i poslovnoj zajednici da stvore mogućnosti za izvoz na međunarodna tržišta, ostvare veće prihode i unaprede pristup zapošljavanju. Evropski Progres će doprineti i otvaranju novih radnih mesta sa jednakim šansama za žene i muškarce, kao i uključivanje najranjivijih i najmarginalizovanijih grupa u sve aspekte društvenog života.\nJačanje lokalnih samouprava je važan deo ukupnog ekonomskog razvoja Srbije. Nećemo odustati od strukturnih i sistemskih reformi i zbog toga je važno da imamo konkretnu podršku naših evropskih partnera. Posebno konkretnu podršku nedovoljno razvijenim opštinama kako bi postale konkurentnije i atraktivnije za strane investicije, i da razviju sistem dobrog i odgovornog upravljanja. Na taj način će se videti konkretni pomaci i značaj evropskih integracija. Evropski Progres je jedan od načina na koji Vlada Srbije, zajedno sa partnerima Evropskom unijom i Vladom Švajcarske, doprinosi ujednačenom razvoju nerazvijenih delova Srbije, rekla je ministarka Joksimović.\nZa sprovođenje Evropskog Progres-a, Evropska unija izdvaja 19,6 miliona evra, Vlada Švajcarske daje 4,86 miliona evra, dok će Vlada Srbije preko resornih ministarstava i lokalnih samouprava obezbediti sufinansiranje pojedinačnih projekata. Od tog ukupnog iznosa, osam miliona evra opredeljeno je za prioritetne infrastrukturne projekte koji će biti sprovođeni preko Sektora Ministarstva finansija za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije .\nZajedno sa našim partnerima Vladama Srbije i Švajcarske uložićemo dodatne napore da omogućimo boljitak prvenstveno u ekonomskom smislu. Posebna pažnje će se obratiti na projekte koji doprinose privlačenju investicija i otvaranju novih radnih mesta. Biće nastavljen i razvoj infrastrukture, priprema tehničke i planske dokumentacije, kao i podrška ranjivim grupama. Imamo devet novih opština, pa samim tim je veća konkurencija. I kriterijumi za dobijanje podrške će biti viši. Mi vas već sada ohrbabrujemo da razmišljate i sarađujete na zajedničkim velikim projektima. Evropska unija pruža veliku podršku jer želi da Srbija bude ekonomski stabilna i jaka, izjavio je ambasador Evropske unije Majkl Devenport.\nU program su uključene 34 lokalne samouprave, među kojima je najveći broj sa juga Srbije : Prokuplje, Blace, Žitorađa, Kuršumlija, Leskovac, Bojnik, Vlasotince, Lebane, Medveđa, Crna Trava, Vranje, Bosilegrad, Bujanovac, Vladičin Han, Preševo, Surdulica, Trgovište, Aleksinac, Gadžin Han, Doljevac, Merošina, Svrljig, Knjaževac, Babušnica i Bela Palanka.\n24 miliona, PROGRES, Progres Knjaževac\nPrevPrethodnaOd seoske škole etno muzej\n26.06.2014. у 17:30\nAha, biće para da se poploča i vašarište!!! Pa nećemo valjda u Jevropu s blatom na nogama i opštinskim rukovodstvom pocepanih gaća!


Dzpen Erlajnz sutra odlazi u banrotstvo – Nadlanu.com\nDzpen Erlajnz sutra odlazi u banrotstvo\nTOKIO, 18. januara 2010. (Beta-AP) - Dzepen Erlajns (JAL) će, kako se očekuje, u utorak podneti zahtev sudu za zaštitu u bankrotstvu čime će okončati mesecima duga nagađanja oko svoje sudbine i staviti u pogon program reorganizacije.\nSa dugom od 1.500 milijardi jena (16,5 milijardi dolara) najveći avioprevznik Azije ide u bankrot kao jedan od najvećih promašaja u istoriji japanskog preduzetništva.\nMeđutim, linije koje JAL drži u Aziji su neprocenjenivo bogatstvo za strane avioprevoznike. Rat za partnerstvo sa JAL-om koji vode američke korporacije Delta i Ameriken se pojačava bez obzira na bankrotstvo, uz poslednje medijske izveštaje o Delti kao mogućem pobedniku.\nPo odlasku u bankrotstvo najverovatnije će odmah slediti plan restuktuiranja. Japanska vlada će ponuditi pomoć JAL-u za oporavak i tekuće poslovanje, piše danas finansijski dnevnik Nikei. Plan reorganizacije predviđa otpuštanje 15.600 zaposlenih - trećinu radne snage kompanije.


Međunarodna konferencija o Konvenciji o pravima deteta\nPovodom tridesetogodišnjice od usvajanja Konvencije o pravima deteta, Pokrajinski zaštitnik građana – ombudsman i Institut za kriminološka i sociološka istraživanja (Beograd) organizuju krajem oktobra, u Novom Sadu, međunarodnu naučnu konferenciju pod nazivom „Zaštita prava deteta – 30 godina od usvajanja Konvencije o pravima deteta“.\nNa konferenciji će, pored lokalnih i ombudsmana iz regiona, učestvovati predstavnici akademskih, naučno-istraživačkih, nezavisnih i drugih relevantnih institucija i organizacija iz Sjedinjenih Država, Engleske, Norveške, Holandije, Italije, Makedonije, Crne Gore, Hrvatske, Mađarske, Rusije, Kine i drugih zemalja.\nU okviru konferencije biće održana i dva okrugla stola: na prvom će se razgovarati o ulozi nezavisnih institucija i ustanova socijalne zaštite u zaštiti prava deteta, dok će na drugom biti reči o ulozi pravosudnih organa u zaštiti prava deteta.\nPrema mišljenju Pokrajinskog ombudsmana, obeležavanje godišnjice usvajanja Konvencije o pravima detata prava je prilika da se sumiraju njeni rezultati, oceni stepen ostvarivanja dečijih prava, ukaže na doprinose, ali i probleme u primeni, kao i na odgovornost koju mi, i kao pojedinci i kao zajednica, imamo prema najmlađim članovima našeg društva. Pored toga što predstavlja ugovor sa najviše ratifikacija, Konvencija nudi učesnicima konferencije priliku da ocene koliko se stvarnost približila normativnom idealu Konvencije koja nudi sliku deteta kao subjekta i aktivnog učesnika u određevanju svog položaja. Konferencija je, takođe, i prilika da predstavnici institucija i organizacija koji se bave pravima dece uspostave saradnju, razmene iskustva i znanje, a svoj rad na unapređenju prava dece inoviraju tako što će u njega integrisati podsticajne primere iz regiona.\nPrivržen dobroj praksi, ustanovljenoj prethodnih godina, Pokrajinski ombudsman će pred početak konferencije objaviti zbornik u kome će biti sabrana izlaganja učesnika skupa.\nKonferencija „Zaštita prava deteta – 30 godina od usvajanja Konvencije o pravima deteta“ će se održati 29. I 30. oktobra u prostorijama Rektorata Univerziteta u Novom Sadu, a njenu organizaciju je podržalo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.


Istraživanje i razvoj — Bauer\nTokom godina, naučili smo mnogo o potrebama, željama i očekivanjima naših klijenata od proizvoda koje kupuju. Od proučavanja klijenata do gotovog proizvoda, sistematski primenjujemo holistički pristup zasnovan na našim posebnim znanjima i stručnosti. Upravo zbog toga, kada govorimo o inovacijama, ne mislimo samo na ispunjavanje propisanih standarda, pravila ili puko otkrivanje novog molekula. Govorimo o prepoznavanju i predviđanju potreba tržišta i ispunjavanju tih potreba kroz ponudu ciljanih rešenja od kojih će naši klijenti imati stvarnu korist. Svaki deo naše organizacije igra aktivnu ulogu u tome da se Bauer nametne kao vodeća snaga na svakom tržištu na kojem je prisutan, i to kroz ponudu inovativnih rešenja u građevinarstvu.\nProjektujemo i uvodimo inovativna rešenja usmerena ka unapređenju zdravlja i kvaliteta života kroz ponudu ekoloških građevinskih materijala koji će obezbediti zdravu atmosferu u unutrašnjem i spoljašnjem okruženju.\nNe bi trebalo ljude terati da se prilagođavaju složenim zahtevima koje postavlja tehnologija, već je tehnologija ta koja bi trebala da se prilagodi zahtevima ljudi. Glavni cilj našeg sektora za istraživanje i razvoj (R&D) jeste da podrži poslovanje kroz razvoj novih proizvoda, otvaranje novih poslovnih mogućnosti, kao i kroz obnavljanje postojećih proizvoda. Ovakav neprestani razvoj palete proizvoda od ključnog je značaja da bi Bauer ostao konkurentan i da bi mogao da zadovolji promenljive potrebe kupaca. Naučnici u našoj kompaniji tesno sarađuju sa građevinskim stručnjacima, prepoznaju stvarne potrebe klijenata i u najkraćem roku obezbeđuju rešenja primenjiva u realnim uslovima.\nMi se u ‘Bauer’-u trudimo da stvorimo proizvode koji će objediniti neuporediv učinak sa domišljatošću i jednostavnosti u upotrebi. Svi Bauer proizvodi pružaju apsolutnu pouzdanost, bezbednost i dugotrajnost učinka, koji se ne mogu porediti sa sličnim materijalima.\nBauer učestvuje u brojnim istraživačkim projektima sa univerzitetima i istraživačkim centrima širom sveta, i na taj način uvodi na svetsko tržište najnovija tehnološka dostignuća u oblasti građevinskih materijala. Za kontrolu kvaliteta u procesima projektovanja, razvoja, proizvodnje i distribucije proizvoda angažovana je Deutsche Gesellschaft für Qualität, koja je uspostavila sistem za obezbeđenje kvaliteta prema zahtevima ISO 9001. Bauer sprovodi istraživanja koja pomeraju granice mogućeg, te u današnjem svetu u kojem se sve baca, mi pravimo proizvode koji će trajati doživotno. Što se tiče bezbednosti, za nas tu nema kompromisa. Naša koncepcija počinje sa projektovanjem i izgradnjom naših proizvodnih pogona, a nastavlja se sa svakodnevnim poslovnim aktivnostima. Svaka faza proizvodnog procesa je pažljivo osmišljena i isprojektovana tako da se potencijalni rizici svedu na najmanju moguću meru.


Rusija i prvi film u kosmosu | PC Press\n26. septembar 2020. 26. oktobar 2020. Milan Živanović\nOd početka 2020. godine priča se o prvom filmu koji bi mogao da se snima u kosmosu. Kao glavni akter tom prilikom je na prvo mesto izbio Tom Cruise, koji bi uskoro zbog umetnosti mogao da se zaputi u kosmos, a uz pomoć kompanije Space X. Novi akcioni film snimaće se daleko od Zemlje, a iz agencije NASA je moglo da se čuje da će u filmskom projektu učestvovati i Internacionalna svemirska stanica. Američki glumac sada ima i konkurenciju.\nKada je Cruise u pitanju, upućeni tvrde da nije u pitanju još jedan Mission: Impossible film, te da iza novog plana ne stoji ni jedan filmski studio, budući da je projekat još uvek u ranim fazama razvoja. Glumac i SpaceX su saradnju počeli u maju, a rezultat tog spoja bi mogao da bude prvi film koji je snimljen u svemiru. Ovo nije prvi put da se ovaj glumac bavi radnjom koja se dešava u kosmosu, te je 2003. godine planirao priču u kojoj je trebalo da učestvuje i James Cameron. Tom prilikom je sklopljen ugovor sa ruskom svemirskom agencijom, te je planirano da se umetnici na filmski set zapute raketom Soyuz. Projekat na kraju nije zaživeo, ali je poslužio kao inspiracija za budućnost.\nPrema tvrdnjama svemirske agencije Roscosmos sada i Rusija planira da postane prva zemlja koja će snimati u kosmosu, a iza projekta stoji najveći filmski studio u ovoj zemlji – Yellow, Black and White. I ovaj zaplet uključuje Internacionalnu svemirsku stanicu, a o logistici se još uvek raspravlja, kao i o imenu filma, te glumačkoj ekipi. Agencija ne krije pravu svrhu filma, te se ističe da će poslužiti popularizovanju ruskih svemirskih aktivnosti.\nOstaje da se vidi ko će prvi stići do filmskog cilja i hoće li se ovoga puta doći do kraja koji bi čovečanstvu mogao da prikaže prvi film sniman na “vanzemaljskoj lokaciji.”\nTagovi: film, Internacionalna svemirska stanica, kosmos, NASA, Roscosmos, Rusija, Soyuz, space x\n← Servisi kompanije Google u padu\nGoogle Meet sastanci će biti limitirani na 60 minuta →


EK: Formiranje vlade u CG odgovornost domaćih političara\nTanjug 5. marta 2022. 14:32\nBRISEL – Povodom odluke predsednika Crne Gore Mila Đukanovića da mandat za sastav nove Vlade poveri lideru GP URA, Dritanu Abazoviću, u Evropskoj komisiji (EK) naglašavaju da je formiranje nove izvršne vlasti u skladu sa Ustavom i zakonima odgovornost domaćih političara.\nKako se navodi, veruju da će nova Vlada biti formirana bez nepotrebnog odlaganja.\n“Formiranje nove Vlade u skladu sa Ustavnim i zakonskim okvirom Crne Gore, odgovornost je političkih aktera i institucija Crne Gore. Verujemo da će se to dogoditi bez nepotrebnog odlaganja”, kazala je za TVCG portparolka EK Ana Pisonero Hernandez.\nIz Brisela pozivaju i na zajednički rad u pogledu EU reformi.\n„Pozivamo sve političke partije i institucije da se fokusiraju i zajedno rade na sprovođenju reformi u vezi sa EU, u konstruktivnom duhu i u skladu sa očekivanjima građana Crne Gore da napreduju u procesu pristupanja EU“, zaključila je Pisonero.


Zvezda protiv Nišlija za jesenju titulu, Partizan na Brdu – Sport ONLINE\n09/12/2016 Radio Sport Domaći fudbal 0\nVečerašnjom utakmicom Javora i Vojvodine počinje završnica jesenjeg dela prvenstva. Fudbaleri Crvene zvezde imaju priliku da pobedom nad niškim Radničkim overe jesenju titulu na svom stadionu, dok u derbiju 20. kola Partizan gostuje na Banovom brdu ekipi Čukaričkog. Izabranicima Miodraga Božovića i bod je dozovoljan za jesenje počasti, ali ih remi sigurno neće zadovoljiti u pohodu na odbranu titule i trku sa Partizanom i Vojvodinom.\nLider šampionata je prošli put na domaćem terenu kiksnuo (Mladost Lučani 2:2), sigurno će dati sve od sebe da ne ponovi takvu situaciju, ali preko puta imaće čvrst bedem Nišlija.\nRadnički je u lošoj seriji od pet utakmica bez pobeda, među kojima su dva remija zaredom, pa im dolazak u Beograd ne stiže u pravom trenutku.\nOporavljeni Čukarički, nakon dolaska na klupu Gordana Petrića, na zatvaranju kola u nedelju igra sa Partizanom, kluba u kojem je trener „brđana“ ostavio veliki trag kao fudbaler i funkcioner.\nPetrić je preporodio Čukarički, koji sada ne brine za opstanak, ali je daleko od gornjeg doma, pa donekle rasterećenije ulazi u duel sa osvajačem nacionalnog kupa, kome su bodovi neophodni.\nČukarički je često znao da pomrsi račune Partizanu, a tim iz Humske samo dva puta je slavio u prethodnih šest međusobnih duela, uz tri poraza.\nVojvodina večeras otvara rundu na teškom gostovanju u Ivanjici Javoru, dok će sutra zanimljivo biti na Banjici u meču Rada i Novog Pazara, kao i u Bačkoj Palanci gde dolazi Spartak u lokalnom derbiju.\nDanas: Javor – Vojvodina (17 sati)\nSubota: Borac – Radnik (13), Metalac – Voždovac (13), Napredak – Mladost Lučani (13), Rad – Novi Pazar (13), Spartak – Bačka (13), Crvena zvezda – Radnički Niš (18)\nNedelja: Čukarički – Partizan (17.30)\nTabela: Crvena zvezda 48 bodova, Partizan 42, Vojvodina 42, Napredak 34, Mladost 32, Radnički Niš 29, Spartak 29, Javor 26, Rad 21, Voždovac 21, Metalac 20, Čukarički 20, Radnik 20, Bačka 14, Novi Pazar 12, Borac Čačak 9.


Evropsko prvenstvo u tekvondou - Blic Sport\nVučić i Udovičić čestitali evropsko zlato Tijani Bogdanović\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić i ministar omladine i sporta Vanja Udovičić čestitalli su našoj tekvondistkinji Tijani Bogdanović osvajanje zlatne medalje na šampionatu Evrope u švajcarskom Montreu.\nNASLEDNICA MILICE MANDIĆ Tijana Bogdanović: Istorijski uspeh mi je bio dodatni motiv!\nOsamnaestogodišnja Tijana Bogdanović je osvajanjem zlata na Evropskom prvenstvu u tekvondou, u konkurenciji takmičarki do 49 kilograma, ušla u istoriju.\nNAŠA TEKVONDO ZVEZDA Tijana Bogdanović šampionka Evrope!\nSrpska reprezentativka u tekvondou Tijana Bogdanović postala je šampionka Evrope!\nTEKVONDO Tijana Bogdanović u finalu Evropskog prvenstva\nSrpska tekondistkinja Tijana Bogdanović (49 kg) plasirala se u finale Evropskog prvenstva koje se održava u Montreu (Švajvarska).\nNove dve bronze za kadetkinje na Evropskom prvenstvu u tekvondou\nSrpske reprezentativke u tekvondou Miljana Stefanov i Nevena Jokanović osvojile bronzane medalje na Evropskom prvenstvu za kadete u Strazburu.\nUdovičić čestitao srebro Milici Mandić\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić čestitao je tekvondistkinji Milici Mandić osvajanje srebrne medalje na Evropskom prvenstvu u Azerbejdžanu.\nMilica Mandić vicešampionka Evrope, sudije pogurale Hrvaticu ka zlatu\nPosle bronzane medalje Ane Bajić, u konkurenciji preko 73 kilogramaaa, na Evropskom prvenstvu u tekvondou koje se održava u Azerbejdžanu naša reprezentacija je stigla do još jednog mesta na podijumu jer je Milica Mandić, u konkurenciji takmičarki do 73 kilograma osvojila srebrno odličje.\nBez medalje za Srbiju prvog dana Evropskog prvenstva u tekvondou\nTekvondo reprezentacija Srbije nije uspela da osvoji medalju prvog dana Evropskog prvenstva u glavnom gradu Azerbejdžana Bakuu.\nMandićeva predvodi naše tekvondiste na EP u Bakuu\nOlimpijska šampionka u tekvondou Milica Mandić predvodiće reprezentaciju Srbije na Evropskom prvenstvu, koje će se od 1. do 4. maja održati u glavnom gradu Azerbejdžana, Bakuu.


(VIDEO) Članovi Predsedništva stigli na sednicu SNS: Prisutan je i Aleksandar Vučić, a ovo će biti glavne teme! - mediji.net\nČlanovi Predsedništva Srpske napredne stranke pristižu na zakazanu sednicu...\nNa zasedanje Predsedništva došao je Aleksandar Vučić, kako je ranije i najavljeno. Ministar zdravlja Zlatibor Lončar takođe je prisutan na sednici, a odmah posle njega stigli su i Nikola Selaković i Igor Mirović...\nPrisutni su i premijerka Ana Brnabić, Siniša Mali, Maja Gojković, Zoran Babić, Nela Kuburović, Miroslav Čučković.\nNa sednicu su stigli Biljana Popović Ivković, Petar Petković, Goran Vesić i Miloš Vučević...\nUjutru će u Srbiji biti hladno vreme sa mestimično slabim mrazom i maglom, dok će tokom dana biti pretežno sunčano i toplo, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod Srbije.Duvaće slab vetar, promenljivog smera. Najniža temperatura će iznositi između ...\nAntitela ne mogu da nastanu u satima nakon primene vakcine, već se postepeno razvijaju i to traje nedeljama.Prvi trenutak kada bi možda imalo smisla tražiti ta antitela je posle deset dana ili dve nedelje, pre toga se ta antitela neće pojaviti, navodi prof. dr Dušan Popadić sa Medicinskog fakulteta...\nU Srbiji su, prema poslednjim podacima vlade, do sada date 1.470.406 doze vakcine protiv korona virusa, a 524.231 osoba je dobila i drugu dozu vakcine.Kada je reč o broju vakcinacija na million stanovnika, Srbija je na šestom mestu u svetu - posle Izraela, ...\nPosle moguće slabe jutarnje sumaglice i prohladnog jutra, vozače će pratiti lepo vreme i povoljne vremenske prilike što doprinosi dobroj prohodnosti puteva, saopstio je AMSS.


SB spustila rampu za projekte u Mjanmaru posle puča\nTanjug 25. februara 2021. 19:43\nVAŠINGTON – Svetska banka (SB) je obustavila finansiranje projekata u Mjanmaru, za koje su zahtevi za povlačenje sredstava stigli posle vojnog puča 1. februra, piše u pismu ove međunarodne finansijske institucije upućenom Ministarstvu finansija Mjanmara.\n„Od 1. februara smo privremeno zaustavili plaćanja za projekte u Mjanmaru, i pomno nadgledamo i procenjujemo situaciju“, objavljeno je na zvaničnoj internet stranici SB, prenosi Rojters.\nDirektorka Svetske banke u Mjanmaru, Marjam Šerman, obavestila je o ovoj odluci pismom tamošnja ministarstva za planiranje, finansije i industriju, potvrdio je portparol SB britanskoj agenciji.\nNa veb sajtu Svetske banke je takođe navedeno da će banka izvršiti uplate dobavljačima, izvođačima radova i konsultantima iz Mjanmara koji su zahteve za povlačenje sredstava dostavili pre 1. februara.\nOvaj međunarodni kreditor je dodao da uspostavlja pojačani nadzor nad projektima koji su već u toku, kako bi se obezbedilo poštovanje politika SB.\nPredsednik Svetske banke Dejvid Malpas je izjavio prošle nedelje da je pristup banke prema Mjanmaru „izuzetno oprezan“, ali da nastavlja sa sprovođenjem ranije započetih projekata, među kojima je i pružanje pomoći vezane za pandemiju koronavirusa.


Kompanija „Knorr“ najavila promjenu imena sosa zbog rasističkih konotacija – Mapiraj.ba\nJedna od najpoznatijih njemačkih prehrambenih kompanija „Knorr“ saopćio je da će promijeniti naziv popularnog ljutog „Ciganskog sosa“ (Zigeuner sauce) zbog rasističkih konotacija, navode njemački mediji.\nNovi naziv će biti „Sos od paprike u mađarskom stilu“.\n–Pošto ‘ciganski sos’ može biti protumačen na negativan način, odlučili smo da Knorrovom sosu damo drugi naziv – rečeno je iz korporacije Unilever, u okviru koje posluje Knorr.\nNajavljeno je da će se sos za nekoliko sedmica pojaviti sa novim nazivom u njemačkim prodavnicama.\nAktivisti za ljludska prava godinama su tražili promjenu naziva, što je 2013. godine proizvođač odbio.\nNova odluka je donijeta poslije brojnih međunarodnih rasprava o rasizmu, posebno u Sjedinjenim Američkim Državama, gde su velike kompanije promijenile neke tradicionalne nazive proizvoda, odgovarajući na zabrinutost vezanu za rasne stereotipe.\n„Zigeuner“ je uvredljiv njemački izraz za manjinske grupe Roma i Sinta koje vijekovima žive u mnogim evropskim zemljama. Romi i Sinti su i dalje diskriminisani u čitavoj Evropi, i često žive ispod granice siromaštva i na marginama društva bez jednakog pristupa obrazovanju i radnim mjestima.\nNaziv „ciganski sos“ se u Njemačkoj duže od 100 godina koristi za ljuti sos zasnovan na paradajzu, uz dodatak paprike, luka, sirćeta i začinske paprike, a najčešće se koristi uz meso.\nRomske organizacije u Njemačkoj su dugo ukazivale da sos čak i nije dio njhove tradicionalne kuhinje i tražile su promjenu naziva.\nPredsjednik Centralnog savjeta njemačkih Roma Romani Rose je izjavio da je dobro što je Knorr reagovao na mnogobrojne žalbe, ali je dodao da ga od naziva sosa mnogo više brine jačanje rasizma u Njemačkoj, navodeći da fudbalski navijači na utakmicama često igrače i pristalice suparničke ekipe, da bi ih uvrijedili, nazivaju „Ciganima“ i „Jevrejima“.\nOsim toga, u pozadini rasprave o rasističkim imenima i izrazima, bečki proizvođač grickalica Kelly’s želi preimenovati svoj „ciganski bicikl“. Od kraja avgusta proizvod će se zvati „Circus Wheels“, izvijestio je „Kronen Zeitung“ tokom vikenda.\n–Okus ostaje nepromijenjen, samo će ime biti prilagođeno vremenu – kazali su iz kompanije.\n← LGBT aktivisti obećavaju nastavak borbe uprkos otkazanoj povorci\nUN WOMEN BIH: Ekonomska podrška ženama ključna je za opstanak u vremenu krize →\nOctober 13, 2020 October 27, 2020 Milica\nDecember 8, 2019 June 16, 2020 Milica


Užičko odmaralište u Bećićima najposećenije\nJune 6, 2016 June 6, 2016 Administrator 0 Comment decje odmaraliste becici\nGlasno se proteklih meseci polemisalo o odluci Ustanove ’’Dečje odmaralište Zlatibor’’ da za predstojeće leto, sve do 20. septembra, izda u zakup sve raspoložive kapacitete svog hostela ’’Užice’’ u Bečićima jednoj novosadskoj turističkoj agenciji i pritom zaradi oko 180.000 evra (dvostruko više nego prethodnih sezona). Protivnici te odluke zamerali su zašto užički objekat na moru nije i dalje predviđen prvenstveno za užičku decu, dok su zagovornici izdavanja hostela promenu objašnjavali čistom ekonomskom računicom i potpunom nezainteresovanošću osnovnih škola iz Užica ponuđenih da organizuju letovanje svojih đaka u Bečićima.\nA da davanje pod zakup ipak izgleda kao razumna odluka vidljivo je već ovih dana u tom crnogorskom letovalištu. Mnoštvo dece napunilo je hostel ’’Užice’’ i u njegovim prostorima je vrlo živo od programa i sadržaja , dok se okolni turističkih objekti ne mogu pohvaliti takvom posetom u predsezoni. Štaviše, poznati centar za mlade MOC još uvek je zatvoren, veoma malo gostiju je i u drugim odmaralištima, a nije bolje ni u polupraznim bečićkim hotelima. U takvoj situaciji slabe zainteresovanosti i opšte besparice svakako da bi se, da nije bilo izdavanja, s teškoćama popunjavali i kapaciteti hostela ’’Užice’’.\nOvako, sve u našem hostelu još od 20. maja vrvi od mladih iz raznih gradova, tu je sada u smeni preko 120 njih, a užičko osoblje objekta ima pune ruke posla. Ovde su smeštena deca iz gradova Republike Srpske u okviru projekta ’’Socijalizacija dece Republike Srpske’’. Organizuje ga Javni fond za dječiju zaštitu RS, i to prvi put u Bečićima. Reč je o lepom i humanom poduhvatu, jer se iz državnih fondova RS plaća boravak na moru deci slabijeg materijalnog stanja, ili onoj sa nekim zdravstvenim problemima, ili najuspešnijim u znanju i sportu. Tako sve do 20. septembra u hostelu ’’Užice’’ u Bečićima u 14 smena boravi ukupno 2.200 mladih iz RS, od kojih je 1.800 iz osetljivih kategorija.\n← Sušenjem voća do zaposlenja\nUžički zidovi ulepšani novim muralima →


Sastanak ministra Stefanovića sa ministrom privrede Republike Srpske Petričevićem | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nSastanak ministra Stefanovića sa ministrom privrede Republike Srpske Petričevićem\nPotpredsednik Vlade i ministar odbrane dr Nebojša Stefanović sastao se danas u Beogradu sa ministrom privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslavom Petričevićem. Dvojica ministara razmatrala su pravce buduće saradnje u oblasti namenske industrije, a u skladu sa zaključcima donetim na poslednjoj zajedničkoj sednici vlada Srbije i Republike Srpske.\nMinistar Stefanović ocenio je da odnosi Srbije i Republike Srpske kontinuirano jačaju i da su primer kako se zajednički radi na razvoju i stvaranju boljih uslova života za građane, a istovremeno doprinosi očuvanju stabilnosti regiona.\nOn je podsetio na razvijenu saradnju u obostranom interesu koju su Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije ostvarili sa fabrikama iz Republike Srpske, kao što su „Orao“ iz Bijeljine, „Kosmos“ iz Banjaluke i Fabrikom motora specijalne namene sa Pala.\nKako je ministar Stefanović naveo, samo sa preduzećem “Orao” Ministarstvo odbrane ove godine je potpisalo najveći pojedinačni ugovor o remontu motora za naše RV i PVO, u vrednosti 3,7 miliona evra, dok je „Kosmos“ dobio posao remonta sistema Kub.\nNa ovaj način Srbija nastavlja jačanje kapaciteta i modernizaciju svoje vojske, a istovremeno investira i doprinosi jačanju privrede Republike Srpske, ocenio je Stefanović.\nMinistar Petričević ovom prilikom se zahvalio na saradnji koju Srbija ostvaruje sa namenskom industrijom Republike Srpske ističući da je ona od značaja i za očuvanje i otvaranje novih radnih mesta u ovim preduzećima, ali i za ukupnu privredu Srpske. On je, takođe, potvrdio opredeljenost za dalje strateško produbljivanje ove saradnje.\nSastanku dvojice ministara su prisustvovali državni sekretar Ministarstva odbrane Branko Živanović i pomoćnik ministra za materijalne resurse Nenad Miloradović, kao i pomoćnik ministra Petričevića za industriju Sonja Tovilović i direktor preduzeća „Orao“ Mladen Stojanović.


Ova predstava će svoju premijeru doživeti na Mančesterskom festivalu 9. jula 2011, a pored šest predstava u ovom gradu, uskoro će ovo delo moći da vidi publika u Madridu, Bazelu, Amsterdamu i Antverpenu.\nOsim što glume u predstavi, Pjevačka družina Svetlane Spajić će pevati najstarije srpske tradicionalne pesme kao i Svetlanine autorske pesme nastale upravo po biografiji naše čuvene umetnice performansa. Glavni kompozitor i muzički kurator ovog dela je svetska muzička zvezda Entoni Hegarti (Antony and the Johnsons), a glavne zvezde predstave su sama Marina Abramović i američki glumac Vilem Defo.\nSvetlana Spajić je fascinirana Bobom Vilsonom, „načinom na koji se kreće dok objašnjava šta radimo, njegovim perfekcionizmom, kako stvara.“ Poznati holivudski glumac Vilem Defo je po Svetlani „veliki profesionalac i dolazi pre svih svaki dan... I razgibaniji je od svih“. O svojoj ulozi i tradicionalnim pesmama, Svetlana kaže: „Ovo je neverovatno iskustvo za nas. Svi žele da savladaju i zapevaju gangu, koju je inače Entoni Hegarti sugerisao da ubacimo. A u jednoj ključnoj sceni učila sam celu ekipu kako da pevaju i igraju - svi pevaju na srpskom”.\nOvaj projekat se u pojedinim svetskim medijima najavljuje kao “opera budućnosti”, a po rečima Žerara Mortijea, umetničkog direktora Kraljevskog pozorišta iz Madrida koje priprema ovo delo u ko-produkciji sa Mančesterskim festivalom, operi kao umetničkoj formi potrebno je da se razvija na nove načine, što osim novih kompozitora podrazumeva i velike vizuelne umetnike i glumce i pevače koji ne pripadaju nužno operskom žanru. Mančesterski festival ističe da je predstava po mnogo čemu pionirsko delo u kojem su na uzbudljiv način spojeni svetovi teatra, umetnosti i muzike.


Vlada BPK-a utvrdila Nacrt budžeta za 2020. u iznosu 40,3 miliona KM\nMinistar finansija BPK Goražde\nVlada Bosanskopodrinjskog kantona (BPK) Goražde utvrdila je Nacrt budžeta BPK za 2020. godinu u iznosu od 40,3 miliona KM i uputila ga u skupštinsku proceduru – potvrdio je ministar finansija BPK-a Mirsad Agović.\nPo njegovim riječima, nacrt je rađen na osnovu projekcija ministarstva finansija FBiH.\n– To je vezano za indirektne poreze koje očekujemo putem raspodjele s jedinstvenog računa koji su najvećim dijelom ukomponovani sa situacijom koju mi imamo vezano za prihode iz nadležnosti kantona. Mi smo procijenili, cijeneći trend razvoja u FBiH, da je taj plafonirani budžet oko 40,3 miliona KM – istakao je Agović.\nNaglasio je da je projecirani budžet malo veći od ovogodišnjeg, a povećanje se najvećim dijelom odnosi na izmirenje obaveza po osnovu kreditnog zaduženja MMF-a.\n– On je nešto veći samo za određene obaveze i prihode koje očekujemo u narednoj godini. Ukalkulisali smo potrebu da se aktivira taj dio i da aktivno uđemo u rješavanje dugovanja po osnovu kredita MMF-a koji sa kamatama iznosi 9,4 miliona KM. Tražit ćemo reprogram kredita tako da smo u budžetu predvidjeli jedan dio da ide za otplatu tog kredita, shodno sporazumu koji očekujemo da ćemo sklopiti s Federalnim ministarstvom finansija. Morali smo to konačno početi rješavati, jer ta obaveza stoji i nismo smjeli dopustiti da nam Federacija sama obustavlja prihode, po osnovu otplate dugovanja po kreditu MMF-a – pojasnio je Agović.\nDodao je da su u budžetu planirane i druge obaveze te da on ni u narednoj godini neće imati razvojnu komponentu.\n– To neće biti moguće u situaciji kada imamo ogromna dugovanja i obaveze. Nastavljamo izmirivati i kredit Razvojne banke koji srećom ide svojom dinamikom i ističe 2021. godine. Predviđeno je povećanje u budžetu Ministarstva za boračka pitanja po osnovu Zakona o pravima demobilisanih boraca iako ni to ne možemo sami ispoštovati, te očekujemo podršku drugih nivoa vlasti – naglasio je Agović.\nIstakao je da je u budžetu za narednu godina planirana podrška s nivoa Federacije BiH.\n-Na bazi dogovora, planirali smo grant u iznosu od četiri miliona KM, kao i podršku kroz druge transfere sa federalnog nivoa. Očekujemo da će budžet proći potrebne zakonske procedure, uključujući i javne rasprave te da će on biti utvrđen do kraja godine – kazao je ministar finansija BPK Goražde.


hag - 85277 - 31.05.2013 : Malislatki - (1)\nSažetak presude Pretresnog veća u predmetu protiv Jovice Stanišića i Franka Stamatovića (2. dio)\nVeće je zaključilo da su optuženi, između ostalih, rukovodili i organizovali formiranje policije SAO Krajine u saradnji s Milanom Martićem. Nadalje, doprineli su finansiranju policije SAO Krajine tokom 1990. i 1991. godine i organizovali logističku podršku u oružju i opremi za vezu u periodu od decembra 1990. do maja ili juna 1991. Veće je takođe zaključilo da je policija SAO Krajine počinila dela ubistva tokom 1991. godine i deportacije tokom 1991. i 1992. na području SAO Krajine.\nVeće je na kraju razmotrilo navode da su optuženi obezbeđivali "kanale veze" među ključnim učesnicima u udruženom zločinačkom poduhvatu u Beogradu, na konkretnim područjima i na lokalnom nivou, tokom celog perioda na koji se optužnica odnosi. Na osnovu izvedenih dokaza, Veće je zaključilo da su optuženi neposredno i često kontaktirali s mnogim navodnim učesnicima u udruženom zločinačkom poduhvatu. Veće je nadalje zaključilo da je Stanišić povremeno nastupao u svojstvu veze, barem kada je reč o kontaktima između Miloševića i Martića, odnosno Miloševića i Karadžića. Međutim, dokazi takođe pokazuju da su Milošević, Martić, Karadžić i Babić imali redovne i neposredne kontakte. Većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, ne smatra da je Jovica Stanišić služio kao kanal veze. Nadalje, Veće nije moglo da zaključi da je Franko Simatović služio kao kanal veze među ključnim učesnicima u udruženom zločinačkom poduhvatu.\nNajzad, Veće je razmotrilo i pitanje da li su optuženi posedovali nameru navodnog udruženog zločinačkog poduhvata da se većina stanovnika nesrpske nacionalnosti prisilno i trajno ukloni s velikih područja u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini putem činjenja ubistva, deportacije, prisilnog premeštanja i progona. Veće je prvo, u odnosu na obojicu optuženih, razmotrilo neposredne dokaze koji ukazuju da su oni posedovali tu nameru. To su dokazi o preduzetim radnjama i izgovorenim rečima, a u tom smislu Veće je posebnu pažnju posvetilo dokazima koje je tužilaštvo istaklo u svom Završnom pretresnom podnesku. Veće je zatim razmotrilo šta se na osnovu postupaka optuženih može eventualno zaključiti po pitanju njihove namere.\nU pogledu Jovice Stanišića, tužilaštvo je ukazalo na neke njegove reči i postupke koji bi, po njihovom mišljenju, ukazivali da je on posedovao tu nameru. Na primer, prema iskazu jednog svedoka, Stanišić je u septembru 1991. godine došao u zgradu vlade SAO Slavonije, Baranje i zapadnog Srema u Dalju i tamo vikao na ljude i grdio ih jer se Vukovar još nije predao. Stanišić je zatim sazvao sastanak na kome su, između ostalih, bili Hadžić, predstavnici JNA i komandanti Teritorijalne odbrane. Po završetku tog sastanka Stanišić se vratio u Beograd. Veće napominje da nije primilo dokaze o predmetu razgovora na tom sastanku koji je Stanišić sazvao. Većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, smatra da se Stanišićev postupak u odnosu na Vukovar može razumno protumačiti kao podrška uspešnom vojnom zauzimanju Vukovara.\nRazmotrivši ove i druge neposredne dokaze o Stanišićevoj nameri, većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, smatra da oni nisu dovoljni za utvrđivanje Stanišićeve namere da doprinese ostvarivanju navodnog zajedničkog zločinačkog cilja putem činjenja zločina.\nU odsustvu neposrednih dokaza, Veće je razmotrilo da li se zaključak o nameri može izvesti na osnovu Stanišićevih postupaka iz perioda na koji se odnosi optužnica. Veće je u tom smislu posebno uzelo u obzir postupke optuženog u odnosu na Jedinicu, policiju SAO Krajine, SDG i Škorpione.\nŠto se tiče Jedinice, Veće pre svega podseća na svoje zaključke da je ova formacija prvo počinila krivična dela ubistva, deportacije i prisilnog premeštanja u Bosanskom Šamcu, a zatim i krivična dela deportacije i prisilnog premeštanja u Doboju 1992. godine. Veće je nadalje zaključilo da su optuženi organizovali učešće Jedinice u operacijama na području tih opština. Međutim, na osnovu dokaza nije utvrđeno da su optuženi lično rukovodili Jedinicom tokom tih operacija, niti da su davali naređenja ili uputstva da se čine pomenuti zločini. Ipak, s obzirom na njihovu ulogu u odnosu na Jedinicu i na obim krivičnih dela, Veće je zaključilo da su optuženi morali da znaju da su pripadnici Jedinice počinili zločine u Bosanskom Šamcu i da su razumno mogli da predvide da će pripadnici Jedinice činiti zločine u Doboju. Veće je nadalje razmotrilo učešće ove Jedinice u drugim operacijama, učešće koje su organizovali optuženi, a koje je obuhvatalo izviđanje i operacije preduzete kao odgovor na vojne napade protivničkih snaga. S izuzetkom operacija u Doboju i Bosanskom Šamcu, Veće nije zaključilo da su pripadnici Jedinice počinili zločine tokom operacija u kojima su učestvovali.\nSledstveno tome, većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, ne smatra da je jedini razuman zaključak koji proizlazi iz Stanišićevih postupaka prema toj Jedinici taj da je on posedovao nameru da doprinese ostvarivanju navodnog udruženog zločinačkog poduhvata. Isto tako, kada je reč o Stanišićevim postupcima u vezi sa obukom srpskih snaga, većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, ne smatra da je jedini razuman zaključak koji proizlazi iz dokaza taj da je on posedovao nameru da doprinese ostvarivanju navodnog udruženog zločinačkog poduhvata.\nKada je reč o policiji SAO Krajine, Veće je zaključilo da su pripadnici te formacije počinili ubistva u SAO Krajini 1991. godine i deportaciju između 80.000 i 100.000 Hrvata na tom istom području tokom 1991. i 1992. godine. Veće je dalje konstatovalo da je optuženi bio tesno povezan sa formiranjem i pružanjem logističke i finansijske podrške policiji SAO Krajine. Optuženi je takođe održavao blisku saradnju sa Milanom Martićem pod čijom je ingerencijom bila ova formacija i za čiju je nameru da se nesrbi proteraju optuženi morao da zna.\nVeće je zaključilo da je Stanišić, time što je počev od aprila 1991. godine kontinuirano pružao podršku policiji SAO Krajine i sarađivao s Milanom Martićem, prihvatio rizik da će policija SAO Krajine počiniti zločine prilikom zauzimanja i držanja pod srpskom kontrolom velikih područja Hrvatske. Međutim, Veće je utvrdilo da to znanje i prihvatanje takvog rizika nisu dovoljni za prvi oblik odgovornosti po udruženom zločinačkom poduhvatu. Većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, ne smatra da je jedini razuman zaključak koji proizlazi iz Stanišićevih postupaka u odnosu na policiju SAO Krajine taj da je on posedovao nameru navodnog udruženog zločinačkog poduhvata.\nVećina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, došla je do istog zaključka u vezi sa Stanišićevim postupcima u odnosu na SDG i Škorpione.\nKod donošenja pomenutih zaključaka, većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, prihvata da postoji razumna mogućnost da se Stanišićeva namera u odnosu na Jedinicu, kao i na obuku drugih srpskih snaga, policiju SAO Krajine, SDG i Škorpione, svodila na uspostavljanje i održavanje srpske kontrole nad velikim područjima Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nNa osnovu svega što je dosad izneseno, većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, nije mogla da utvrdi da je jedini razuman zaključak koji proizlazi iz dokaza o Stanišićevim postupcima taj da je on posedovao nameru da doprinese ostvarivanju zajedničkog zločinačkog cilja prisilnog i trajnog uklanjanja većeg dela nesrpskog stanovništva s velikih područja u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini putem činjenja ubistva, deportacije, prisilnog premeštanja i progona, najkasnije od aprila 1991. pa do kraja 1995. godine.\nŠto se tiče Franka Simatovića, Veće je prvo razmotrilo dokaze o njegovim konkretnim postupcima ili izgovorenim rečima. Veće je u vezi s tim zaključilo da je Simatović učestvovao u razgovoru o ciljevima napada na Lovinac, među kojima je bio i cilj da što više lokalnog stanovništva napusti to područje kako bi se uspostavila čisto srpska teritorija. Veće smatra da ovi dokazi pokazuju da je Simatović u najmanju ruku znao za Martićevu nameru da prisilno ukloni hrvatske civile iz sela Lovinac u junu 1991. godine (i da je tu nameru možda čak i posedovao), mada se na osnovu dokaza ne može utvrditi da li su ta lica napustila Lovinac tokom ili odmah posle napada.\nU pogledu vukovarskih operacija, Veće je zaključilo da je Simatović bio prisutan na sastanku koji je prethodio padu Vukovara i na proslavi održanoj posle njegovog pada. S obzirom na to da Veću nije poznat sadržaj pomenutog sastanka, a imajući u vidu da pripadnici Jedinice nisu učestvovali u tom napadu, većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, prihvata kao razumno tumačenje da se Simatovićeva namera svodila na podršku uspešnom vojnom zauzimanju Vukovara.\nVeće je nadalje ocenilo dokaze o Simatovićevim postupcima u odnosu na druge vojne operacije. Dokazi ukazuju da su te operacije bile vojne akcije usmerene protiv protivničkih snaga i ne ukazuju na to da su tokom tih operacija počinjeni ikakvi zločini.\nNa osnovu svega što je dosad izneseno, većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, nije mogla da zaključi na osnovu dokaza o Simatovićevim postupcima da je on posedovao nameru da doprinese ostvarivanju zajedničkog zločinačkog cilja da se većina nesrpskog stanovništva prisilno i trajno ukloni sa velikih područja u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini putem činjenja ubistva, deportacije, prisilnog premeštanja i progona, najkasnije od aprila 1991. pa do kraja 1995. godine.\nVeće je zatim razmotrilo druge vidove krivične odgovornosti koje tužilaštvo stavlja optuženima na teret.\nVeće smatra da tužilaštvo nije dokazalo van razumne sumnje da su optuženi planirali ili naredili zločine za koje se terete u optužnici.\nŠto se tiče navoda iz optužnice koji se odnose na odgovornost za pomaganje i podržavanje zločina, Veće je pre svega razmotrilo da li su postupci optuženih prema određenim formacijama, a posebno prema Jedinici, pomogli i podržali ma koji zločin.\nU tom smislu, kao što je već rečeno, Veće je zaključilo da su optuženi rukovodili i organizovali formiranje Jedinice u periodu od maja do avgusta 1991. godine, kao i da su najkasnije od septembra 1991. godine optuženi komandovali Jedinicom i rukovodili njenim razmeštanjem i izvođenjem obuke preko vodećih pripadnika Jedinice koji su nastupali u ime optuženih i bili im neposredno podređeni. Veće nadalje podseća na svoje zaključke da su optuženi organizovali učešće Jedinice tokom operacija u Bosanskom Šamcu i Doboju 1992. godine, da su organizovali obuku za njene pripadnike u centrima u Doboju i Pajzošu, kao i da su organizovali njihovo finansiranje. Veće je zaključilo da su ovi doprinosi optuženih pomogli činjenju zločina u Bosanskom Šamcu i Doboju.\nVećina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, smatra da pomoć koju su optuženi pružali operacijama u Bosanskom Šamcu i Doboju, kao i Jedinici uopšte, nije bila konkretno usmerena na činjenje krivičnih dela ubistva, deportacije, prisilnog premeštanja ili progona. Ta pomoć bila je takva da zapravo omogućuje izvođenje razumnog zaključka da je ona bila konkretno usmerena na uspostavljanje i održavanje srpske kontrole nad tim područjima. Stoga većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, nije mogla da zaključi da pomoć koju su optuženi pružali Jedinici predstavlja pomaganje i podržavanje činjenju zločina u Doboju i Bosanskom Šamcu.\nPretresno veće smatra da su postojale određene veze, doduše labavije ako se uporede sa Jedinicom, između optuženih i drugih grupa, na primjer sa policijom SAO Krajine. Doprinos koji su optuženi dali tim drugim grupama je slične prirode, a obuhvata finansiranje, snabdevanje, organizovanje učešća, podršku i obuku. Međutim, Veće podseća da optuženi nisu, ni u jednom od slučajeva kada su pripadnici tih drugih grupa činili zločine, odigrali neku konkretniju ulogu u pružanju pomoći.\nPodsećajući na svoj zaključak da je vrsta pomoći kakva je pružena Jedinici nedovoljna da bi povlačila krivičnu odgovornost za pomaganje i podržavanje, većina članova Veća, uz suprotno mišljenje sudije Picard, nije mogla da zaključi da su optuženi pomagali i podržavali zločine koje su počinili SDG, policija SAO Krajine, Škorpioni, ili druge grupe.\nGospodine Stanišiću, molim vas da ustanete.\nIz gorenavedenih razloga, pošto je razmotrilo sve dokaze i argumente strana u postupku, Statut i Pravilnik, a na osnovu pravnih nalaza i utvrđenog činjeničnog stanja koji su izneti u presudi, ovo Sudsko veće utvrdilo je većinom glasova, uz suprotno mišljenje sudije Picard, da niste krivi i stoga vas oslobađa po svim tačkama za koje vas tereti optužnica. Veće nalaže da budete odmah pušteni na slobodu iz Pritvorske jedinice Ujedinjenih nacija, čim se obave sve neophodne praktične pripreme.\nMožete da sednete.\nGospodine Simatoviću, molim vas da ustanete.\nSuprotno mišljenje sudije Picard, kao i izdvojeno mišljenje čiji sam autor ja, sudija Orie, priloženi su uz presudu. Time je završeno izricanje presude, koja je od sada dostupna javnosti. Zasedanje je time zaključeno.


Kina pozvala Severnu Koreju da prekine provokacije - 06.08.2017, Sputnik Srbija\nMinistar spoljnih poslova Kine Vang Ji pozvao je sve strane u severnokorejskoj krizi da se ponašaju odgovorno kako bi se izbegle eskalacije. 06.08.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, kina, severna koreja, vang ji, asean\n10:01 06.08.2017 (Osveženo: 10:14 06.08.2017)\n„Situacija sa rešavanjem nuklearnog problema na Korejskom poluostrvu je na kritičnom nivou nakon usvajanja sankcija i stoga sve strane moraju da se ponašaju odgovorno kako bi se izbegla eskalacija“, izjavio je Ji.\n„Posle usvajanja ove rezolucije situacija sa nuklearnim pitanjem na Korejskom poluostrvu dostigla je kritični nivo. Pozivamo sve strane da pokažu odgovoran pristup u donošenju odluka kako bi se izbegla dalja eskalacija“, rekao je Vang novinarima u Manili.\nMinistar je dodao da Kina „i dalje traži način za rešavanje tog problema kroz pregovore i nada se da će sve strane ozbiljno razmotriti i odobriti inicijativu ’dvostrukog obustavljanja‘“, koju je predložio Peking, a koja je najefikasnija i najrazumnija“.\nStrategija „dvostrukog obustavljanja“ poziva Severnu Koreju da okonča nuklearne i raketne probe, dok Južna Koreja i Ujedinjene nacije trebati da završe zajedničke vojne vežbe kako bi tenzije na Korejskom poluostrvu bile smanjene.\n6 Avgust 2017, 07:08\nŠtaviše, ministar je pozvao Severnu Koreju da se pridržava rezolucije Saveta bezbednosti UN.\n„Kina je pozvala Severnu Koreju da se uzdrži od bilo kojih koraka koji krše rezoluciju Saveta bezbednosti UN i pozvala je SAD i Južnu Koreju da ne pogoršavaju situaciju na Korejskom poluostrvu“, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju Ministarstva se dodaje da je Ji istakao da je trenutna situacija na Korejskom poluostrvu „izuzetno složena i osetljiva i utiče na bilateralne odnose Kine i Severne Koreje“.


Rekordan izvoz brašna iz Ukrajine - Ratarstvo | Agroklub.rs\nRekordan izvoz brašna iz Ukrajine\nUkrajina je u sezoni 2017/18 ostvarila rekordan izvoz brašna. Ovome treba dodati i da je ta zemlja ostvarila najmanji izvoz repičine sačme u poslednje tri godine. Žetva žitarica u Belorusiji dobro napreduje, a Rumunija pronalazi nova tržišta za izvoz kukuruza.\nUkrajinski izvoz brašna, u junu 2018. godine iznosio je 21,4 hiljade metričkih tona, što je za 23% u manje u odnosu na maj i za 48% manje u poređenju sa junom 2017. Međutim, ukupno posmatrano, Ukrajina je u sezoni 2017/18 u inostranstvo izvezla 429,8 hiljada tona brašna, što je za 5,4% više nego u prethode sezone, oborivši tako dosadašnji rekord izvoza brašna ostvaren u sezoni 1996/97. Ovome treba dodati da je najveći rast zabeležen u pošiljkama za Singapur, koji je sa 20,7 hiljada tona postao glavni uvoznik ukrajinskog brašna. U posmatranom periodu značajan rast zabeležen je i u isporukama brašna u Kinu (54%) i u Ujedinjene Arapske Emirate (79%) u odnosu na sezonu 2016/17, dok su istovremeno isporuke Izraelu i Južnoj Koreji pale za 18%, odnosno za 50%.\nUkrajina: Najmanji izvoz repičine sačme u poslednje 3 godine\nUkrajina je u junu 2018. godine zabeležila najniži mesečni obim izvoza sačme uljane repice od 0,12 hiljada tona, a to se obično dešava u poslednjim mesecima svake tržišne godine. Kako izveštava UkrAgroConsult, ukupan izvoz repičine sačme tokom sezone 2017/18 (između jula i juna) bio je na trogodišnjem minimumu od 65,4 hiljada tona, što je pad od skoro 16% u odnosu na prethodnu godinu (77,8 hiljada tona). Kao i ranije, najveći uvoznik repičine sačme iz Ukrajine bila je Evropska unija, koja apsorbuje 78% ukupnog izvoza tog proizvoda iz Ukrajine. Drugo mesto u smislu količine uvoza drži Izrael (12%), dok je Turska je, nakon što je nastavila sa kupovinu sačme, posle prošlosezonske pauze, ove sezone, postala treći najveći kupac sa udelom od 5%.\nBelorusija sakupila preko 2 miliona tona žitarica\nBeloruski ratari su požnjeli su više od dva miliona tona žita, saopštilo je tamošnje Ministarstvo poljoprivrede i hrane. Do 30. jula 2018. godine, Belorusija je skinula žitarice i mahunarke sa površine od 713.700 hektara, što je 33,4% posejanih područja. Ove godine žetva žitarica je u toj zemlji počela ranije nego lane, a da žetva dobro napreduje potvrđuje i to da je u oblasti Brest žetva završena na 66,4% površina, u oblasti Grodno na 51,7%, na teritoriji Minska usevi su požnjeveni sa 32,7% površina, dok su u Gomeljskoj, Vitebskskoj i Mogilevskoj oblasti žitarice skinute sa 23,5%, 12,29% i 8,18% posejanih površina.\nJužna Koreja postala uvoznik rumunskog kukuruza\nRumunija je u junu izvezila 109,8 hiljada tona kukuruza, što je za 107% više nego u istom mesecu 2017. godine (53.000 tona). Ključni kupci bili su Španija sa 75,8 hiljada tona i Južna Koreja sa 28.000 tona. Na taj način je izvoz rumunskog kukuruza preko luka u periodu septembar-jun u sezoni 2017/18 porastao za 41% u odnosu na prošlu godinu na 3,2 megatone. Kako prenosi UkrAgroConsult, Rumunija je tako podigla nivo izvoza na 4,45 miliona tona. Treba pomenuti i to da osim povratka Irana u redove uvoznika, Južna Koreja je u junu postala uvoznik rumunskog kukuruza, a kao i Iran, ta zemlja je ranije ispunila svoje potrebe uglavnom sa brazilskim kukuruzom.\nŽitarice Tržište Brašno Kukuruz Rumunija Ukrajina Turska Kina Iran Belorusija Repičina sačma


HomeVestiOtvoren štand Ministarstva odbrane i Vojske Srbije na Sajmu knjiga\nŠtand Ministarstva odbrane i Vojske Srbije svečano je otvoren na 63. međunarodnom sajmu knjiga u Beogradu.\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije general-potpukovnik Milan Mojsilović, obraćajući se okupljenim gostima i ljubiteljima „vojne“ pisane reči na štandu Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, uputio je pozdrave u ime ministra odbrane Aleksandra Vulina, naglasivši da će tokom sajamskih dana na tom štandu biti predstavljeno 20 novih naslova, među kojima posebno mesto pripada ediciji „Ratnik“.\n„Vojno izdavaštvo, iz godine u godinu, nastavlja da gradi ne samo svoj imidz, već i sadržajno prepoznatljiv stav na celokupnoj izdavačkoj mapi Srbije. Na ponos svih, ostajemo čuvari vojnog etosa, tradicije, i uspomene na slavnu istoriju, ali i izdavač sa sluhom okrenutim za nova interesovanja čitalačke publike u oblastima kao što su vojne nauke, publicistika, studije bezbednosti, modernizacija, vojna tehnika, naoružanje i slično. Za svaku pohvalu je naših 43 naslova koje smo objavili poslednjih godina u okviru obeležavanja stogodišnjice Prvog svetskog rata“ – naglasio je general Mojsilović, dodajući da je to naš doprinos borbi za istinu, o uzrocima i povodima Prvog svetskog rata, a kako je istakao i svojevrsna borba protiv revizije koja se odnosi na umanjenje doprinosa Srbije i njene vojske savezničkoj pobedi.\nPrema njegovim rečima, priča o srpskom ratniku nastavlja se edicijom „Ratnik“, gde u sedam knjiga, 70 sagovornika svedoči o herojstvu naše vojske u odbrani Kosova i Metohije, tadašnje Savezne Republike Jugoslavije, tokom NATO agresije 1999. godine. General Mojsilović je istakao da su prve četiri knjige te edicije ratni dnevnik komandanta Treće armije general-pukovnika Nebojše Pavkovića, peta knjiga je sećanje komandanata brigada na čelu sa komandantom Prištinskog korpusa generalom Vladimirom Lazarevićem, a šesta i sedma knjiga posvećene su bitkama na Košarama i Paštriku.\n„Izdvojio bih i knjigu „Veliki rat – zapisano u kamenu“, koja govori o ratnim memorijalima podignutim kao sećanje na ogromne žrtve Velikog rata koje je Srbija dala“ – naglasio je general Mojsilović.\nGovoreći o značaju pomenutih dela, načelnik Generalštaba je istakao da ona svedoče o kontinuitetu borbe srpskog naroda za slobodu, izgradnju moderne države i očuvanje identiteta i korena ne samo u nemanjićkoj, već i svetosavskoj Srbiji.\n„Srbija, njen narod i njena vojska i danas su pred iskušenjima koja nas prate vekovima – ostati svoj na svome, biti nezavisan, samostalan, slobodan. Toj Srbiji služi i naša pisana reč u ovim knjigama da je podseća, usmerava, opominje, osmišljava i jača. Da Srbija bude bolja, na radost sadašnjih i budućih generacija iza kojih stoji jedno veliko i bogato kulturno nasleđe, sa odgovornošću i obavezom da to čuva, dopunjava i prati“ – poručio je general Mojsilović, dodajući da u svemu tome vojna izdavačka delatnost ima važnu misiju.\nDirektor Medija centra „Odbrana“ pukovnik Stevica Karapandzin istakao je da je ove godine štand Ministarstva odbrane i Vojske Srbije dvostruko veći, kako bi primio sve ljubitelje vojne pisane reči, a zahvaljujući podršci ministra odbrane Aleksandra Vulina, okosnica ovogodišnjeg sajamskog nastupa je edicija „Ratnik“ i završnica obeležavanja jubileja stogodišnjice Velikog rata.\nNa ovogodišnjem sajmu knjiga, vojno izdavaštvo publici se predstavilo vojnim knjigama, istorijom, publicistikom, geopolitikom, vojnom tehnikom, vojnim zdravstvom, umetnošću, a takođe i udzbeničkom literaturom namenjenom Univerzitetu odbrane.\nOtvaranje štanda obeležili su i proglašenje slogana ovogodišnjeg sajma „Služimo Srbiji“, kao i obraćanje potporučnika Maše Ilić, najbolje rangirane kadetkinje 139. klase Vojne akademije, koja je istakla da je reč o manifestaciji na kojoj Ministarstvo odbrane i Vojske Srbije već dugi niz godina ostavljaju svoj pečat, pokazujući kako intelektualnim kapacitetima raspolaže i kojim temama se bavi. Okolnosti 21. veka, dodala je ona, inicirale su angažovanje snaga sistema odbrane na brojnim frontovima, a jedan od njih je i naučnoistraživački rad, kao i stvaralaštvo koje se ogleda u mnogim oblastima.\nSastanak predsednika Vučića sa ministarkom odbrane Republike Italije


Održan „Dan prakse“ – Banja Luka College\nNa „BLC“-u organizovan je po drugi put „Dan prakse“, događaj koji omogućava studentima da se upoznaju sa radom uspješnih preduzeća i organizacija, kao i da saznaju gdje mogu da steknu praktična znanja.\nStudenti su 28. novembra imali priliku da zavire u svijet medija i vide kako radi Radio televizija Republike Srpske, LOLA magazin, Nezavisne novine, Hard Rok Radio i RTV Kontakt, upoznaju tajne grafičkog dizajna u Grafomarku i Grafidu, na koji način nas inspiriše CasaBianca, šta se i kako radi u Infocomu-u, Qlab-u, Smart office-u.\nKakav je značaj marketinga, kulture, produkcije mogli su vidjeti u Narodnoj i univerzitetskoj biblioteci RS i Narodnom pozorištu RS. Svoj način razvoja i pogleda u budućnost, predstavili su gosti sa Instituta za zaštitu i ekologiju, Dep-ota, Zavoda za statistiku RS.\nKako se razvija prodični biznis najbolje je posvjedočio Auto Milovanović i Eko – bel, a za razvoj kreativnih ideja djece i roditelja bio je zadužen Centar za kreativan rast i razvoj „Dobar dan“.\nGdje studenti mogu da otputuju i ujedno steknu praktična iskustva, najbolje su mogli čuti od predstavnika AISEC organizacije.\nTag:BLC, Dan prakse, Održan


KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura » 2011» maj» 5\nPREDSTAVLJENA PETOTOMNA VELIKA OPŠTA ENCIKLOPEDIJA LARUS\nBEOGRAD - Izdavačka kuća “Mono i Manjana” predstavila je večeras u Francuskom institutu u Beogradu kompletiranu petotomnu “Veliku opštu ilustrovanu enciklopediju Larus”, čija izrada je započeta 2006. godine.\nO izdanju su govorili direktorka Instituta Paskal Delpeš, glavni i odgovorni urednik enciklopedije prof. dr Aleksandar Jerkov, operativni urednik Vojin Ančić i najmlađa urednica enciklopedije (oblast geografija) dr Emilija Manić.\nU novoj, dopunjenoj verziji najpopularnije opše enciklopedije, sakupljeno je 100.000 odrednica, na više od 3.000 strana, među kojima je 10.000 dopisanih odrednica iz srpske istorije, kulture i umetnosti.\nViše od 100 saradnika i učesnika uspelo je za kratko vreme da završi, prema rečima Jerkova, izdanje koje predstavlja “veliki trijumf za srpsku kulturu i izdavaštvo”.\nJerkov je je rekao da je iza njih izvanredan, naporan i težak rad, čiji je rezultat “jedinstvena stvar, za koju se može reći da je ’srpski Larus’”.\n“Preveli smo Larusova tri toma, jedna trećina tih enciklopedija je promenjena, dodato je sve ono što bi naše čitaoce moglo da zanima i spojili smo neodoljivi šarm znanja i pouzdanosti, iza kojih stoji Larus, sa nečim domaćim, tako da ovu knjigu osećamo kao našu, a ne samo kao knjigu koju smo na kulturan način transformisali na srpski jezik”, objasnio je Jerkov.\nOn je primetio da ovo izdanje predstavlja i susret dveju kultura.\n“U teškom i neizvesnom vremenu za Srbiju pokazujemo da je put i izlaz u zajedničkoj saradnji i otvaranju jednjih prema drugima, spremnosti da uzmete najbolje od onih koji imaju mnogo i tome dodate ono što je dobro kod vas i što želite da pokažete celom svetu”, istakao je Jerkov.\nOn je dodao da bi bio srećan kada bi srpsko izdanje Larusove enciklopedije bilo prevedeno na francuski jezik da “Francuzi vide kako jedna mala Srbija, kojoj su mnogo puta pomagali, a ponekad je i zabrinjavali, može da doprinese svetskoj zajednici stvaralačkih nacija i zašto je dobro imati raznolikost ovoga sveta”.\nDelpeš je podsetila da je osnovna deviza čuvenog leksikografa Pjera Larusa bila “učiti sve ljude svemu” i pohvalila “značajan projekat i veliku vanturu”, koju je inicirala izdavačka kuća “Mono i Manjana”.\nLeksikon najuglednije francuske kuće specijalizovane za leksikografiju -”Larus” do Srbije je stigao početkom 20. veka zajedno s velikim brojem srpskih intelektualaca koji su se školovali u Francuskoj, a u zemlji su oblikovali srpsku nauku i kulturu.\nPrvi srpski prevod štampan je tek u drugoj polovini prošlog veka, ali su širina i pouzdanost učinili da ova izdanja predstavljaju glavnu referentnu literaturu i da se ime Larus u srpskoj kulturi shvata kao sinonim za enciklopediju.\nCrteži na zidovima pećine Altamira\n“To je bilo slučajno otkriće. Iako je crteže bilo teško uočiti zato što su dosta propali, iskustvo nam je pomoglo da ih prepoznamo”, rekao je arheolog Dijego Garate agenciji Rojters.\nОбрен Ристић - НИ ДАНА БЕЗ ПОЗОРИШТА\nНИ ДАНА БЕЗ ПОЗОРИШТА\nНајвећа сцена је она на коју пресели\nСе ти у дивоти небеској као насред Агоре\nТамо где смерно играју око ватре сви весели\nЦареви војсковође и цела свита Тек горе\nИ мајстори испод брка стреле одапињу\nБлаге што милују се као мирног мора вали\nА црни снег пада на нашу Крајину\nИ Ртањ светила гаси као за фајронт Али\nНи дана једног без позоришта нека не буде\nЈер снег црни пада на Крајину и смех\nТвој у клупко леди се са кикотом дворске луде\nДа ноћ бескрајну васкрсне на прагу Грех\nДалеких предака наших из снежних висина\nУ некој новој игри препозна истина\nU Gamzigradu održan naučni skup „Hrišćansko nasleđe Romulijane”\nZaječar, Beograd - Kao uvod u obeležavanje 1.700 godišnjice Milanskog edikta kojim je hrišćanstvo u Rimskom carstvu priznato za ravnopravnu religiju u kasno antičkom arheološkom nalazištu Feliks Romulijana tokom prošlog vikenda održan je trodnevni naučni skup pod nazivom „Hrišćansko nasleđe Romulijane”, koji su organizovali SPC i opštinske vlasti u Zaječaru.\nKako je saopšteno iz Eparhije timočke, učesnici naučnog skupa govorili su o značaju „Ukaza tolerancije vera” koji je 311, dve godine pre Milanskog edikta, doneo rimski tetrarh Galerije, do tada najveći progonitelj hrišćana, a koji je ovim Ukazom pred samu smrt priznao hrišćanstvo. Na skupu su učestvovali predstavnici SPC, Filozofskog fakulteta Beogradskog univerziteta, Zavoda za zaštitu spomenika u Nišu, Narodnog muzeja u Zaječaru, a organizovan je i okrugli sto na temu „Od rimske tolerancije do evropskog razumevanja”.\nPatrijarh srpski Irinej poručio je da ovaj skup „priprema za obeležavanje 1.700. godišnjice Milanskog edikta, koji predstavlja novu stranicu u istoriji i kulturi Evrope i Azije, kao i preokret u istoriji hrišćanstva”. Rimska carska palata Feliks Romulijana deo je arheološkog nalazišta Gamzigrad, od juna 2007. nalazi se na Uneskovoj listi svetske kulturne baštine. Gamzigrad je bio rezidencija rimskog cara Gaja Valerija Maksimilijana Galerija, Dioklecijanovog zeta. Palata je nazvana po Galerijevoj majci Romuli, a rimski carevi iz 4. veka Galerijev posed prepustili su hrišćanskoj crkvi. Poslednji rimski imperator i prvi vizantijski car Justinijan Prvi u 6. vekuje obnovio Romulijanu kao pograničnu tvrđavu, koja je pod najezdom Slovena napuštena. Unutar grada nalazili su se: palata, dva paganske hrama i tri hrišćanske crkve, kao i druge građevine. Podni mozaici Gamzigrada spadaju u vrh kasnoantičkih umetničkih ostvarenja.\nNagrada za doprinos filmu: Al Paćino\nAmerički glumac i režiser Al Paćino ovogodišnji je dobitnik počasne nagrade Venecijanskog filmskog festivala koja se dodeljuje umetnicima koji su ostavili “originalni pečat na savremenom filmu”, navodi se na sajtu festivala.\nPaćinu će 4. septembra biti dodeljena nagrada “Živeo sineasta” koju su pre njega dobili Takeši Kitano, Abas Kjarostami, Anjes Varda, Silvester Stalone i Mani Ratnam.\nDirektor festivala Marko Muler naveo je da je Paćino, koji je osam puta bio nominovan za Oskara, “izvanredan režiser čije je iskustvo dragoceno i originalno i obogaćuje savremeni film”.\nPaćino će nagradu dobiti uoči premijere svog trećeg režiserskog poduhvata “Divlja Salome” o Oskaru Vajldu i njegovom čuvenom komadu.


Vapaj Jeremya Clarksona: Poziva Britance da kupuju nove automobile kako bi se spasilo 400000 radnih mesta - Zanimljivosti o automobilima\nVapaj Jeremya Clarksona: Poziva Britance da kupuju nove automobile kako bi se spasilo 400000 radnih mesta\nKako prenosi Jutarnji.hr, u The Sunu je Jeremy Clarkson, čuveni prezenter emisije The Grand Tour, pozvao čitaoce da već od sledećeg dana počnu da spasavaju britansku automobilsku industriju i upozorio ih da „točkovi moraju da nastave da se okreću“.\nFoto: Sharp Magazine\nPrema istraživanju koje je sproveo, zaključio je da je trenutno 400.000 radnih mesta vezano uz trgovinu automobilima u opasnosti. Pritom ekonomski stručnjaci govore da bi paraliza automobilske industrije zbog Covida-19 mogla ove godine da košta britansko privredu najmanje 12,5 milijardi funti.\nClarkson je u The Sunu napisao da je pre krize izazvane koronavirusom britanska automobilska industrija oobezbeđivala zaposlenje za više od 800.000 ljudi.\n– „Dakle, kad primera radi odlučite da kupite novi set točkova najcrnji scenario će ostati podalje. I dok punite svoj automobil, osiguravate ga, servisirate i odlazite na tehnički pregled, točkovi će nastaviti da se vrte.“\nDodao je i – „ako svi sedimo na rukama i očekujemo da će Boris Johnson sve srediti, ništa se uopšte neće rešiti. Sve ostaje na nama.“\nSamo u Velikoj Britaniji posledice krize mogu da postanu pogubne za industriju vrednu 80 milijardi funti koja privredi godišnje donosi 18,6 milijardi funti godišnje.\nAko se automobili ne proizvode jer ih niko ne kupuje ugroženo je 80 od 163 hiljade radnih mesta.\nInstitut za društvena i ekonomska istraživanja kaže da polovina od 823.000 radnih mesta povezanih s auto industrijom može postati „kolateralna žrtva“ ili ukupno oko 400.000 radnih mesta i predviđa da bi sektor veleprodaje, maloprodaje, popravke i servisa vozila – koji uključuje ograde, garaže i zastupništva – mogao izgubiti 47,6 posto svog osoblja.\nU odnosu na prošlu godinu, u istom periodu ove godine u Velikoj Britaniji je registrovano čak 89 posto manje automobila, što je najmanje od Drugog svetskog rata.\nZato kao i u brojnim drugim zemljama mnoge kompanije već prave rezove. McLaren će tako otpustiti 1200 radnika, Lookers, jedan od najvećih britanskih auto servisa, trebalo bi da smanji 1500 radnih mesta i zatvori 12 lokacija. Aston Martin i Bentley otkazaće ugovore 1500 radnika dok su u Vauxhallu, koji zapošljava hiljade ljudi, rekli da će do kraja godine otpustiti puno radnika.\nZa svaki posao u fabrici automobila postoje još četiri osobe koje se oslanjaju na lanac snabdevanja. Vlada će morati da se dugo i teško trudi da održi industriju živom jer se ne može dozvoliti da se potpuno paralizuje sektor od vitalne važnosti za zemlju. S druge strane Udruženje proizvođača automobila i trgovaca smatra da bi izgubljena proizvodnja ove godine mogla da košta 12,5 milijardi funti.\nSada se grozničavo traži rešenje – da li će to biti popusti na kupovinu novih automobila ako se barem 10 godina star ekološki zbrine na otpadu ili nešto drugo još nije poznato. Problem Britancima je i Brexit koji bi auto industriji koja oko 80 posto od 1,3 miliona proizvedenih automobila godišnje izveze uglavnom u kontinentalnu Evropu bio dodatan uteg, pogotovo kod zapošljavanja kadrova van Britanije što više neće biti jednostavno.\nPritom je u veliko pitanje došao i plan o potpunom prelasku na električna vozila do 2035. u Velikoj Britaniji, a Robert Forrester iz Vertua, dela velike grupe Bristol Street Motors, rekao je: „Problem s električnim automobilima je u tome što su preskupi, a britanski potrošač je sve siromašniji.“\nNa kraju ostaje i pitanje javnog transporta u idućem periodu vladavine Covida-19 pa ministri e-skutere stavljaju u centar nove saobraćajne revolucije kako bi ih ljudi koristili umesto metroa, automobila i vozova…\nTo je puno problema, pa ne čudi vapaj Clarksona koji je u samo jednoj rečenici sažeo rešenje – kupujte nove automobile…\nParking mesta rezervisana samo za muškarce u Nemačkoj\nSve benzinske stanice u Nemačkoj moraće da imaju punjač za električne automobile


Prvacima knjige i za bezbednost u saobraćaju - juGmedia\nGradonačelnik Vranja Slobodan Milenković podelio je danas prvacima OŠ ,,Jovan Jovanović Zmaj“, knjigu o bezbednosti u saobraćaju ,,Pažljivkova pravila u saobraćaju“, kako bi se deca na bolji i lakši način naučila o bezbednom učestvovanju u saobraćaju.\n,,Agencija za bezbednost saobraćaja Beograd u saradnji sa Lokalnim savetom za bezbednost, već četvrtu godinu za redom organizuje ovu akciju. Osnovni cilj je da se deca, a naročito prvaci upoznaju sa pravilima o bezbednosti u saobraćaju, kako bi se povećala lična bezbednost. Edukacija je u tom smislu neophodna i mi ćemo, kao lokalna samopurava uvek podržati ovakve aktivnosti. Ova akcija biće realizovana u narednih mesec dana, a završava se velikom predstavom u Sportskoj hali zakazanoj za 13. novembar“, naveo je gradonačelnik.\nIvica Ristić, član Savet za bezbednost izneo je statističke podatke koji pokazuju da je edukacija učenika srednjih škola rezultirarala je smanjenjem povreda dece ovog uzrasta za 50% u prethodnoj godini i da će ove akcije biti nastavljene u budućem periodu.\nKnjiga ,,Pažljivkova pravila u saobraćaju“ biće podeljena prvacima svih osnovnih škola na teritoriji grada Vranja.


Nema prekida isporuke gasa Evropi - Bizlife.rs\nNema prekida isporuke gasa Evropi\n21:13 Kijev, 14/12/2011\nUkrajina, preko čije se teritorije transportuje najveći deo ruskog gasa Evropi, saopštila je danas da će poštovati svoje tranzitne obaveze, čak i ako propadnu razgovori sa Moskvom o pojeftinjenju gasa za ukrajinske potrošače.\nUkrajina pregovara sa ruskim dobljavljačima gasa u vreme kada je zahvaćena ekonomskom krizom. Sporovi između dve zemlje u prošlosti su dovodili do poremećaja u isporukama gasa evropskim državama tokom zime.\nPrvi potpredsednik ukrajinske Vlade Andrij Kljujev izjavio je da će eventualni sporazum sa ruskom stranom popraviti stanje ukrajinskog budžeta.\n“Ako se to ne desi, možemo i bez toga. Ispunićemo sve svoje obaveze prema zemljama kojima transportujemo gas”, rekao je Kljujev novinarima.\nOn je dodao da Vlada očekuje da će cena kubnog metra gasa u 2012. godini iznositi 416 dolara po hiljadi kubnih metara, kolika je, otprilike, i danas.\nRuski gasni gigant “Gasprom” kaže da će dati popust Ukrajini ukoliko mu ona dozvoli da kupi deo ukrajinske gasovodne mreže, čime bi se osigurao tranzit ruskog gasa. Ukrajinska javnost oštro se protivi ovakvoj ideji.\nVeliki poremećaji u isporukama gasa evropskim potrošačima dogodili su se tokom zima 2006. i 2009. godine, kada su se Moskva i Kijev takođe sporili o uslovima za tranzit gasa. Rusija je ove godine pojačala svoju poziciju otvaranjem gasovoda Severni tok, koji isporučuje gas Evropi zaobilazeći Ukrajinu. Ovaj gasovod ima kapacitet od 55 milijardi kubnih metara godišnje, što je polovina kapaciteta ukrajinske mreže.\nsvet GAS ukrajina severni tok gasprom