Ford i Jaguar Land Rover najavili veliki broj otkaza u Evropi | PrveNovine\nAuto moto, Biznis, Posao 0\nFord i Jaguar Land Rover (JLR) najavili su veliki broj otkaza u Evropi uslijed pada potražnje za dizelskim vozilima, oštrijih propisa o emisijama štetnih plinova, te globalnog ekonomskog usporavanja.\nJLR, sa sjedištem u centralnoj Engleskoj, najavio je da će ukinuti 4.500 od 42.500 radnih mjesta, dok će Ford ugasiti “hiljade” radnih mjesta u sklopu restrukturiranja koje bi moglo rezultirati zatvaranjem tvornica i ukidanjem proizvodnje nekih modela.\nJLR je saopćio kako je potražnja u Kini, nekad jednome od njihovih najjačih tržišta, pala za 21,6 posto u 2018., što je najveći zabilježeni pad na bilo kojem od njihovih tržišta.\nOtkazi su najavljeni u trenutku kada su i Ford i JLR pogođeni padom potražnje za automobilima s dizelskim motorom, te nakon što su se prošlog mjeseca evropski zakonodavci složili oko strožih razina dozvoljenih emisija štetnih plinova, prisiljavajući tako proizvođače automobila da ubrzaju ulaganja u proizvodnju električnih vozila.\nFord Europe izvijestio je o gubitku od 245 miliona eura prije odbitka kamata i poreza u trećem kvartalu.\nJLR, koji je u vlasništvu Tata Motorsa i koji zapošljava oko 40.000 ljudi u Velikoj Britaniji, u četvrtak je izvijestio o 4,6-postotnom padu prodaje na godišnjem nivou, na nešto manje od 600.000 vozila, a u razdoblju od aprila do kraja septembra 2018., imao je gubitak od 354 milijuna funti, prenosi Poslovni.hr.


Zaštita podova u farmaceutskoj industriji - PODOVI\nIndustrijski podovi Zaštita podova u farmaceutskoj industriji\nProizvodnja i laboratorije u farmaceutskoj industriji zbog svoje kompleksnosti su veoma osetljive na nečistoće i bakterije. Zato je neophodne da sve površine, bilo da su zidne ili podne, mogu lako da se održavaju.\nKompanija Tikkurila nudi širok spektar premaza koji su pogodni za primenu u farmaceutskim prostorijama. Fontefloor EP 100 je vodorazredivi epoksi premaz iz grupe ekoloških proizvoda koji nemaju neprijatni miris i štetna isparenja i stoga su bezopasni po zdravlje ljudi i životnu sredinu.\nTikkurila – Fontefloor EP 100\nBitna prednost vodorazredivih premaza za zaštitu podova u odnosu na konvencionalne premaze je činjenica da ostaju neškodljivi i tokom dalje eksploatacije tretiranih površina. Predstavlja idealno rešenje za podove i zidove koji su izloženi blagim mehaničkim i hemijskim delovanjima.\nVažno je napomenuti da se proizvodi iz Fontefloor linije mogu kombinovati sa nekim od proizvoda iz Temafloor linije, a sve u korist postizanja bolje i dugotrajnije zaštite. Za teže uslove kompanija Tikkurila preporučuje sisteme Temafloor 3000 i Temafloor 4000, koji su po svim svojim karakteristikama veoma otporni a ujedno jednostavni za održavanje.\nPrimenom proizvoda iz linije Temafloor i Fontefloor ne samo da povećavate stepen zaštite, nego i podižete higijenu Vaših prostorija na jedan viši nivo, jer proizvodi iz ovih programa će Vam omogućiti da veoma lako uklonite sa površina sve one nečistoće koje Vam onemogućuju da uslovi za rad budu optimalni. Kombinacijom vodorazredivih epoksi i poliuretanskih premaza smanjuje se nivo isparljivih organskih jedinjenja i samim tim su ekološki prihvatljiva i lakša za apliciranje.\nTikkurila – Fontefloor EP 100 WB epoksi\nUsklađujući svoje sisteme sa standardima koji se postavljaju na globalnom nivou a sve u kontekstu očuvanja životne sredine, Fontefloor linija proizvoda je trend koji će svakako u budućim vremenima odigrati ključnu ulogu u industriji boja i lakova.\nPrethodni tekstRoterdam dobio prvi pešečki most koji su finansirali građani\nSledeći tekstKada nemaš brdo napravi veštačko\nParket francuski slog – CHEVRON\nMihajlović: Građevinci i vozači kamiona su takođe heroji


Startovala druga faza programa za početnike u biznisu – ZoomUe\nBEOGRAD-Novoosnovanim preduzetnicima, poljoprivrednim gazdinstvima, mikro i malim privrednim društvima starosti do dve godine, kao i svima koji imaju ideju za sopstveni biznis ili unapređenje dosadašnjeg\nposlovanja, od 24. oktobra, na raspolaganju su podsticajna sredstva u okviru „Programa promocije\npreduzetništva i samozapošljavanja“. Novac će i u drugoj fazi sprovođenja Programa biti dostupan kroz kredite sa povoljnim kamatama kod partnerskih banaka, predviđena su i bespovratna sredstva.\nProgram promocije preduzetništva i samozapošlјavanja, koji je usvojila Vlada Republike Srbije,\npredstavlja sveobuhvatnu podršku i snažan razvojni podsticaj privredi Srbije. Program sprovodi\nKancelarija za upravlјanje javnim ulaganjima u saradnji sa Fondom za razvoj Republike Srbije i uz\nstručnu podršku Nemačke razvojne banke (KFW). Privrednoj komori Srbije, partneru u implementaciji\nPrograma, poverena je realizacija stručno-edukativnih obuka i mentorsko vođenje i savetovanje\nProgram obuhvata sve ključne aspekte podrške neophodne za uspeh start ap projekata – petodnevnu\nobuku za izradu poslovno-investicionog plana, povoljne bankarske kredite kod komercijalnih banaka,\npartnera u projektu, garanciju za kredite banaka partnera, bespovratna sredstva korisnicima\nkoji uspešno otplate kredit u iznosu do 20 odsto ukupnog investicionog ulaganja koje se finansira u\nokviru Programa maksimalan iznos bespovratnih sredstava 360.000 dinara i mentorsko vođenje i\nsavetovanje. Povoljni bankarski krediti u maksimalnom iznosu do 3.600.000 dinara dodeljivaće se\nza finansiranje investicija ,nabavku proizvodne opreme, mašina, postrojenja, sadnica, kupovinu ili\nadaptaciju poslovnog ili proizvodnog prostora, kao i za operativne troškove, uz povoljne uslove\notplate i pogodnosti u vidu niže kamatne stope koja je fiksna u maksimalnom iznosu od 5,99 odsto na\ngodišnjem nivou. Dodatna pogodnost za korisnike kredita je ta da kolateral može biti samo predmet\nfinansiranja kao i da su maksimalni troškovi i naknade koje banka naplaćuje korisniku kredita do 1\nodsto od iznosa kredita.\npočetnike u poslovanju, unapređenju uslova poslovanja u sektoru MMSP i preduzetništva i otvaranju\nnovih malih i srednjih preduzeća i preduzetničkih radnji, u skladu sa strategijom Vlade Republike\nUkupno 417 aplikanata, učesnika Programa, uspešno je završilo prvu fazu i petodnevne stručno-\nedukativne radionice u 18 gradova širom Republike Srbije, uz podršku trenera iz Privredne komore\nSrbije specifično sertifikovanih za rad sa početnicima u poslovanju.\nTags: Privredna komora Srbijeprogram promocije preduzetnistva\nNext story Osnovna škola „Aleksa Dejović“ bez grejanja (VIDEO)\nPrevious story Zaražena još 71 osoba


Premijer Krivokapić razgovarao u Podgorici sa članovima Predsjedništva BiH\nPremijer Krivokapić razgovarao u Podgorici sa član...\nObjavljeno: 04.06.2021. • 08:03 Autor: Kabinet predsjednika Vlade\nPredsjednik Vlade Crne Gore je naglasio da je zadovoljan rezultatima koje Vlada postiže u trenutnim kompleksnim tranzicionim i COVID-19 uslovima.\nBoljeg recepta za Crnu Goru u ovom trenutku nema. To je meritokratska Vlada. Mi se trudimo da preobrazimo Crnu Goru. Najvažnije je da Crna Gora postane i opstane kao građanska država, rekao je Krivokapić.\nNaš plan je da do kraja tekuće godine imamo spreman projekat magistralnog puta Sarajevo - Šćepan Polje, do Plužina. Takav projekat bio bi najbolja dokaz našem dobrosusjedstvu, prijateljstvu i namjeri da građanima naših država i regionu život učinimo prijatnijim i bogatijim, poručio je Krivokapić.\nZdravko Krivokapić Željko Komšić Šefik Džaferović Bosna i Hercegovina


Zadovoljstvo korisnika uslugama zdravstvene službe – ZAVOD ZA JAVNO ZDRAVLJE KRALJEVO\nUnapređenje kvaliteta ima različito značenje za različite aktere u jednom zdravstvenom sistemu. Za lekara, ono se najčešće odnosi na povećanje medicinske efektivnosti, za menadžere ono predstavlja povećanje efikasnosti, a pacijenti su obično zabrinuti za svoju dobrobit.\nProcena zadovoljstva korisnika je jedan od osnovnih elemenata unapređenja kvaliteta rada zdravstvenih ustanova i preduslov kvalitetne zaštite a predstavlja meru stava pacijenta prema lekaru, sistemu zdravstvene zaštite i dobijene medicinske nege. Inicijativa za dobijane informacije o zadovoljstvu korisnika kod nas potiče od Ministarstva za zdravlje jer u sistemima obaveznog zdravstvenog osiguranja ustanove nemaju interes za dobijanje odgovora o zadovoljstvu korisnika zbog nepostojanja kompeticije između njih. Zadovoljstvo pacijenata ne zavisi samo od karakteristika pružene zadravstvene zaštite već i od karakteristika samog pacijenta, od njegovih očekivanja i sklonosti da kritikuje i pohvaljuje. Kod nas je ovo četvrta godina kako se radi ovakva vrsta istraživanja prema metodologiji koja je jedinstvena za sve zdravstvene ustanove u Srbiji. U primarnoj zdravstvenoj zaštiti obuhvaćena je jednodnevna populacija pacijenata u službi opšte medicine i medicine rada, u službi za zdravstvenu zaštitu dece, službi za zdravstvenu zaštitu žena, stomatološkoj zdravstvenoj zaštiti i u specijalističko konsultativnim službama interne medicine, a u sekundarnoj je obuhvaćena petodnevna populacija otpusta na svim odeljenjima osim na dečjim i psihijatrijskim odeljenjima. Za istraživanje se koriste standardizovani anonimni upitnici posebno dizajnirani za svaku službu u okviru primarne zdravstvene zaštite a jedan upitnik za bolničku zdravstvenu zaštitu. Odgovori se procenjuju petostepenom Likertovom skalom od “veoma nezadovoljan” do “veoma zadovoljan”. Na osnovu rezultata moći ćemo da vidimo da li su menadžeri ustanova rezultate prethodnih istraživanja iskorisili kao smernice za unapređenje kvaliteta pruženih usluga u zdravstvenim ustanovama i da li je došlo do poboljšanja istih. Inače ova vrsta istraživanja bi trebala da se obavljaju u trenutku kada korisnik nije zavistan od zdravstvenog sistema, ali kako je to u našim uslovima zbog troškova neizvodljivo, obavljeno je na kraju završenog lečenja.


Rašović na klupi Dinama - Sportske.net\nRašović na klupi Dinama\nBivši trener Partizana Vuk Rašović preuzeo je ulogu šefa stručnog štaba u ekipi Dinama iz Minska u kojoj je do sada obavljao funkciju sportskog direktora.\nNepunih godinu dana nakon što je u Dinamu iz Minska imenovan za sportskog direktora Vuk Rašović je prekomandovan na mesto šefa stručnog štaba.\nČelnici kluba odlučili su da uruče otkaz treneru Dušanu Uhrinu zbog lošeg otvaranja nove sezone a na njegovo mesto postavili su bivšeg trenera Partizana.\nVuk Rašović je u jesen 2014. godine stigao u Dinamo i stupio na položaj u sportskom sektoru kluba iz Minska ali će u nastavku nove sezone imati zadatak da ekipu povede ka prvoj tituli, prvoj posle 11 godina posta.\nPodsećamo da je bivši fudbaler Partizana trenersku karijeru počeo u Sremu iz Jakova da bi kasnije radio kao trener u mlađim kategorijama "Parnog Valjka" a potom i kao trener Partizanove filijale Teleoptika.\nCrno-bele je preuzeo u proleće 2013. godine, osvojio titulu i izborio zvanje jesenjeg prvaka u sezoni 2013/2014, a onda je na njegovo mesto postavljen Marko Nikolić.\nDebi na klupi Dinama iz Minska Vuk Rašović će imati u ponedeljak kada klub iz beloruske predstonice u 4. kolu Premijer lige dočekuje Torpedo.\nDinamo se trenutno nalazi na dvanaestoj poziciji na tabeli sa svega dva osvojena boda nakon tri odigrana kola.


"Pegas turistik" iz Rusije u poseti Zlatiboru – ZoomUe\nby Milica Cirovic · 10 фебруара, 2021\nZLATIBOR – Predstavnici ruskog turoperatora „Pegas turistik“ u okviru svoje info ture po Srbiji posetili su i Zlatibor. U okviru dvodnevnog obilaska najposećenijeg planinskog centra Srbije, predstavnici jednog od najvećih ruskih organizatora putovanja upoznali su se sa turističkim potencijalima planine, atrakcijama i sadržajima kojima Zlatibor raspolaže.\nTO Zlatibor je za njih organizovala prezentaciju da bi ih upoznali sa najvažnijim informacijama o destinaciji. Dvadeset predstavnika „Pegas turistik“ agencije imali su vremena da prošetaju centrom Zlatibora, da se upoznaju sa gondolom i obiđu nekoliko zlatiborskih hotela.\n„Pegas turistik“ je jedan od najvećih organizatora putovanja u Rusiji koji ima predstavništva u više od 50 gradova Rusije, Ukrajine i Belorusije, a organizuje putovanja po celom svetu.\nby Nevena Jovanovic · Published 14 октобра, 2020\nby branko · Published 12 јуна, 2014\nNext story Državni sekretar Ministarstva zaštite životne sredine u Priboju\nPrevious story Prijepolje jedna od 44 nedovoljno razvijenih opština


ISTRAŽIVANJE: Da li su policajci zadovoljni uslovima rada? - RTV Santos\nViše od polovine zaposlenih u 27 policijskih uprava u Srbiji, 52,4 odsto, zadovoljno je uslovima rada, 28,1 odsto je nezadovoljno, a 27,5 odsto nije ni zadovoljno ni nezadovoljno, pokazalo je danas predstavljeno istraživanje Strukovnog udruženja policije „Arčibald Rajs“.\nIstraživanje je sprovedeno među 3.000 zaposlenih, koji su odgovarali na 21 pitanje, a pokazuje jasne pomake na bolje u odnosu na 2017. godinu, izjavio je predsednik tog strukovnog udruženja Nenad Ljubišić.\nOn je objasnio da je nezadovoljstvo radnim mestom i uslovima rada u 2017. iskazalo 34,1 odsto ispitanika, a u ovoj godini je taj broj pao na 28,1 odsto, dok je broj onih koji su zadovoljni 3,25 puta veći.\nKao najveće zamerke ispitanici u policijskim upravama naveli su lošu higijenu u objektima, neadekvatne mokre čvorove, nedostatak sredstava za higijenu, kao mali broj i neispravnost ručnih radio stanica.\nNa pitanje koja je visina plate kojom bi bili zadovoljni, 38,7 odsto je reklo da je to 80.000-100.000 dinara, 38,2 odsto smatra da je to 60.000-80.000, njih 13,6 odsto misli da je to više od 100.000, a svega 9,5 odsto je zadovoljno platom do 60.000 dinara.\nDa je zadovoljno najavljenim povećanjem plate od 10 odsto od januara sledeće godine reklo je 82,7 odsto ispitanika, a 17,3 se izjasnilo da nije.\nPredsednik Glavnog odbora Udruženja Boban Pavlović rekao je da 28,2 odsto ispitanika smatra da su nove reforme u policiji loše, da su veoma loše misli njih 7,8 odsto, dok je zadovoljno 25,7 odsto, a neodlučno je 34,22 odsto.\nVećina ispitanika iskazala je zadovoljstvo novim uniformama i vozilima koja su nabavljena.\nIstraživanje nije sprovođeno među pripadnicima Žandarmerije i Specijalne antiterorističke jedinice, kao ni među zaposlenim u sedištu MUP.\nPrethodnoNova akcija dobrovoljnog davanja krvi zakazana za ponedeljak, 25. jun


Kinezi zainteresovani za Železaru Smederevo\nBEOGRAD - Premijer Aleksandar Vučić izjavio je danas da se vode ozbiljni pregovori sa kineskom kompanijom koja je zainteresovana za Železaru Smederevo i da bi već u novembru mogao da bude postignut dogovor.\n"Čuli smo da bi oni uložili ogroman novac, samo 120 miliona (dolara) bi išlo u galvanizaciju i ako bismo to uspeli to bi zanačilo veću proizvodnju i drastičan rast bruto domaćeg proizvoda Srbije", istakao je Vučić, nakon otvaranja pristupne saobraćajnice Pupinovog mosta u Ovči.\nOn je istakao da je cilj vlade i uslov da svih oko 5.000 radnika Železare ostane na svom poslu i da se poveća proizvodnja.\n"Čuli smo od kineskih prijatelja da bi oni uložili ogroman novac, samo oko 120 miliona (dolara) bi išlo u galvanizaciju da bi se pravila fabrika cevi i ako bismo to uspeli, to bi zanačilo mnogo veću proizvodnju i drastičan rast bruto domaćeg proizvoda Srbije i industrijske proizvodnje", istakao je Vučić.\nOn je istakao da se Železara sa novim mendžmentom - HPK Inženjeringom bori u veoma teškim uslovima na globalnom tržištu čelika, bakra i aluminijuma, čije su cene dosta pale, pa u toj oblasti ima bezbroj problema.\n"Čim smo interesantni Kinezima to znači da imamo budućnost", naglasio je Vučić.\nPremijer je kazao da će pokretanje druge visoke peći direktno uticati na povećanje od 0,3 do 0,4 odsto BDP-a.\n« Na Paliću ubijen Filip Vilotijević Verbić: Svako dete da bude zaštićeno od nasilja »


Evropski fond za Jugoistočnu Evropu unapređuje pristup kreditima za nekretnine - EU Delegacija u Srbiji\nEvropski fond za Jugoistočnu Evropu unapređuje pristup kreditima za nekretnine\nEvropski fond za jugoistočnu Evropu (EFSE) obezbedio je kredit sa prvenstvom plaćanja u iznosu od 10 miliona evra svom dugogodišnjem partneru UniCredit Banci Srbija. Ovo ulaganje će omogućiti banci da unapredi pristup finansiranju za vlasnike nekretnina širom Srbije.\nEFSE je osnovala Nemačka razvojna banka (KfW) uz finansijsku podršku Evropske komisije i Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj Nemačke (BMZ). Kao prvo javno-privatno partnerstvo ovog tipa, EFSE obezbeđuje kapital preko donatorskih agencija, međunarodnih finansijskih institucija i privatnih institucionalnih investitora.\nKao jedan od najvećih razvojnih finansijskih fondova na svetu, EFSE ima za cilj da podstakne ekonomski razvoj i prosperitet u jugoistočnoj Evropi i regionu Istočnog susedstva EU ulaganjem u uspeh mikro i malih preduzeća, kao i poboljšanje životnih uslova privatnih domaćinstava.\nBudući da je pristup finansijskim uslugama od ključne važnosti za razvoj ovog segmenta, EFSE se fokusira na pružanje pomoći lokalnom finansijskom sektoru da ojača sposobnost za obezbeđivanje odgovornog kreditiranje za ovu ciljnu grupu. Pored svojih investicionih aktivnosti preko lokalnih partnera, EFSE povećava svoj uticaj kroz Odeljenje za razvoj EFSE, koje pruža tehničku podršku, obuku i druge vrste nematerijalne podrške za preduzetnike i institucije.\nDruga najveća banka u Srbiji, UniCredit Banka, takođe je vodeći davalac stambenih kredita, a 85% klijenata koji kod nje imaju stambeni kredit su prvi put vlasnici nekretnina. Razvijena mreža banke koju čine 72 ekspoziture širom zemlje naročito joj omogućava da u manje razvijenim delovima zemlje ponudi kreditne proizvode koji su prilagođeni domaćinstvima sa nižim i srednjim prihodima. Finansiranje od strane EFSE će omogućiti banci da većem broju lica ponudi mogućnosti kreditiranja koje je prilagođeno potrebama ove ciljne grupe.\n„EFSE ima za cilj da promoviše prosperitet, obezbeđujući sredstva za rast i poboljšanje kvaliteta života onih koji bi inače teško mogli da dođu do pristupačnih kredita. UniCredit banka je od 2013. godine pouzdan partner u ovom poduhvatu, pomažući nam da dođemo do široke baze mladih vlasnika nekretnina punih nade, koji žele da polože temelj za svoju budućnost“, tvrdi predsednik upravnog odbora EFSE Kristof Tiskens.\n„Rešavanje stambenog pitanja svakako predstavlja jedan od prioriteta i za pojedince i za porodice u Srbiji. Osim što će nam omogućiti da proširimo pristup kreditima za lica koja su vlasnici nekretnina prvi put, kreditna linija EFSE će takođe podržati naš rast u ovom segmentu tržišta“, kaže Radoje Radovanović, direktor sektora za poslovanje sa stanovništvom UniCredit Banke.


Kinezi stigli u BiH\nGrupa od deset inžinjera iz Kine stigla je prije dvije sedmice u Sarajevo i nakon obavezne 14-dnevne samoizolacije već je započala na operativnim sastancima s čelnim ljudima „Elektroprivrede BiH“ na projektu izgradnje Bloka 7 Termoelektrane u Tuzli\nObjavljeno 27 avgust 2020\nBlok 7 će graditi kineski konzorcij „China Gezhouba Group Company Limited Peking“ i “Gedi – Guandong Electric Power Design Institute“\nGrupa od deset inžinjera iz Kine stigla je prije dvije sedmice u Sarajevo i nakon obavezne 14-dnevne samoizolacije već je započala na operativnim sastancima s čelnim ljudima „Elektroprivrede BiH“ na projektu izgradnje Bloka 7 Termoelektrane u Tuzli koji je u martu prolongiran zbog pandemije koronavirusa.\nRadi se o dolasku prve grupe inžinjera iz Pekinga u BiH koji će projektirati najveću poslijeratnu investiciju u BiH, vrijednu 1,4 milijarde maraka (722 miliona eura).\nOvu informaciju potvrdio nam je Senad Salkić, izvršni direktor za investicije u „Elektroprivredi BiH“ i šef ovog velikog državnog projekta.\nOn nam je potvrdio da su Kinezi došli u Sarajevo i Tuzlu 10.avgusta, ali da je u prvom planu bilo, nakon dolaska zdravstveno pitanje i obavezna samoizolacija.\nBlok 7 će graditi kineski konzorcij „China Gezhouba Group Company Limited Peking“ i “Gedi – Guandong Electric Power Design Institute“.\nOvo je tek prva inžinjerska postava, a u špici izgradnje Bloka očekuje se oko 1.000 radnika na gradilištu.\nPripremni radovi koje realizira “Elektroprivreda” odvijaju se po dinamičkom planu i gradilište je spremno za predaju kineskim partnerima za potrebe njihove mobilizacije – rekao nam je Salkić.\n„Elektroprivreda BiH“ uplatila je prije mjesec 214 miliona maraka avansa kineskim partnerima.\nNa ovaj način ova državna firma ispoštovat će svoj dio obaveza iz ugovora i investicije vrijedne 1,4 milijarde maraka, koju su odobrili Vlada i Parlament Federacije. Gradnja će biti finansirana kreditnim sredstvima „Exim banke“, dok je 15 posto EPBiH izdvojila iz vlastitih sredstava.\nSledeća ⇨ Razgovori sa kineskim "Šandongom" oko izgradnje četvrtog mosta u Novom Sadu\nPrethodna ⇦ Jovana Jakšić plasirala se u finale turnira u Aningu (Kina)


Srpske teniserke zadivile svet - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Srpske teniserke zadivile svet\nSrpske teniserke zadivile svet\nO uspehu srpskog tenisa priča se na sve strane u Parizu, novinari najavljuju srpsko finale u ženskoj konkurenciji, ali dve najbolje teniserke naše zemlje Ana Ivanović i Jelena Janković će do istorijskog duela za titulu na Rolan Garosu morati najpre da savladaju najbolje teniserke sveta Mariju Šarapovu i Žistin Enan.\nNa centralni teren Filip Šatrije u 14 časova najpre će izaći Ivanovićeva koja se treći put u karijeri sastaje sa najboljom ruskom teniserkom. Šarapova dva meseca nije igrala zbog povrede, ali joj to nije smetalo da na šljaci, koju inače ne preferira, odigra pet odličnih mečeva u Parizu. Meč na kom se povredila morala je da preda u Tokiju baš svojoj današnjoj protivnici. Ovoga puta će biti drugačije, najavljuje Šarapova, koja kaže da zna da duel sa Ivanovićevom neće biti nimalo lak. Ana Ivanović je plasmanom u polufinale napravila najveći uspeh u karijeri, a na Rolan Garos je došla sa osvojenom titulom u Berlinu prošlog meseca. Nije joj važno sa kim igra jer, kako je rekla posle meča sa Kuznjecovom, uvek daje sve od sebe, trudeći se pri tom da maksimalno uživa. Trenutno je sedma, a posle turnira biće najverovatnije peta teniserka sveta, što će uz Jelenino treće mesto na WTA listi i Novakovo četvrto biti rezultat kakav srpski tenis ne pamti.\nOdmah nakon prvog polufinalnog meča na teren će i „ljute“ protivnice Enanova i Jankovićeva. Četvrti nosilac i šampionka Rima je pet puta gubila od Belgijanke, koja je uprkos Jeleninoj odličnoj igri ove sezone veliki favorit u ovom meču.\n– Probaću da pronađem taktiku kojom bih mogla da je pobedim, jer to još nisam uspela. Mislim da bih mogla, ukoliko uspem da ostanem mentalno jaka do kraja meča – kaže Jankovićeva, koju je jedino Enan uspela u 2007. da pobedi na šljaci.\nU poslednjih mesec i po dana Enan je od Jankovićeve bila bolja u dva navrata, u Berlinu i Varšavi. U oba meča publika je uživala u vrhunskom tenisu, koji se zaista retko viđa na terenima u poslednje vreme.\n– Videćemo šta će biti. Jelena je dokazala još prošle godine koliko je napredovala. Ove godine je prva u WTA trci, jedna je od najboljih teniserki sveta u ovom trenutku. Uvek je srećna, brza, nikad pod pritiskom i teško je igrati protiv nje – kaže Enan.\nSrpske teniserke će danas bez sumnje igrati svoje najvažnije mečeve ove sezone, a obe kažu da bi zaista bio fantastičan osećaj igrati u srpskom finalu pred prepunim centralnim stadionom u Parizu. U finalu Rolan Garosa posle Monike Seleš, koja ga je osvojila 1992, nije igrala nijedna teniserka iz Srbije.\nBezbrižan će Novak Đoković biti na vrhu ATP liste još najmanje četiri nedelje. Posle pobede nad Feliksom Ože Alijasimom u polufinalu mastersa u Rimu, Srbin je kaparisao najmanje još mesec dana boravka na liderskom mestu najboljih tenisera današnjice - 7:5, 7:6 (6:1). Po 13. put Nole je došao do prilike da se bori za finale u prestonici Italije, a u subotu će na tom putu imati Norvežanina Kaspera Ruda.


TotalCar.rs » Nagrade „Moj putić za vrtić“\n0 komentara 4171 pregleda\nU okviru nacionalne kampanje „SMART KID“ posvećene podizanju svesti o bezbednosti dece u saobraćaju, na posebnoj svečanosti održanoj u krugu fabrike „Fijat automobili Srbija“ (FAS) u Kragujevcu uručeno je deset posebno dizajniranih zaštitnih kaciga autorima najboljih radova na likovnom konkursu za predškolce „Moj putić za vrtić“.\nDeset najboljih radova preslikano je na zaštitne kacige za vožnju bicikala, skejtborda ili rolera i uručeno je njihovim malim autorima iz kragujevačkih predškolskih ustanova, u cilju promovisanja bezbednosti u saobraćaju i značaja nošenja kacige. Svečanoj dodeli nagrada prisustvovali su i predstavnici Agencije za bezbednost saobraćaja.\n– Izuzetno nam je drago što se na naš konkurs odazvalo toliko dece i što smo najkreativnije među njima obradovali zaštitnim kacigama koje su sami dizajnirali. Na ovaj način pokazali smo najmlađima kako mogu da doprinesu poboljšanju sopstvene bezbednosti u saobraćaju, što je i osnovna ideja kampanje „SMART KID“ – rekao je Frančesko Čanča, direktor FAS-a. – Cilj nam je da edukujemo decu i podignemo svest o značaju poštovanja saobraćajnih pravila, kao i da utičemo na decu, ali i na roditelje, da promene navike i ponašanje u saobraćaju.


Izvinjenje litvanske državne televizije zbog nacističkog pozdrava\nLitvanska državna televizija uputila je danas izvinjenje svojim gledaocima zbog živog programa u kojem je poznata glumica napravila pokret koji predstavlja brkove nacističkog lidera Adolfa Hitlera i podigla ruku u znak nacističkog pozdrava.\nPortparolka nacionalne televizije LRT rekla je da je ugovor sa produkcijskom kućom koja stoji iza popularne emisije "Pogodite melodiju", tokom koje je došlo do incidenta, odmah prekinut.\nGlumica Asta Baukuta (Asta Baukute), koja je vodila u televizijskom takmičenju u popularnoj emisiji, skočila je sa sedišta kada je čula melodiju kompozitora jevrejskog porekla. Ona je tada napravila gest i uzviknula "Jevrejin, Jevrejin, Jevrejin" na litvanskom.\nLokalni mediji navode da je Bakuta, bivša poslanica populističke partije u Litvaniji, uputila izvinjenje gledaocima, kao i da je navela da nije želela nikoga da povredi.


Vlada TK: Briga za poslovanje GIKIL-a – Radio Feral\nVlada TK: Briga za poslovanje GIKIL-a\nIako je strateški partner (GSHL) u dosadašnjem poslovanju GIKIL-a Kantonalnu vladu isključio iz procesa donošenja odluka i upravljanja kompanijom, Vlada čini sve što je u njenoj moći kako bi pomogla danji rad lukavačke koksare.\nS tim u vezi danas je u Vladi održan sastanak sa glavnim poslovnim partnerima GIKIL-a predstavnicima kompanije „Xcoal Germany“ Ingom Elsnerom i „Integrity Coal ltd“ Martinom Halerom.\nGosti su danas izrazili zabrinutost događajima koji se u posljednjim sedmicama dešavaju u i oko GIKIL-a, te poslovnim odlukama koje se donose u GIKIL-u, a koje po riječima Elsnera vode u direktni kolaps i bankrot lukavačkog giganta.\nKako je istaknuo premijer Suljkanović „Vlada je primorana da se nažalost konstantno bavi rješavanjem posljedica loših poslovnih odluka u GIKIL-u, a ne dopušta joj se da učestvuje u upravljačkim i procesima donošenja tih poslovnih odluka. Nama je, kao Vladi, stalo da GIKIL radi i to smo do sada više puta isticali, ali da radi u skladu sa zakonskim propisima Bosne i Hercegovine, te kao društveno odgovoran privredni subjekt. Sve svoje kapacitete smo stavili na raspolaganje da pomognemo GIKIL-u, ali se problemi ne mogu rješavati dok GIKIL ne promijeni svoju poslovnu politiku. U ovom momentu prioritet je rješavanje ekoloških problema i otklanjanje evidentiranih nedostataka, jer je to uslov za uopšte nastavak rada ovog privrednog subjekta“.\nDanašnjem sastanku prisustvovali su i ministar finansija Miralem Nuhanović, ministar unutrašnjih poslova Husein Topčagić, ministar privrede Osman Puškar, ministar prostornog uređenja i zaštite okolice Admir Huskanović, te direktor Koksno – hemijskog Kombinata Lukavac (KHK) Zuhdija Hasandodžić.\n← Među predavačima na Kongresu hirurga FBiH i dr. Enes Idrizović\nServisne informacije za utorak 20.11.2018. →\nSastanak u cilju rješavanja problema nelegalnog prijevoza u TK\n18/12/2015 Mirza Musanovic\t0


„Delimo viziju Srbije kao lidera u regionu u razvoju digitalne ekonomije i inovacija. 5G je tehnologija budućnosti i želimo da budemo spremni za trenutak kad bude u komercijalnoj upotrebi. Pozivamo kompanije iz zemlje i regiona da iskoriste činjenicu da imaju 5G okruženje na raspolaganju i već danas počnu da razvijaju svoja poslovna rešenja za budućnost“, istakao je Majk Mišel, generalni direktor Telenora u Srbiji.\n5G testno okruženje koristiće od septembra i studenti Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Beogradu koji su prvi partneri ovog projekta. Na događaju su rešenja predstavile kompanije iz Naučno-tehnološkog parka – Novelic i DigitalWorx koje će raditi na razvoju primene 5G tehnologije na svojim proizvodima.


Barry Callebaut AG preuzima ruski “Inforum” i ulazi na drugo najveće tržište, prema obimu, čokolade u svetu, saopštila je švajcarska kompanija.\nOdluka Barry Callebautу pokazuje da kompanije koje proizvode čokoladu prelaze na nova tržišta, dok američki i evropski potrošači povlače proizvode od šećera u potrazi za zdravim alternativama, prenosi Seebiz.\nPrema drugom švajcarskom "čokoladnom" gigantu Lindt & Spruengli AG, Brazil, Južna Afrika, Japan, Kina i Rusija će imati ogroman potencijal u narednim godinama. Polovina od 30 do 40 prodavnica koje treba da se otvore ove godine biće na ovim novim tržištima.\nProdaje se “Ravanica”


RTS :: RT Vojvodina i Sportska redakcija RTS pobednici Memorijala\nMemorijal RTS RT Vojvodina i Sportska redakcija RTS pobednici Memorijala\nponedeljak, 15. apr 2019, 14:18 -> 14:35\nNakon 250 utakmica u kojima je igralo 145 ekipa u muškoj i ženskoj konkurenciji dobili smo pobednike 20. Međunarodnog memorijalnog turnira "Igrajmo za šesnaest" u malom fudbalu. Pobednici su RT Vojvodina u muškoj i Sportska redakcija RTS-a u ženskoj konkurenciji.\nSedamnaestog februara je odigrana prva utakmica u Zavodu za sport i medicinu sporta Republike Srbije, a poslednja, ovogodišnjeg memorijala, na Banjici, 14. aprila. U muškoj konkurenciji titulu najboljeg je ponela ekipa Radio televizije Vojvodine koja je savladala predstavnika RTS-a, ekipu Obezbeđenja sa 4-1.\nZa treće mesto Rasveta i Meda uspela je da iznenadi predstavnika Subotice, ekipu Arene i savlada je sa 2-1. Za najboljeg igrača turnira proglašen je Veselin Guberinić iz RT Vojvodine; za najboljeg golmana izabran je Aleksandar Kostić iz Rasvete i Mede, a najbolji strelac je Nikola Bukumirović iz Obezbeđenja RTS-a.\nU superfinalu, u ženskoj konkurenciju, dosta iskusnija ekipa Sportske RTS-a savladala je najmlađu ekipu na turniru, RTS Planetu sa 3-0 i tako drugi put za redom postala prvak memorijala.\nZa treće mesto, Vojna akademija je uspela da sačuva rano stečeno vođstvo od 2-0 iz prvog poluvremena i savlada Radio Beograd sa 2-1.\nZa najbolju igračicu turnira izabrana je Tamara Filipović iz Sportske. Za najboljeg golmana Viktorija Samardžija iz RTS Planete, a najbolji strelac turnira je Rosana Maksimović iz Vojne akademije.\nKompletni rezultati finalnog dana


Pavle JovanoviÄ‡ - Miloš Arsić: Slika fotografije - fotografija slike\nTimeline - Vremenska linija\nProblem imenovanja fotografije Pavla Jovanovića kao uslovne Slike fotografije koja se preobražava u fotografiju Slike, ujedno je i "konstanta karakteristike" koja prevazilazi konvenciju njenog tradicionalnog određenja. Ta dilema i njeno razrešenje, nalaze se u samom procesu kao postupku građenja Slike mimo slikarstva, postmodernim, više preispitivanjem i diskretnim omažom nego ugledanjem ili citiranjem iskustava plastičkih modela i programskih matrica moderne istorije umetnosti. Njegova Slika podrazumeva jedinstven spreg delikatno postavljenih pitanja i skrivenih odgovora koji, u tumačenju, zahtevaju usredsređenost i intelektualnu pozornost, svejedno da li imaginarnog ili stvarnog "posmatrača". Bez obzira na njegovu poziciju nonšalantnog sudeonika "sa strane" ili neposredne emocionalne povezanosti sa predstavljanim događajima Slike kao slike-predstave ili "označene predstave", oni se neprekidno preispituju i proveravaju. Gradi se intriga zasnovana na stupici kojom se spretno, uostalom samo prividno, više prekriva nego što se ukida diskretna razlika između pretpostavljenih okolnosti kao realnih i varljivog sveta stvarnog kao pretpostavljenoj (ne uvek i virtuelnoj) realnosti "satkanoj od zabluda" koja neprekidno zahteva dokaze sopstvene stvarnosti kao sopstvo stvarnosnog koje kao da ne želi da bude razdvojeno od fikcije.\nPoredak predstavljenih i diskretno naznačenih nedoumica, koje neposredno upućuju na nerazaznato Nešto kao predmeta ili pojave, mišljenja ili doživljaja, nalazi se u prividno hermetičnoj diskurzivnoj igri pretpostavljene, nikada dokraja identifikovane Slike kao univerzalne predstave Nečeg. U formalnom disciplinskom pogledu, ona je prvenstveno fotografija, a kao posebnost identiteta celine Slike, nastaje zahvaljujući sofisticiranom i pedantnom postupku "povezivanja" jednog ili više negativa u "slikovni sistem" virtuelne pikturalnosti (fotografska stvarnost kao istina fotografije, transformiše se u stvarnist Slike sopstvene istinitosti).\nUspostvljen je logičan, na izvestan način, iznuđeni odnos između stereotipa činjenice (fotografije) i pretpostavke (Slike), kada se delikatnom i složenom kompjuterskom manipulacijom jednom vrstom istine (građenjem i razgrađivanjem, dodavanjem i oduzimanjem), raniji repertoar činjenica preobražava u pretpostavku, ali zadržava pređašnji status. Područje pretpostavki (Slika) postaje identifikovano polje plastičkih (pikturalnih) "jedinica značenja" koje se spontano proverava okom i emocijama, razumom i značenjskim spekulacijama.\nTaj spreg zavisnosti predstavlja trajnu poziciju početka i kraja, koji se izjednačavaju, postaje konstantno stanje podjednako realnog i mogućeg, stvarnog i fantastičnog, koji se simultano međusobno dokazuju, ali ne više kao dve već jedna pozicija smisla. Formiranje Slike, koja je uvek digitalnog karaktera, tačnije preciznog uobličavanja fotografije u izmenjeni sistem plastičkih jedinica, zasnovano je na principu odnosa shvaćenih kao unutrašnjih relacija relanosti i fikcije. Podrazumeva "manipulaciju" foto-matricom po zakonima digitalne produkcije slike (prisustvo uslovnog originala kao matrice-predloška) i kompjuterske slike/digitalne slike/grafike koja teži da postane, i u tome uspeva, slika-original, kojom se neutrališu razlike između predloška/originala i identiteta digitalne slike. Ne postoji ni tradicionalno disciplinsko razdvajanje zahvaljujući Jovanovićevim podjednakim insistiranjem na predlošku autentične fotografije (primarnost "slike negativa"), kao formalnom i značenjskom karakteru predstave, i na pikturalnosti koja je i kontekst i smisao predstave Slike koju neposredno gradi i građenjem oponaša.\nRealizovana Slika, bez obzira da li je u tehničkom pogledu imenovana kao digitalna slika, digitalni print, digitalna grafika ili "kolorkolaž", poseduje integralno slikarsko svojstvo univerzalnog značenja. Njegova egzistencija podređena je, nikada dokraja završenom, sistemu organizovane pikturalnosti kao sistemu u nastajanju (parasistemu). U tom smislu je očekivano da se zasniva na standardu tradicije iluzije kao pretpostavci stvarnog ili, ponajpre, mogućeg kao spekulacije o karakteru njenih značenja. Prihvata je kao vid organskog nasleđa, kao trajni doživljaj u sistemu postojećeg iskustva realnih odnosa u poretku određene pojave, u ovom sličaju, slike kao praslike koja označava mogući prostor dešavanja u kontekstu samog prostora. Rezultat je nastanak osnovne, kao trajne, intrige precizno formulisanog pitanja koje može biti i zamka-spreg i pitalica i odgonetka, kada se ne može jasno razlučiti šta je pitanje a šta odgovor i da li je odgovor uopšte moguć i svrsishodan. Postojeći kompleks pitanja i odgovora, vešto je skrivan "pikturalnim prekrivanjem" u magičnom prostoru, češće slike-predstave nego "označene predstave". Tako shvaćeni prostor, određen je odnosima i značenjima njega kao činjenice koja se neprestano transformiše u drugačiji poredak realnosti, izvan konvencionalnih granica koje ga, samo u pretpostavljenoj stvarnosti, određuju kao realnost koja se ipak ne podrazumeva.\n© Copyright Pavle Jovanović. Sva prava zadržana.


Convivium Musicum ’19: Ansambl Studio 6 - Žonas Koher\nŠesti koncert sezone Convivium Musicum ’19 donosi nešto sasvim drugačije na kragujevačku muzičku scenu. Savremene prostore i nove načine izražavanja u umetničkoj muzici Kragujevcu će predstaviti Ansambl Studio 6 iz Srbije i Žonas Koher iz Švajcarske.\nAnsambl Studio 6 okuplja muzičare iz Beograda, Novog Sada i Kragujevca sa bogatim međunarodnim karijerama na polju savremene umetničke muzike. Ansambl promoviše nove globalne tendencije u savremenoj muzici, redovno nastupajući u Srbiji, Britaniji, Švajcarskoj. Studio 6 je aktivan i upromovisanju srpske i jugoslovenske muzičke zaostavštine, kao i muzike domaćih savremenih kompozitora i zvučnih umetnika, čija nova dela redovno poručuje. Od svog nastanka 2012. do sada, ansambl je ostvario niz uspešnih projekata u saradnji sa domaćim institucijama, kao i velikim imenima međunarodne savremeno-umetničke scene, kao što su Ričard Baret, Katalin Ladik, Vinko Globokar, Agusti Fernandez i drugi.\nOvom prilikom Studio 6 predstavlja projekat pod nazivom Pripadanje - Ansambl Studio 6 + Jonas Kocher koji okuplja muzičare iz Srbije i Švajcarske, sa ciljem da istraže pritanje šta danas znači "biti muzičar" u različitim kulturnim kontekstima, poput Švajcarske i Srbije? Partner ansambla u ovom poduhvatu je švajcarski zvučni umetnik i harmonikaš Žonas Koher, aktivan na velikom broju savremenih umetničko-muzičko-socijalnih platformi, sa fokusom na procesnim radovima, nestabilnim situacijama i muzičkoj improvizaciji.\nKoncert se održava u utorak 22. oktobra od 20 časova u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, a ulaz je slobodan.\nGrad Kragujevac doprineo je u značajnoj meri realizaciji ovog projekta obezbeđivanjem dela sredstava za njegovo sufinansiranje, a realizaciju su podržali prijatelji koncertne sezone: Filološko-umetnički fakultet, Studentski kulturni centar, Muzički centar Kragujevac, Muzička omladina Kragujevca, portal Prvi Prvi na Skali i drugi. Realizaciju projekta Pripadanje finanskijski su podržali Ministarstvo kulture i informisanja Srbije, Pro Helvetia i Fondacija Nicati-de Luze.\nMedijski partner UG Convivium Musicum i u ovoj sezoni je portal Prviprvinaskali.com.


Ne prilazite, upozoravaju iz kikindske policije: Novi krug bojevog gađanja, od 19. do 21. novembra · gradski.online\nNe prilazite, upozoravaju iz kikindske policije: Novi krug bojevog gađanja, od 19. do 21. novembra\nKIKINDA- Policijski službenici Policijske uprave u Kikindi, u okviru svojih redovnih aktivnosti, na strelištu “Crna Bara” u Crnoj Bari izvodiće bojevo gađanje, od 19. do 21. novembra. Bojevo gađanje izvodiće se od 8 do 14 časova:\n– U cilju preduzimanja potrebnih mera bezbednosti, apelujemo na građane da u predviđenom vremenu ne izvode poljske radove i ne kreću se u blizini strelišta- poručuju iz kikindske policije.\nBojevo gađanje iz vatrenog oružja na strelištu “Crna Bara” obavljeno je i u prethodnom krugu, od 14. oktobra do 10. novembra.\nSve je proteklo u najboljem redu, a građani su se pridržavali upozorenja da se ne kreću u blizini strelišta. Ovo je jedna od uobičajenih aktivnost koju i pripadnici Policijske uprave u Kikindi sprovode kako bi još efikasnije mogli da obavljaju redovne i posebne policijske zadatke.\nPrethodnoDan najstarije gradske ustanove kulture: Biblioteka nagradila najbolje autore likovnih i literarnih radova\nSledećeČlanovi “Banatske odiseje”: Neka na narednom godišnjem koncertu bude i naša Slađana Stojkov


Ms Industrial Swing 2.0 zvučnik cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Računari > Multimedia > PC zvučnici > Ms Industrial PC zvučnici\nMs Industrial Swing 2.0 zvučnik cene\nTrenutno nemamo slike za Ms Industrial Swing 2.0\ncena od 1.397,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Ms Industrial Swing 2.0 zvučnik po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Ms Industrial zvučnik Swing 2.0 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju PC zvučnici cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Ms Industrial PC zvučnici, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Ms Industrial Swing 2.0 zvučnik sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Ms Industrial Swing 2.0 zvučnik. Pre kupovine, podatke za Ms Industrial zvučnik Swing 2.0 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nMs Industrial Swing 2.0Ms Industrial VERSA


Faktor | Za izgradnju nove i rušenje stare zgrade u Grbavičkoj ulici odgovoran Zavod za izgradnju KS\n25.07.2021. / 22:51\nIako je početkom decembra 2020. potpisan sporazum između Općine Novo Sarajevo i Ministarstva saobraćaja KS o izgradnji nove zgrade i nakon toga rušenju stare u Grbavičkoj ulici 62-68, još se ni okvirno ne zna kada bi se to moglo desiti, a kažu sada da sve zavisi od Zavoda za izgradnju Kantona Sarajevo.\nMinistarstvo saobraćaja i Zavod za izgradnju Kantona Sarajevo su 2019. godine potpisali Sporazum kojim se Zavodu za izgradnju Kantona Sarajevo povjerava realizacija poslova u vezi s ovim projektom.\nMeđutim, iz Zavoda za izgradnju KS nisu odgovorili na naše pitanje da li su završili svoj dio posla kako bi se počelo sa izgradnjom nove zgrade.\nOpćina Novo Sarajevo spremna je da uradi svoj dio posla kako bi se konačno krenulo sa izgradnjom nove zgrade u Grbavičkoj ulici, ali očekuju da Zavod za izgradnju KS uradio svoj dio posla.\n- Tek nakon dopune zahtjeva, odnosno dopune potrebne dokumentacije investitora Zavoda za izgradnju KS, te ispunjenja svih zakonom propisanih uvjeta, Služba za prostorno uređenje i urbanizam će izdati odobrenja za građenje nove zgrade u Grbavičkoj ulici – odgovorili su za Faktor iz Općine Novo Sarajevo.\nPlanirano je da se postojeći objekat u ulici Grbavička broj 62-68 sruši nakon izgradnje zamjenskog stambeno-poslovnog objekta, a da se na njegovom mjestu izgradi kružni tok čime će se spojiti dva dijela Južne longitudinale, čija se izgradnja ne može nastaviti dok se ne sruši zgrada.\nJužna longitudinalaGrbavička ulica\nU vrtlogu obećanja\nZgrada u sarajevskoj Grbavičkoj ulici će biti srušena, ali niko ne zna kada\nSporazum potpisan, ali još se ne zna kada će početi gradnja nove i rušenje stare zgrade u Grbavičkoj ulici\nVlada KS odlučila: Ruši se zgrada u Grbavičkoj, stanari će dobiti nove stanove\nOpćina Novo Sarajevo ulaže 600 hiljada maraka za uređenje Grbavičke ulice


Foto: Tanjug/Slobodan Miljević | Brnabić: Ceo svet se priprema za najtežu zimu od 1944. godine\nTanjug 23.05.2022 12:22\nBEOGRAD - Premijerka Ana Brnabić izjavila je danas da je pred Srbijom izuzetno važna i teška nedjelja.\n"Očekuje se razgovor Aleksandra Vučića i Vladimira Putina oko cene gasa. Predsednik će učestvovati i na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu, gde će, uobičajeno, imati sastanke sa zvaničnicima država i biće to važni i teški razgovori", rekla je Brnabić.\nOna je dodala da će ove sedmice u Srbiji biti održana konferencija "World minds", koja će u Beogradu okupiti najbolje svjetske naučnike i inovatore, ali i značajne političare.\n"Iz bilo kog ugla da se pogleda, jako važna nedelja za Srbiju", rekla je Ana Brnabić za TV Hepi.\n"Imali smo i mi povećanja cena, ali mi te cene držimo pod kontrolom, tako da ljudi nisu osetili da su došla neka teža vremena, niti da se spremaju još teža", rekla je Brnabić.\n"Biće hrane u Srbiji, ali biće nestašice hrane u svetu. Oni koji govore, uključujući i Aljbina Kurtija, da će Srbija iskoristiti prednost, da utičemo i na političke odluke nekih zemalja... što se tiče hrane i lekova, nikada nikoga nećemo ucenjivati", rekla je Brnabić.\n"Mi smatramo vrlo pogrešnim kršenje teritorijalnog integriteta Ukrajine. Mi se nismo svrstali jedino u odnosu na sankcije, ali politički smo jasno rekli koja je naša pozicija", rekla je Brnabić.\n"Ali, tako stojimo i iza teritorijalnog integriteta Srbije. Da ne zaboravljamo da oni koji danas kažu da će svim silama braniti teritorijalni integritet Ukrajine, su na najgrublji način prekršili Rezoluciju UN 1244, i isti princip poštovanja teritorijalnog integriteta u slučaju Srbije", rekla je Brnabić.\nOni su, kaže, i 1999. godine, kada su bombardovali Srbiju, i 2008. kada su priznali tzv. Kosovo, "polomili" sve osnovne principe međunarodnog prava na grbači Srbije, i danas bi, kada se određujemo prema sankcijama Rusiji, morali da imaju malo više razumijevanja za Srbiju.\n"Ili da se na isti način bore i za puno poštovanje teritorijalnog integriteta Srbije. I tada bi praktično međunarodni pravni poredak ponovo došao u pun svoj kapacitet. I to bi bila druga situacija. Ali, kada dođete do toga da velike sile biraju koju će rezoluciju UN da primene, a koju će da prekrše, dođete do poretka u kojem imamo samo vladavinu sile", rekla je Brnabić.\n"Predsednik je rekao da nećemo dizati cenu struje, da pokušamo da pomognemo građanima. Kada bismo povećali cenu struje, to ne bi imao niko da plati. Država može da pobedi u ovakvim krizama, samo kada se trudimo svi zajedno", rekla je Brnabić.\nSkoro 1.500 novozaraženih u Srbiji\nUhapšen Amerikanac osumnjičen za pokušaj ubistva u Tivtu\n"Svako ko želi rušenje Vlade, želi da udalji Crnu Goru od EU"\nPolicija upala u kuću i uhapsila bivšeg ministra Tolušića\nPronađena tijela brata i sestre, sumnja se na dvostruko ubistvo\nKancelarija za KiM: Više od 30 specijalaca Rosu upalo u Štrpce


POLICIJA U DOBOJU I MODRIČI UHAPSILA ŠEST OSOBA ZBOG VOŽNJE POD DEJSTVOM ALKOHOLA | Hayat.ba\nNa području Doboja i Modriča tokom vikenda, 6. i 7. februara, provedena je akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju s akcentom na kontrolu vozača koji upravljaju vozilom pod dejstvom alkohola, opojnih droga ili drugih psihoaktivnih lijekova.\nTokom ove akcije kontrolisano je ukupno 212 učesnika u saobraćaju od kojih je 209 alkotestirano.\nZbog vožnje u alkoholisanom stanju sankcionisan je 21 vozač od čega je šest osoba uhapšeno.\nZbog upravljanja vozilom pod dejstvom opojnih droga ili psihoaktivnih lijekova sankcionisano je pet vozača. Zbog učinjenih prekršaja po drugim osnovama sankcionisano je 40 učesnika u saobraćaju.\nPolicijska uprava Doboj apeluje na vozače motornih vozila da radi lične sigurnosti i sigurnosti drugih učesnika u saobraćaju ne počinju vožnju i ne upravljaju vozilom pod djestvom alkohola.


Pismo Lajčaku u vezi sa odlikovanjima koje je dodijelio Radovan Karadžić - Klix.ba\n19.6.2008. u 10:27\nDenis Bećirović, zamjenik predsjednika Kluba poslanika SDP BiH u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, uputio je otvoreno pismo Visokom predstavniku i specijalnom predstavniku Evropske unije u Bosni i Hercegovini, gosp. Miroslavu Lajčaku, u povodu politički neprimjerenog i amoralnog odbijanja poslanika vladajućih stranaka i SDS-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da razmatraju pitanje odlikovanja koja je dodijelio najtraženiji optuženik za ratne zločine u Evropi, Radovan Karadžić.\n"Poštovani gospodine Lajčak,\nKoristim ovu priliku da Vas, ali i cjelokupnu bosanskohercegovačku javnost, informišem o ishodu nastojanja da se u Dnevni red 30. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine uvrsti pitanje odlikovanja koja je od 1992. do 1995. godine dodijelio najtraženiji ratni zločinac i prvi predsjednik Republike Srpske Radovan Karadžić. Nažalost, prijedlog nije dobio podršku da se uvrsti u dnevni red. Indikativno je da za ovaj prijedlog nisu glasali ne samo poslanici SDS, SNSD i PDP, nego i većina poslanika SDA (Bakir Izetbegović, Bajazit Jašarević, Šemsudin Mehmedović, Sead Jamakosmanović i Husein Nanić), S BiH ( Beriz Belkić, Sadik Bahtić - Sado, Azra Hadžiahmetović, Ekrem Ajanović i Azra Alajbegović), te svi poslanici HDZ (Niko Lošančić, Velimir Jukić i Slavko Matić) i HDZ 1990 (Martin Raguž i Vinko Zorić).\nUmjesto da pokažu političku opredijeljenost i spremnost da se bore protiv kreatora zločinačke politike koju u našoj zemlji personificira Radovan Karadžić, pomenuti poslanici su se opredijelili da ne dovode u pitanje Karadžićeva odlikovanja. Između ostalog, podsjećam da su među odlikovanim: Ratko Mladić, Stanislav Galić, Biljana Plavšić, Nikola Koljević, Vitomir Popović (kandidat za ombudsmena za ljudska prava !?), Milorad Dodik i drugi. Vjerujem da Vam nije nepoznato da među blizu 180 odlikovanih ima veliki broj onih koji su najodgovorniji za genocid u Srebrenici i ratne zločine širom Bosne Hercegovine.\nGospodine Lajčak, s obzirom da se za 22 dana (11. jula) obilježava godišnjica genocida u Srebrenici, jedinog genocida u Evropi poslije Drugog svjetskog rata, javno Vas pozivam da iskoristite svoje ovlasti precizirane, između ostalog, i u članu II Aneksa 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma i da donesete odluku kojom će te staviti van snage sve pravne akte na osnovu kojih je Radovan Karadžić dodjeljivao odlikovanja u periodu od 1992. do 1995. godine. Namjerno se pozivam na ovaj član, jer kao visoki predstavnik imate pravo da pomognete u rješavanju poteškoća koje se javljaju u vezi sa implementacijom civilnog dijela Sporazuma. U vezi s tim, moram istaći da slobodno nošenje odlikovanja koja je dodjeljivao Radovan Karadžić ne doprinosi uspostavljanju potrebnog povjerenja i sigurnosti, posebno kod povratnika i žrtava Karadžićeve genocidne politike.\nGospodine Lajčak, postavlja se principijelno pitanje, da li Vi imate političke volje, kad već nema vladajuća koalicija i SDS, da stavite van snage odlikovanja Radovana Karadžića, koji je na slobodi više od 13 godina ? Na ovom moralnom, političkom i civilizacijskom ispitu pala je većina poslanika u državnom parlamentu, a sada je na potezu međunarodna zajednica. Ogromna većina građana Bosne i Hercegovine želi punopravno uključivanje naše države u evroatlanske integracione procese. Uključivanje u te procese nemoguće je sa zločincima na slobodi.\nSmatram da rješavanje ovog pitanja predstavlja dug međunarodne zajednice prema žrtvama genocida i porodicama preživjelih žrtava genocida u Sreberenici. Očuvati na snazi Karadžićeva odlikovanja predstavljalo bi svjetsku, evropsku i bosanskohercegovačku nepravdu prema svim žrtvama njegove genocidne retorike i prakse. Vjerujem da ćete se složiti sa ocjenom da između zločinačkih djela Adolfa Hitlera i Radovana Karadžića nema suštinske razlike. Zbog toga i postavljam pitanje šta bi se dogodilo da je neko u Evropi poslije 1945. godine slobodno nosio i isticao odlikovanja koja je uručio Adolf Hitler ?\nNa kraju, pozivam Vas kao visokog predstavnika i specijalnog predstavnika Evropske unije u Bosni i Hercegovini da u skladu sa svojim ovlaštenjima donesete odluke koje će preživjelim žrtvama donijeti barem malo pravde i nade da će najveći ratni zločinci izaći pred sud pravde. To je potrebno ne samo radi istine i pravde, već i radi približavanja Bosne i Hercegovine evropskim integracijama, a što je nemoguće bez raščišćavanja sa najodgovornijim ratnim zločincima."\n19.06.2008. u 10:24


BESPLATAN ČAS povodom Međunarodnog dana joge - Aktuelnosti\nPovodom Međunarodnog dana joge, u petak 21. juna od 21 sat u sportskom udruženju FIT LAND u Novom Sadu, Bulevar Slobodana Jovanovića 15 (TC "Bistrica"), održaće se BESPLATAN ČAS JOGE. Dobrodošli su svi zainteresovani, bez obzira na prethodno iskustvo u vežbanju, ali je broj mesta ograničen pa je potrebno najaviti prisustvo pozivom na broj telefona 064/615-83-32 ili putem formulara koji se nalazi OVDE.\nProslava Međunarodnog dana joge počela je 16. juna 2019. godine, a zamišljena je kao grupno vežbanje na javnim prostorima, širom Srbije i sveta. U Novom Sadu lokacija je bila kod sata na Petrovaradinskoj tvrđavi, a u Beogradu ispred Narodne Skupštine Srbije. Tokom sedmice koja potom sledi biće organizovana besplatna vežbanja, predavanja, prezentacije i drugi sadržaji kojima će se javnosti približiti joga kao način života.


Sony zabeležio gubitak od 1,26 milijardi dolara\nHome » Novosti » Sony zabeležio gubitak od 1,26 milijardi dolara\nJapanski elektronski gigant izgubio je 1,26 milijardi dolara u fiskalnoj godini zaključno sa martom 2014. godine, zbog visokih troškova povezanih sa izlaskom Sonija iz sektora proizvodnje ličnih računara.\nTOKIO – Oslabljeni japanski elektronski gigant Soni izgubio je 1,26 milijardi dolara u fiskalnoj godini zaključno sa martom 2014. godine, zbog, kako je saopšteno iz kompanije, visokih troškova povezanih sa izlaskom Sonija iz sektora proizvodnje ličnih računara, kao i bolnih reformi.\nKompanija je u tom periodu registrovala gubitak od 128,37 milijardi jena (1,26 milijardi dolara), a za tekuću fiskalnu godinu koja se završava u martu 2015. prognozira neto gubitak od 50 milijardi jena, navodi se u saopštenju, a prenosi Frans pres.\nS druge strane, prihodi su porasli 14,3 odsto, na 7,76 biliona jena zbog slabe nacionalne valute, rekordne prodaje nove igračke konzole “plejstejšn 4” i snažne tražnje za smartfonima.\nIzveštaj o zaradi objavljen je samo dan nakon što je Soni saopštio da, treću godinu zaredom, neće isplatiti bonuse rukovodstvu.\nAmerička bonitetna agencija Mudis je nešto ranije snizila kreditni rejting Sonija na status “smeća”, uz obrazloženje da kompanija mora učiniti više kako bi popravila stanje u svojim finansijama.\nInvestitori su ovog meseca bili šokirani kada je Soni upozorio da će izgubiti preko 110 milijardi jena, kao i da će ukinuti 5.000 radnih mesta u sektorima proizvodnje kompjutera i televizora.


Predsednica Vlade Ana Brnabić rekla je da će u Vašingtonu na sastanku zakazanom za 2. septembar na dnevnom redu biti prevashodno ekonomske teme. Na pitanje kada će se znati sastav nove vlade i da li će ona biti na njenom čelu, rekla je da to pitanje nije pitanje za nju, jer o tome ne odlučuje ona, već predsednik Srbije.\nRekla je da je to izuzetno teška tema, jer se, nakon uništavanja, spaljivanja i rušenja manastira na teritoriji Kosova 2004. godine, "koji nisu samo naša kulturna baština, već baština pod zaštitom Uneska", to nažalost i 16 godina kasnije nastavlja.\nBrnabićeva je istakla da su pred Srbijom izuzetno izazovni dani, po pitanju ekonomije, budući da je vidljiv pad privrede u Evropi i celom svetu, ali i politički, jer Vučića čekaju teški razgovori u vezi sa Kosovom, kao i evropske integracije i amandmani na Ustav koji čekaju novu skupštinu.\n"Jako je važno da se ta odluka ne donosi brzopleto, što predsednik ni ne želi. Kada imate podršku građana kao predsednik Vučić, koja je iskazana na izborima, onda nije reč o tome da možete da napravite vladu za pet minuta, jer imate toliko poslanika. To je dodatna odgovornost za dalji put zemlje, za efikasnost vlade, kako će raditi vlada, u koaliciji ili ne", rekla je Brnbićeva novinarima u Senti.\n"Doći će vlada i biće najbolja moguća, u datim okolnostima, i sigurna sam da će biti i jača i efikasnija od ove koju ja vodim", rekla je Brnabićeva.


Upravljačka odgovornost se odnosi na odgovornost rukovodilaca za rad i rezultate svojih organizacija. Pod ovim se podrazumeva preuzimanje odgovornosti za sve aspekte rukovođenja, od planiranja do izveštavanja i od delegiranja do kontrole.\nRukovodilac demonstrira istinsku odgovornost kada jasno istakne šta namerava da preduzme, način na koji će to ostvariti i u kojoj meri, veruje u sve što istakne, ostvari predviđeno i prikaže šta je učinjeno.\nUpravljačka odgovornost podrazumeva u isto vreme i postupanje u skladu sa pravilima i procedurama, odnosno, usklađenost, kao i jasnu usredsređenost na rezultate i učinak, kao i na transparentnost u radu.\nDodatne materijale za upravljačku odgovornost možete naći u okviru kartice za E-learning\nSmernice o sistemu delegiranja\nSmernice o upravljačkoj odgovornosti


utorak, 16. avgust 2016. 12:39h\nPoligon će biti postavljen najkasnije do 15. septembra u OŠ “Branko Radičević” u Pančevu Grad Pančevo\nPolazak u prvi razred predstavlja za neku decu prvi put samostalno odlaženje od kuće do škole, gde će oni sami morati da prelaze preko pešačkog prelaza i da poštuju pravila u saobraćaju.\nU ovim uslovima, ovaj poligon će im omogućiti da sve to nauče, a da tom prilikom budu bezbedni i pod nadzorom stručnjaka, kaže mr Tatjana Božić, članica Gradskog veća grada Pančeva za obrazovanje i članica Komiteta za bezbednost saobraćaja.\nPoligon će biti postavljen najkasnije do 15. septembra u OŠ “Branko Radičević”. Ta škola je odabrana zato što je jako važno da postoji mogućnost da poligon, koji će biti u školskom dvorišu, bude adekvatno obezbeđen. Škola ima školsko dvorište i domara koji će voditi računa o poligonu.\nU drugom polugodištu, kada to vreme bude dozvolilo, poligon će biti prenet u neku drugu osnovnu školu. Poligon će moći da koriste deca predškolskog i osnovnoškolskog uzrasta u okolini škole Branko Radičević, dakle vrtići koji su u blizini moći će da koriste u dogovoru sa školom taj poligon, tako da će jedna veća grupa dece moći da se edukuje, ističe Tatjana Božić.\nRanko Marčetić iz Agencija za saobraćaj Gradske uprave grada Pančeva i član Komiteta za bezbednost saobraćaja napominje da će na poligonu biti odrađeno 11 lekcija i u okviru toga između ostalog i prelazak preko ulice sa pešačkim prelazom, sa semaforom preko dve trake, prelazak biciklističke staze, pravilno prelaženje preko kružnog toka, prelazak preko železničke pruge i obilazak prepreka na samom trotoaru.\nPrvi krug predavanja deci održaće tim edukatora koji su obučeni za to da se deci najlakše prenese znanje, a naša ideja je da se nastavnici tehničkog obrazovanja uglavnom obuče za rad sa decom. Dakle, imaćemo prvu grupu koja će da edukuje decu, ali i naše nastavnike koji će kasnije prenositi znanje deci, kaže Ranko Marčetić.\nKomitet za bezbednost saobraćaja grada Pančeva sproveo je nabavku montažno-demontažnog poligona koji je namenjen deci predškolskog i osnovnoškolskog uzrasta. Cilj poligona biće da se deca obuče da u kontrolisanim i bezbednim uslovima nauče osnovna pravila u saobraćaju.


Odbor za pravna pitanja, javnu upravu i ljudska prava Albanije odobrio „Ugovor o ekstradiciji između Albanije i SAD-a“, koji je ranije odobrilo Veće ministara.\nMinistarka pravde Etilda Gjonaj, u reakciji na društvenim mrežama, navodi da se, „kroz ovaj ugovor stvara novi pravni regulatorni okvir za primenu izručenja građana država potpisnica sporazuma“.\nNakon odobrenja ovog sporazuma u Skupštini, biće zagarantovana najefikasnija saradnja strana u borbi protiv kriminala“, podvlači ona.\nKao nadležni odbor, Odbor za pravna pitanja, javnu upravu i ljudska prava razmotrio je danas nacrt zakona „O ratifikaciji ugovora o ekstradiciji između vlade Republike Albanije i vlade Sjedinjenih Američkih Država“.\nNa sastanak komisije za predstavljanje nacrta zakona pozvan je Klajd Karameta, zamenik ministra pravde, koji se posebno fokusirao na glavne ciljeve ratifikacije sporazuma.\n„Glavni ciljevi predmetnog sporazuma odnose se na stvaranje novog regulatornog okvira, u vezi sa primenom izručenja državljana država potpisnica sporazuma; obezbeđivanje najefikasnije saradnje između strana u borbi protiv kriminala; kao i uklanjanje pravnih prepreka za izručenje građana države koja to traži, za krivično gonjenje ili za izvršenje kazne u državi koja je tražila, preduzimanjem potrebnih mera za izvršenje ovog izručenja“, rekao je zamenik ministra Karameta.\nPoslanica Klotilda Bushka u svojstvu izvestioca ocenila je da je inicijativa u skladu sa Ustavom i Poslovnikom o radu Skupštine i, ističući važnost ovog sporazuma, pozvala je kolege iz odbora da ga odobre. Nakon diskusija, odbor je načelno, pojedinačno i u celini odobrio predmetni nacrt zakona, prosleđujući ga na razmatranje sledećoj plenarnoj sednici Skupštine. / Ibna


Da li je državna pomoć EPS-u u interesu građana? - Istinomer\nDa li je državna pomoć EPS-u u interesu građana?\nMijomir Laketić 22. 11. 2014.\nVlada Srbije je od 2006. godine do danas u nekoliko navrata omogućila Rudarskom basenu “Kolubara” i termoelektrani “Kolubara B”, koji posluju u sastavu EPS-a, da dobiju državnu pomoć, što prema mišljenju stručnjaka, može da predstavlja kršenje propisa EU. Srbija je obezbedila državnu pomoć RB Kolubara i TE „Kolubara B” prepisujući im zemljište i objekte, ali i tako što je dala garancije za bankarske kredite u ukupnoj vrednosti od 154 miliona evra. Problem sa državnom pomoći u sektoru energetike je, kako objašnjavaju stručnjaci, u tome što se ona mora posmatrati u kontekstu regulative EU koja zabranjuje koncentraciju i monopolizaciju.\n„Prema Ugovoru o osnivanju EU obavezno je da se sve prakse i ponašanja na tržištu barem razmatraju i da se o njihovim posledicama i uticajima govori imajući u vidu veliki broj aspekata. Jedan od najvažnijih principa je svakako da se o državnoj pomoći mora detaljno izvestiti. Međutim, kada pričamo o „Kolubari“ i EPS-u, oni uopšte nisu u obavezi da izveštavaju o državnoj pomoći. Neverovatno je da se uopšte ne razmatraju razni oblici direktnih i indirektnih transakcija koje se daju EPS-u ili njihovim ćerkama kompanijama, kaže za Istinomer Zvezdan Kalmar, koordinator za energiju i transport Centra za ekologiju i održivi razvoj (CEKOR).“\nSrbija je pristupanjem Zajednici za energiju jugoistočne Evrope 2005. i potpisivanjem Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju 2008. godine prihvatila odredbe EU, koje propisuju da se ne sme narušavati konkurencija davanjem javne pomoći koja bi omogućila prednost određenim preduzećima ili energetskim resursima. Ove odredbe članice EU su donele rukovodeći se činjenicom da svaka podrška odobrena od države može da naruši tržišnu konkurenciju u zemlji, ali i da utiče na trgovinu između zemalja članica.\nDržava garantovala kredite EBRD-a i KfW-a\nDržavna pomoć jednom preduzeću može da se ogleda kroz direktnu finansijsku pomoć, subvenciju, povoljnije kredite, poreske i carinske olakšice, ali i kroz izdavanje garancija za kredite. Srbija je tako od 2006. godine, kada se pristupanjem Energetskoj zajednici obavezala na poštovanje EU propisa o konkurenciji, u više navrata dala garancije za kredite koji su bili namenjeni “Kolubari”.\nU oktobru 2011. godine Skupština Srbije je izglasala Zakon o potvrđivanju ugovora o garanciji (“EPS projekat za Kolubaru”) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj (potpisan 28. jula 2011. godine). Ovim zakonom država daje garancije za zajam u iznosu od 80 miliona evra koji, kako piše u zakonu, između ostalog treba da se upotrebi za nabavku i ugradnju bager-transporter-odlagač sistema i sistema za snabdevanja energijom Površinskog kopa “Polje C”.\nSrbija je dala garancije i u korist nemačke Razvojne banke KFW iz Frankfurta na Majni, po zaduženju JP Elektroprivreda Srbije (EPS). Ovim Zakonom, koji je donet 24. decembra 2012. godine, Srbija je preuzela obavezu da kao garant izmiri obaveze Elektroprivrede Srbije po zaduženju kod Nemačke razvojne banke KfW, u iznosu do 74 miliona evra. On obuhvata sredstva zajma u iznosu do 65 miliona evra i bespovratna sredstva u iznosu do devet miliona evra. Novac iz ovog zajma trebalo je da se upotrebi za “Unapređenje tehnologije eksploatacije u RB ’Kolubara’ u cilju povećanja efikasnosti termoelektrana i smanjenja uticaja na životnu sredinu”.\nI zakonom iz 2006. godinine Srbija je dala garancije nemačkom KfW-u po zaduženju EPS-a i to “za finansiranje projekta za nabavku rudarske opreme za potrebe površinskog kopa Tamnava – Zapadno polje”. Visina garancije je 16 miliona evra.\nGarantovali kredite za životnu sredinu i opremu\nPitanje koliko je “Kolubara” dobila javne pomoći i na koji sve način, postavili smo i Ministarstvu energetike. Od njih smo dobili odgovor da je država davala garancije za kredite, ali se svi iznosi nisu poklapali sa onima koje smo našli u zakonima. U Ministarstvu energetike navode da je državna podrška Rudarskom basenu “Kolubara” postojala u vidu davanja državnih garancija za kredite i to za dva projekta. Prvi, čije ime se ne navodi, podrazumevao je nabavku BTO sistema (bager,transporter i odlagač sistem) za površinski kop „Tamnava Zapad“ (koji se nalazi u sistemu RB “Kolubara”). Taj projekat je finansirao EBRD kreditom u vrednosti od 52 miliona evra. Osim EBRD ovaj projekat je finansirala i nemačka razvojna banka KfW sa kreditom u vrednosti od 25 miliona evra, plus bespovratna pomoć u visini od devet miliona evra. Kako se navodi u odgovoru Ministarstva energetike, drugi projekat za čiji kredit je država dala garanciju nosi naziv „Unapređenje životne sredine u kolubarskom ugljenom basenu“. Projekat je finansiran kreditom EBRD-a u visini od 80 miliona evra i Nemačke razvojne banke KfW u visini od 64 miliona evra plus, devet miliona evra bespovratne pomoći.\nKada smo uporedili odgovor Ministarstva energetike sa zakonoma, videli smo da postoji neslaganje. Samo jedna garancija iz odgovora Ministarstva ima zakon koji joj odgovara. To je kredit EBRD-a od 80 miliona evra, za koji se zakonom daje garancija. U odgovoru Ministarstva navedeno je da je KfW dao kredit od 73 miliona evra, dok smo mi pronašli zakon u kome piše da je ova nemačka organizacija dala kredit od 74 miliona evra. Pored toga iz Ministarstva su naveli da su date garancije za kredit EBRD-a od 52 miliona evra i da je KfW dao kredit od 34 miliona evra. Međutim, nismo uspeli da pronađemo zakone koji ovo potvrđuju. Jedino se zakonom iz 2006. godine daje garancija za kredit KfW-a u iznosu od 16 miliona evra. Na naše pitanje zašto je došlo do neslaganja i da li u Ministarstvu energetike mogu dokumentima da potvrde svoje tvrdnje, nismo dobili odgovor. Takođe, na našu molbu da nam se omogući razgovor sa zvaničnicima iz ovog ministarstva odgovoreno nam je „da moramo da sačekamo“.\nZa neizgrađenu termoelektranu Vlada dala nepokretnosti\nPored garancija za kredite za Rudarski basen „Kolubara“ u odgovoru Ministarstva energetike piše i da je država dala javnu pomoć i za projekat gradnje termoelektrane “Kolubara B”. Ovaj projekat je, inače počeo 1988. godine i još nije završen.\n“Vlada Republike Srbije je Odlukom o izmenama Odluke o osnivanju 31.5.2009. godine dala pravo svojine JP EPS-u nepokretnosti (zemljište i objekti) koji su neophodni za realizaciju projekta ’Kolubara B’. Za realizaciju ovog projekta postoji i pismo podrške Vlade Republike Srbije iz 2012. godine, piše u odgovoru Ministarstva energetike.“\nIz Elektroprivrede Srbije dobili smo dokument na osnovu koga se vidi da je Vlada za “Kolubaru B”, između ostalog, dala parcele, skladišta, radionice, zgrade, restorane, bunar, garsonjere… Ukupna vrednost svih nepokretnosti te 2010. godine iznosila je 1,4 milijardi dinara ili oko 13 miliona evra, po kursu iz jula 2010. godine.\nInače, gradnja TE “Kolubara B” počela je 1988. godine, ali su radovi prekinuti početkom devedesetih zbog uvođenja ekonomskih sankcija Saveznoj Republici Jugoslaviji. Planovi za izgradnju ove termoelektrane nastavljeni su 2011. godine, kada su EPS i italijanska kompanija “Edison” potpisali preliminarni ugovor o saradnji na tom projektu. Italijanska kompanija je tada najavljivala da će gradnja “Kolubare B” početi 2013. godine i da je za ceo posao zainteresovana i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD), koja je trebalo da obezbedi finansijska sredstva. Gradnja, ipak, nije krenula, a kako je početkom ove godine sopštio Centar za ekologiju i održivi razvoj (CEKOR), Evropska banka za obnovu i razvoj nije više zainteresovana za finansiranje TE „Kolubara B”, jer razvoj tog projekat nije napredovao više od dve godine. Navedeno je i da će klijenti u tom projektu, EPS i italijanski “Edison”, morati da dokažu da su planovi u skladu sa ekološkim i svim drugim standardima koje propisuje Evropska unija.\nPo procenama koje se mogu naći u medijima, EPS je do sada u izgradnju TE „Kolubara B“ uložio oko 300 miliona evra. Šta se sada dešava sa ovim projektom teško je reći. Prošle godine pomoćnik ministra energetike Dejan Trifunović izjavio je da je to ministarstvo stavilo znak pitanja na isplativost i održivost projekta “Kolubara B”, pre svega sa aspekta cene struje koja će se proizvoditi u tom objektu, kao i ekoloških razlika. U želji da saznamo da li postoji neka nova informacija u vezi sa ovim projektom poslali smo pitanje Elektroprivredi Srbije, ali nam iz ovog javnog preduzeća nije stigao nikakav odgovor.\nDa li je državna pomoć dozvoljena?\nZvezdan Kalmar, koordinator za energiju i transport CEKOR-a kaže da u Upustvu Evropske komisije o državnoj pomoći iz jula ove godine piše da pomoć mora da bude reportirana, dokumentovana, jasno objašnjena i, pre svega, mora biti dokazano da na dugi rok ova vrsta akcije države zapravo obezbeđuje raznovrsna ekonomska, tehnološka, socijalna i druga poboljšanja, zbog čega se smatra da pomoć predstavlja javni interes i da je kao takva opravdana.\n“U Srbiji je tema javnog interesa okrenuta naglavačke, tako da se ne razmatra obezbeđivanje dovoljnih količina jeftine i ekološki prihvatljive energije na duži rok. Ne možemo smatrati ispunjenjem javnog interesa to što ćemo imati kratkoročne beneficije koje će dovesti do strukturalne zavisnosti o uvozu tehnologije za proizvodnju i potrošnju energije i to sve u situaciji drastične budžetske napetosti. Jasno je da dosadašnja državna pomoć nije dovela do obećanih povećanja količine dostupne energije, ekonomske stabilnosti, smanjenja zaduženosti, otvaranja novih radnih mesta. Tako da dalje državno pomaganje EPS-u zapravo strukturno ne menja ništa nego i dalje opterećuje posrnulu i strukturno neprilagođenu ekonomiju, smatra Kalmar.“\nEU dozvoljava državnu pomoć tamo gde postoji osnovana sumnja da tržište samo ne može da dovede do poboljšanja. Međutim, Kalmar kaže da je teško poverovati da podržavanje fosilnih goriva u Srbiji može dovesti do bilo kakvog dobra. Pogotovo ako imamo u vidu usvojeno mišljenje da su skrivene i otvorene subvencije fosilnim gorivima dramatično snizile globalnu produktivnost i da su dovele do drastičnog povećanja broja klimatskih izbeglica.\n“Pomoć mora da bude podsticaj za razvoj povezanih sektora, odnosno mora da bude minimalna moguća i jednokratna, odnosno kratkoročna. Gotovo je samo po sebi razumljivo da ovi uslovi ni izbliza nisu dosegnuti državnom pomoći u svim vidovima koje se daju EPS-u, jer nema novih tehnologija, pomoć je notorna i trajna. Ona dovodi do povećanja uvozne zavisnosti, često se svodi samo na pomoć za likvidnost i ne dovodi do poboljšanja performanse odnosno dugoročne održivosti kompanije. Ni ne spominjemo ekološku i socijalnu održivost koje se listom i gotovo bez izuzetka krše, kaže Zvezdan Kalmar.“\nOn podseća da u članu 33. Upustva Evropske komisije o državnoj pomoći jasno piše da pomoć mora da vodi povišenom stepenu zaštite životne sredine.\n“Ukoliko se pogleda istorijat zahvata koji se finansiraju uz pomoć državne pomoći u EPS-u, te ukoliko se ove forme pomoći i njihove posledice razmotre u kontekstu vrsta pomoći koje se do današnjeg dana daju ili planiraju da se daju, jasno je da ni jedna od ovih pomoći ne vodi poboljšanju o kome se govori u ovom članu. Jasno je da ni jedan od ovih oblika nije vodio trajnom otklanjanju, odnosno poboljšanju stanja životne sredine i da su pokazatelji stanja životne sredine konstantno opadali, zaključuje Kalmar.“\nIz Ministarstva rudarstva i energetike nismo dobili nikakav odgovor ni na pitanje da li ova državna pomoć RB „Kolubara“ i termoelektrani „Kolubara B“ može da bude problem i da li je neko iz Evropske komisije ili Energetske zajednice kontaktirao sa njima povodom ove javne pomoći.\ndržavna pomoć energetika EPS Kolubara krediti Ministarstvo rudarstva i energetike


Evropska komisija objavila novu “crnu listu” aviokompanija – Bankar.me\nJune 4, 2020 AVIO SAOBRAĆAJ, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nNakon ažuriranja, zabranjeno je ukupno 96 aviokompanija iz 16 zemalja.\nŠest individualnih prevoznika je na listi zbog uočenih ozbiljnih propusta u bezbjednosti: Avior Airlines (Venecuela), Blue Wing Airlines (Surinam), Iran Aseman Airlines (Iran), Iraqi Airways (Irak), Med-View Airlines (Nigerija) and Air Zimbabwe (Zimbabve).\nTri kompanije mogu da lete u EU samo sa određenim tipom posade: Air Service Comores, Iran Air (Iran) i Air Koryo (Sjeverna Koreja).\n“Bezbjednosna lista vazduhoplovstva EU treba da se koristi kao instrument koji pomaže aviokompanijama i zemljama koje su na spisku da preispitaju i poboljšaju svoje standarde letjenja“, izjavila je komesarka za saobraćaj Adina Valean, prenosi Novaekonomija.rs.\nKomisija je, uz pomoć Agencije za vazduhoplovnu bezbjednost Evropske unije, spremna da sarađuje i investira u Jermeniju radi poboljšanja njene vazduhoplovne bezbjednosti“, dodala je ona.\nPored toga, lista aviokompanija sa sertifikatom u Kongu, Kirgistanu, Libiji, Nepalu i Sijera Leoneu je pregledana i dopunjena, dodati su novi prevoznici iz ovih zemalja, a uklonjeni su prevoznici koji više ne postoje.\nLista za bezbjednost u vazduhu zasnovana je na jednoglasnom mišljenju stručnjaka za vazduhoplovnu bezbjednost iz država članica koji su se od 12. do 14. maja 2020. sastali pod pokroviteljstvom Odbora za vazdušnu bezbjednost (ASC), putem videokonferencije.\nOvim komitetom predsjedava Evropska komisija uz podršku Agencije za vazduhoplovnu bezbjednost Evropske unije (EASA).\nProcjena se vrši prema međunarodnim bezbjednosnim standardima, a posebno standardima koje je objavila Međunarodna organizacija civilnog vazduhoplovstva (ICAO).\nPOJMOVIavio kompanije crna lista avio kompanija najgore aviokompanije\nPrevious EK pokreće drugu fazu konsultacija za pristojan minimalac\nSljedeći Prodaja telefona u prvom kvartalu pala za 20%


Završena rasprava o izmenama Zakona o NBS :: EMG :: Ekonomske vesti iz Srbije\n15. jun 2010. | 15:26\nU današnjoj raspravi o izmenama Zakona o NBS, poslanici opozicije ponovili su da će predložena rešenja politizovati centralnu banku. Te navode odbacio je guverner u ostavci Radovan Jelašić.\n”Nadam se da ne pretpostavljate da bi posle toliko godina u NBS davao jedan predog u ime NBS čiji cilj bi bio da se više politizuje centralna banka”, rekao je Jelašić novinarima u Skupštini Srbije.\nPoslanici Liberalno demokratske partije (LDP) ocenili su u raspravi da predložena rešenja neće omogućiti da NBS bude nezavisna, navodeći da je kandidat za novog guvernera Dejan Šoškić član Ekonomskog saveta premijera Srbije Mirka Cvetkovića.\nPo oceni poslanika Demokratske stranke Srbije koji su kritikovali rad guvernera u ostavci Radovana Jelašića, namera predloženih izmena zakona je da Vlada Srbije stavi pod kontrolu NBS i da guši samostalnost centralne banke.\nPoslanici Srpske radikalne stranke podneli su 42 amandmana na izmene Zakona o NBS i zatražili da se precizno definiše broj viceguvernera. U raspravi su ocenili da se NBS i monetarna politika ne mogu posmatrati odvojeno od ukupne ekonomske politike.\nPoslanici vladajuće većine ocenili su, međutim, da će nova rešenja omogućiti nezavisnost NBS jer se predloženim izmenama zakona, kako su naveli, naglašava njena institucionalna, personalna i finansijska nezavisnost.\nOni su ocenili da će se predloženim rešenjima očuvati samostalnost centralne banke i ostvariti njen cilj a to su stabilnost cena i finanijskog sistema.\nNa izmene Zakona o NBS podneto je ukupno 140 amandmana.\nDefinisana je i imovina NBS i način na koji se raspodeljuje njena dobit i pokrivaju gubici.\nInstitucije: Demokratska stranka Srbije, Srpska radikalna stranka, Liberalno demokratska partija\nČija su meta slobodni strelci srpske politike


Time on maskira sve probleme, a „šaptači“ mu pomažu i dopunjavaju ga, konstatuje on, napominjući da u bliskoj budućnosti neće biti lako srpskoj zajednici na Kosmetu\nIncidentno ponašanje predsednika prištinske vlade Aljbina Kurtija pojačavaju „šaptači sa strane“, a nije isključeno da će posle njegovog nastupa na poslednjoj rundi dijaloga u Briselu biti provokacija na Valaču, Gazivodama, kod Dečana, tim pre što na Kosmetu sve vrvi od stranih obaveštajnih službi, upozorava bivši vicepremijer Nebojša Čović.\nIshod prvog sastanka predsednika Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija, na kome je tzv. kosovski premijer uporno tražio priznanje samoproglašene nezavisnosti Kosova i odmah dobio odgovor da se to nikad neće desiti, za Čovića nije iznenađenje jer, kako kaže, Kurti je ekstremno radikalna i incidentna ličnost, a iza te buke, agresije i arogancije krije se nesposobnost da reši bilo koji problem na KiM.\nTime on maskira sve probleme, a „šaptači“ mu pomažu i dopunjavaju ga, konstatuje Čović, napominjući da u bliskoj budućnosti neće biti lako srpskoj zajednici na Kosmetu.\n„Ipak, gospoda iz Kfora moraju da znaju da ima ko da zaštiti Srbe ako budu ponovili ono što su radili 2004. praveći se, narodski rečeno, blesavi. Dole vrvi od tajnih službi i to velikih zemalja, a da niko nije znao da će se desiti pogrom 17. marta velika je laž. Ne da su znali, nego su i učestvovali u tom projektu“, kaže Čović, ističući da on ništa ne priča, a da nema podatke.\nJako je bitno, ocenjuje u emisiji „Svet sa Sputnjikom“ istoričar Dragomir Anđelković, što je predsednik Vučić, koji je dosad izbegavao da iznese išta što je za Zapad problematično, bio vrlo jasan i poručio da će Srbija, ukoliko naš narod na Kosmetu bude ugrožen, reagovati ako treba i vojno.\n„Ne možemo da dopustimo da se desi nešto nalik ’Oluji‘ ili onom što se desilo tokom martovskog pogroma“, uveren je Anđelković.\nKomentarišući razgovore Vučića i Kurtija u Briselu, Čović kaže da ga čudi reakcija međunarodnih posrednika Žozepa Borela i Miroslava Lajčaka na Kurtijevu izjavu da ne priznaje potpisane sporazume – a oni su medijatori i faktički garanti sporazuma.\nZa Dragomira Anđelkovića jasno je da Srbi nemaju problem samo sa Albancima koji su, kako kaže, pešadija, već da imaju problem sa Zapadom.\n„Potpuno je jasno da mi nemamo primarno problem s Albancima, nego sa zapadnim centrima moći. Nisu oni otimali Kosovo od Srbije da od njega prave nezavisnu državu. Njima je potreban protektorat. Zapad nas je varao kroz briselski proces, ne Albanci kojima je to omogućeno. Mi smo imali medijatora koji je garant tog dogovora, prolaze godine, a ništa se ne realizuje. A ne realizuje se zato što taj garant ne želi da se realizuje, inače bi izvršili ozbiljan pritisak na Kosovo. Kad gledamo šta se dešava, ispada da je Kosovo neka ’mala Kina‘ pa Zapad ne može da ih obuzda. Kao da Kosovo uistinu ima ozbiljan kapacitet, od ekonomskog do vojno-političkog, a Zapad je nemoćan da promeni stvar. To je netačno, jer kad Amerikanci podignu prst, na Kosovu se stvari rešavaju. A oni taj prst nisu podigli“, obrazlaže Anđelković.\nPreporučujemoAljbin Kurtidijalog Beograda i PrištineDragomir AnđelkovićKosovo i MetohijaNebojša ČovićTanja Trikić


Vesić:Naslovna strana Danasa-poziv na ubistvo predsednika – Embargo\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić izjavio je jutros da je nova naslovna strana dnevnog lista Danas direktan poziv na ubistvo predsednika Srbije Aleksandra Vučića iza koje stoji Dragan Ðilas.\n„Naslovna strana NIN-a na kojoj je direktno snajper uperen u predesednika Vučića, a to kroz nekoliko dana ponavlja dnevni list Danas na svojoj naslovnoj strani u vidu karikature Koraksića Koraksa je otvoren proziv na ubistvo predsednika države iz koga stoji Dragan Ðilas jer on vodi ovu novinu i odlučuje šta će biti u njoj i ko će biti targetovan i napadnut“, ukazao je Vesić u jutarnjem programu tv Pink.\n„To je jedina politika Dragana Ðilasa, jer oni ne znaju odgovore kako da podignu plate građanima, kako će biti novih investicija, ne znaju da odgovore kakav je njihov plan za Kosovo i Metohiju, ne znaju da odgovore kakva će biti njihova politika sa EU i Rusijom, i njihova je jedina politika poziv na ubistvo Vućića“, naveo je Vesić.\n„Ne znam šta bi se desilo sa tom novinom u nekoj zapadnoj zemlji. Ali očigledno Ðilas misli da preko svojih medija može da vodi politiku hajke, jer on apsolutno nema nikakvu drugu politiku, jer za Vučića narod glasa i to je za njega noćna mora, i zato treba eliminisati Vučića“, ukazao je Vesić.\nOn je podsetio da je 2003. godine bio saradnik Zorana Ðinđića i da ga ovakve naslovne strane podsećaju na medijsku pripremu Ðinđićevog ubistva.\n„Dan pre Ðinđićevog ubistva, dnevna novina Identitet je objavila sliku da je Ðinđić na meti slobodnog strelca i to se desilo dan kasnije. Da ne pričam kako su se izruglivali kod pokušaja atentata kod hale Limes, i kako su tada svi ovi današnji veliki novinari koji danas napadaju Vučića pričali kako je to Ðinđić sam sebi organizovao pokušaj atentata zbog podizanja politčkog rejtinga. To se isto dešava i danas. U zemlji gde je ubijen premijer, u zemlji gde je stotine hilhada ljudi stradalo u građanskim ratovima, pozivati na ubistvo govori da Dragan Ðilas nema nikakve ograde kada je u pitanju njegov dolazak na vlast“, istakao je Vesić.\n„Napadati brata predsednika, Andreja Vučića koji nema ni jednu državnu funkciju, a potom ga terati da se brani za navodne afere za koje nisu izneli ni jedan dokaz. Da li je neko odgovorao kada su lansirali priču, pre nekoliko godina da je Andrej Vučić vlasnik neke firme, pa se ispostavilo da mu je ukradena i falsifikovana lična karta, da je vlasnik restorana, i tako svaki mesec se fabrikuje neka nova izmišljena afera“, podsetio je Vesić.\n„Ovo je direktan poziv na ubistvo i ovo nema veze sa slobodom medija. Jer pravo na političko udruživanje i pravo na postojanje vlasti i opozovije ne podrazumava da opozicija može da poziva na nečije ubistvo. Ali nažalost imamo jednu histeričnu grupu okupljenu oko Dragana Ðilasa, poput Marka Bastaća, Miljuša, Ivana Ivanovića i Tatjane Vojtehovski“, naveo je Vesić.\nOn je ocenio da se ovim povodom neće oglasiti ni UNS ni NUNS, niti lažna elita jer je, kako je rekao, za njih normalno da se poziva na Vučićevo ubistvo, jer oni ovo smatraju za normalno medijsko delovanje, da je normalno pozivati na linč i dolaziti pred kuće političkih protivnika i to je politika koju vodi Dragan Ðilas, jer ne bi li se ponovo dočepao reklamnih sekundi na RTS-u.\n„Kao što u Beogradu ostaju rekonstruisani trgovi, ulice i fasade. Tenutno je u srpskoj prestonici više od 300 kranova i preko 4.000 gradilišta, dok iza politike Dragana Ðilasa ne ostaje ništa, osim poziva na ubistvo. Samo preko firmi Dragana Ðilasa dok je bio na vlasti prošlo je 619 miliona evra, to je pola godišnjeg budžeta Grada Beograda koji je usvojen juče na Skupštini, i sam je priznao da je imao dobit od oko 100 miliona evra. Takvima bi u svetu bilo zabranjeno da se bave politikom“, zaključio je Vesić, preneo je gradski Sekretarijat za informisanje.\nSaopštenje GO SNS Šabac: Zelenović da se javno izjasni o naslovnoj strani Danasa →\nаприл 8, 2019 април 8, 2019 admin 0\nјануар 8, 2020 јануар 8, 2020 admin 0


Tanjug 23. maja 2019. 11:35\nSOFIJA – Grčki premijer Aleksis Cipras istakao je da on i njegov bugarski kolega Bojko Borisov dele istu viziju da postepeno pretvaraju Balkan od nestabilnog konfliktnog, podeljenog regiona u kome preovladava nacionalizam, u region prosperiteta i saradnje u korist naroda, prenosi portal a1on.\nBugarski i grčki premijeri sastali su se u bugarskom selu Kirkovo kako bi ozvaničili početak izgradnje interkonektora za prirodni gas između Grčke i Bugarske (IGB).\n„Grčka i Bugarska su dve zemlje sa dugom istorijom rivaliteta u prošlosti, ali uspeli smo da okrenemo list. Sagradili smo dubok i višestrani partnerski odnos i ubeđen sam da možemo da odigramo vodeću ulogu u sprovođenju ove zajedničke vizije o Balkanu i regionu. Jer ovo je jedini put ka budućnosti naših naroda“, poručio je Cipras.\nOn je dodao da Grčka, putem aktivne i multidimenzionalne spoljne politike koja je nedavno dovela i do istorijskog sporazuma sa Severnom Makedonijom, koji, kako je kazao, otvara put ka konačnom povezivanju regiona, miru i prosperitetu za sve narode ima za cilj da ojača ulogu stuba stabilnosti, mira i saradnje u regionu.\nCipras je istakao da energetska bezbednost i povećanje energetskih izvora ostaju prioritet za ceo region, region Istočnog Mediterana, ali i za celu Evropu.


Back KULTURA VUKOVAC :: KULTIvator Demografija\nnedelja, 08 novembar 2015 12:38\nRumunski deo Banata, pored Rumuna, Srba, Nemaca, Mađara i ostalih etničkih zajednica koje beleže vekovno prisustvo na ovom prostoru, nastanjuju pripadnici jedne specifične grupe koja se danas većinski svrstava u hrvatski nacionalni korpus, ali poseduje karakteristično kulturno nasleđe i identitet po kome je široko prepoznatljiva. Reč je, svakako, o Karaševcima, odnosno južnoslovenskom katoličkom stanovništvu koje naseljava brdovitu okolinu grada Rešice uz priobalje reke Karaš. Prema statističkim podacima, njih danas ima oko šest hiljada, a koncentrisani su u Karaševu, Lupaku, Ravniku, Klokotiću, Vodniku, Nermetu i Jabalči.\nTo su naselja gde se danas još uvek može čuti autentično torlačko narečje kojim se aktivno služe njihovi meštani, Karaševci. Međutim, društvene transformacije i mobilnost populacije uticale su i na promene u govoru, tako da danas lokalni dijalekt poseduje elemente ekavskog, ijekavskog i ikavskog izgovora, romanizme, kroatizme itd.\nPretpostavlja se da je doseljavanje Slovena u pomenute krajeve započelo još u 14. i 15. veku, ali se ne zna pouzdano iz kojih oblasti potiču. Područja koja se u tom smislu pominju su jugoistočna Srbija, Makedonija, Bosna, Dalmacija. Blizina rudnika i brdski karakter geografskog okruženja, uticali su na to da zemljoradnja bude u drugom planu, tako da su kod žitelja Karaševa i okoline preovladale delatnosti poput zanatstva, rudarstva, stočarstva i šumarstva. U svojoj studiji o Karaševcima u kojoj se uz izvestan etnološki osvrt bavi narodnim umotvorinama, Ivan Birta izlaže da su njihove zajedničke crte sa ostalim balkanskim narodima, kao i specifične osobine stvorene pod uslovima stoletne izolacije, bile povod da ih razni istraživači smatraju Srbima, Hrvatima, Česima, Bugarima. Posle 1990. godine, novostvorena Republika Hrvatska pruža Karaševcima mogućnost za zaposlenje u toj zemlji, gde i danas određen broj njih živi i radi. Ipak, loša ekonomska situacija koja je u najnovije vreme zadesila i Hrvatsku, naterala je mnoge da posao potraže u drugim zemljama EU, pre svega u Nemačkoj i Austriji.\nKaraševaca je bilo i u vojvođanskom delu Banata. Živeli su u Banatskom Karlovcu gde su se stopili s Nemcima i doživeli njihovu sudbinu nakon Drugog svetskog rata, kao i u Uljmi i Izbištu, selima u kojima i danas ima njihovih potomaka.\nU naše mesto se u 19. veku naselilo nekoliko karaševskih familija. Još je etnolog, Jovan Erdeljanović, tokom svog terenskog rada u Starčevu obavljenog dvadesetih godina prošlog veka, prikupio podatke o njihovom poreklu. Reč je o sledećim porodicama: Herza (Rzini), Stana (Krašovanovi), Negovan i Turna (Turina).\nNa fotografiji koju prilažemo uz ovaj tekst nalazi se mladić u karaševskoj tradicionalnoj narodnoj nošnji.


O nama ::: Kamelia\nKamelia je izdavačka kuća osnovana 2016. u Beogradu. Inspiraciju za naziv pronašli smo u cvetu Camellia japonica, koji se u Aziji smatra simbolom dugovečnosti i uglađenosti, baš kao što je dobro napisana knjiga umetničko delo koje traje večno.\nObjavljujemo pretežno prevode dela svetskih pisaca posebno poklanjajući pažnju piscima iz evropskih zemlja. Iako ne želimo da budemo žanrovski opredeljeni, pretežno smo okrenuti ka izdavanju ljubavnih i istorijskih romana, kao i trilera i misterija.\nOsim beletristike, u okviru naše Egaleko edicije objavljujemo priručnike i knjige koji se bave temama od društvenog značaja. Nastojaćemo da svake godine objavimo po jedno izdanje u okviru pomenute edicije, sa akcentom na knjige i priručnike iz oblasti razvojnih poremećaja, koji mogu biti od koristi i profesionalcima i roditeljima dece sa smetnjama u razvoju.


Za uređenje atarskih puteva šest miliona – Vesti FKMS Radija\nZa uređenje atarskih puteva šest miliona\nOvih dana saniraju se poljski putevi na području Minićeva, a zatim će se raditi uređenje puteva u atarima Podvisa, Grezne i Glogovca.\nBudžetom opštine Knjaževac predviđena su sredstva za uređenje atarskih puteva, čime se lokalnom stanovništvu pomaže da lakše stigne do svojih parcela. Ova godina karakteristična je po izuzetno lošim vremenskim prilikama tokom juna i jula meseca. Česte padavine i vodene bujuce pričinile su ogromnu štetu na poljskim putevima širom opštine, kaže Mišel Nikolić, pomoćnik predsednika opštine. Zbog toga je, pored planiranih sredstava, moralo da se urgentno izdvoji još novca.\nPrvobitno je bilo planirano pet miliona dinara, ali je zbog stanja na terenu, izdvojen još jedan milion. U prethodnom periodu radilo se u atarima velikog broja sela – Belog Potoka, Vasilja, Vine, Kaličine, Crnog Vrha, Ćuštice.\nNa području Minićeva, prema rečima Slavoljuba Milanovića, predsednika Saveta Mesne zajednice, planirano je da se uredi i sanira oko šest kilometara poljskih puteva. To će biti od velike koristi za meštane ovog sela, a sve je rezultat odlične saradnje sa lokalnom samoupravom.\nBrojna su sela na području knjaževačke opštine gde je u prethodnom periodu buldožer radio na uređenju atarskih puteva. Po završetku posla u Minićevu, mašina se seli na područje Grezne, Podvisa i Glogovca.\nPrethodnoOdržan Prvi fider kup\nSledeće„ Panadžur na Veliku Gospojinu“ 28. avgusta u Jalovik Izvoru


Stravično: Mladić svirepo ubio devojku, pa se obesio\nM. K. 18. decembra 2019. 06:31\nDva beživotna tela pronađena su večeras u Razboju Lijevčanskom kod Srpca, potvrđeno je u PU Bosanska Gradiška.\n– PS Srbac primila je prijavu da su u Razboju Lijevčanskom pronađena dva tela. U toku je uviđaj, kojim rukovodi dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva u Banjoj Luci, nakon čega će biti poznato više informacija – navode u PU Bosanska Gradiška.\nNezvanično saznajemo da se radi o 20-godišnjoj devojci s područja opštine Gradiška i 24-godišnjem mladiću iz Razboja. Prve informacije s terena ukazuju da je mladić na svirep način ubio devojku, a potom je izvršio samoubistvo.\nPrema prvim informacijama radi se o Đurici T. (23) iz Razboja koju je večeras je na brutalan način nožem ubio M.B. iz Trošelja kod Nove Topole, a potom je učinio samoubistvo vešanjem.\nMeštani Razboja pričaju da se zločin odigrao u vikendici koju je koristila porodica mladića. Navodno je 24-godišnjak doveo devojku u vikendicu, gde ju je maltretirao i ubio. Potom je pozvao članove svoje porodice i saopštio im šta je učinio, navodeći da će se ubiti. Oni su odmah otišli do vikendice, ali je već bilo kasno i zatekli su dva tela, prenose mediji u regionu.\nDržavljanin Crne Gore na kruzeru ipak nema koronavirus\nMinistarstvo prosvete CG: Ne organizovati putovanja u…\nNSRS danas o poseti Đukanovića i vitalnomom interesu RS


Vlada Tuzlanskog kantona donijela je danas Program svog rada za 2017. godinu. Zadovoljna rezultatima koje su polučile aktivnosti iz 2016. godine, iz novog programa je vodljivo da će Vlada nastaviti raditi na istom kursu.\nPodrška privredi, realnom sektoru, otvaranju novih radnih mjesta, te pitanja iz oblasti socijalne zaštite i dalje će biti u fokusu rada izvršne vlasti Tuzlanskog kantona. Samo za podršku razvoju privrede Vlada će, između ostalog, raditi na realizaciji programa koji će osigurati oko 20 miliona KM za beskamatne kredite privrednim subjektima sa područja našeg kantona.\nIntenzivno će se raditi na provođenju Akcionog plana Tuzlanskog kantona za realizaciju Reformske agende za BiH za period 2015. – 2018. godina, strateških ciljeva iz Strategije razvoja Tuzlanskog kantona za period 2016-2020. godina, ciljeva i zadataka iz Ekspozea Premijera Tuzlanskog kantona, kao i izvršavanju aktivnosti nadležnih kantonalnih organa i institucija na odgovaranju na pitanja iz Upitnika Evropske Komisije u okviru EU integracija.\nU narednom periodu u nastavit će se proces rekonstrukcije Vlade TK u smislu rasterećenja Ministarstva obrazovanja nauke, kulture i sporta osnivanjem novog ministarstva za kulturu sport i mlade, te spajanjem Ministarstva industrije, energetike i rudarstva i Ministarstva razvoja i poduzetništva u jedno Ministarstvo privrede. Ovom aktivnošću Vlada će pokazati i konkretnu institucionaliziranu brigu za pitanja mladih osoba u našem kantonu, ali i značajniju pažnju usmjeriti ka oblastima kulture i sporta.


MUP SBK: Čak 33 osobe kršile rješenje o samoizolaciji - Bug.ba - Info portal Bugojno\nMUP SBK: Čak 33 osobe kršile rješenje o samoizolaciji\nRedakcija 20/03/2020 Nema komentara\nShodno Odluci Vlade Federacije BiH o proglašenju stanja nesreće uzrokovane pojavom koronavirusa na području FBiH, kao i zaključcima i naredbama kantonalnih i federalnih kriznih štabova, službenici policije poduzimaju pojačane mjere i radnje iz svoje nadležnosti. To se posebno odnosi na kontrolu osoba kojima je od strane nadležnog sanitarnog inspektora izdato Rješenje o izolaciji u trajanju od 14 dana.\nU cilju postizanja što veće efikasnosti u realizaciji navedenih aktivnosti, upozoravamo sve osobe kojima su izdata navedena rješenja da ista strogo poštuju, kako bi izbjegli sankcionisanje od strane nadležnih organa. Do sada su 33 osobe zatečene u nepoštivanju navedenih rješenja, o čemu su sačinjene službene zabilješke koje se dostavljaju nadležnim organima na daljnje postupanje.\nKontrolisane osobe koje odbiju naredbe policijskih službenika biće odmah sankcionisane uručenjem prekršajnih naloga. U Zakonu o Javnom redu i miru SBK/KSB, za ovaj prekršaj propisana je novčana kazna u iznosu od 200,00 do 1000,00 KM.\nSportski savez SBK obustavlja svoje planirane aktivnosti u periodu dok je na snazi stanje prirodne nesreće u BiH\nTužilaštvo BiH će procesuirati svako ugrožavanje zdravlja i sigurnosti građana


Akupunktura u doba korone - Akudenta\nAkupunktura i VTO\nVeć neko vreme živimo „u doba korone“, i informacije kojima smo okruženi, u najmanju ruku su zbunjujuće. Na mnogo toga ne možemo da utičemo, a stara mudrost kaže da ne bi trebalo da se fokusiramo na ono što možemo da promenimo. Virus je tu, pa je tu, leka nema, kao ni vakcine, i jedina odbrana je naš imunitet. Znači, fokus bi trebalo da bude na imunitetu, a ne na virusu.\nAkupunktura, i srodne tehnike, mnogo toga mogu da ponude kada se radi o poboljšanju imuniteta. Bilo da se koriste samostalno, ili u kombinaciji sa metodama zvanične medicine, bilo u preventivne, ili terapijske svrhe. Stimulisanjem odredjenih tačaka, dolazi do regulisanja rada nervnog, samim tim i hormonskog sistema, koji su okosnica imunog sistema.\nKolege iz Kine su nam prosledile odredjene preporuke, tj. terapijske protokole stimulacije akupunkturnih tačaka, koje bi trebalo primenjivati u aktuelnoj situaciji. Neki od njih preporučuju i primenu herbalne medicine, koja je u Kini sastavni deo tradicije.\nAko govorimo samo o akupunkturi, kao preventivnoj metodi, sam tretman i izbor akupunkturnih tačaka se ne razlikuju od dosadašnjih tretmana, jedino se akcenat stavlja na stimulisanje energije pluća i slezine.\nZa svaku je preporuku primena akupunkture, u cilju poboljšanja opšteg zdravstvenog stanja, zajedno sa adekvatnom ishranom, i fizičkom aktivnošću. Pored akupunkture, tj. zajedno sa njom, može se primenjivati i moksibustija, ali o tome, sledeći put.


Bez ovlašćenja naroda i vlade o uniji sa Albanijom: "Neću nikom da se pravdam, jer radimo najbolju stvar za građane" | WebTribune\nHome U FOKUSU Bez ovlašćenja naroda i vlade o uniji sa Albanijom: “Neću nikom da se pravdam, jer radimo najbolju stvar za građane” – VIDEO\nOdržan je sastanak “četvorke” u Tirani. Na zajedničkoj konferenciji za štampu predsednik Vučić govorio je o važnosti udruživanja “malih zemalja regiona”.\n“Bez ovoga mi ne možemo da opstanemo, to ne vide samo oni koji ne žele da vide. Toliko smo mali i nevažni da, ako se ne budemo ukrupnjavali i radili zajedno, nećemo moći da opstanemo”, odgovorio je Vučić na pitanje o benefitima udruživanja zemalja regiona.\nUpitao je koliko je mladih ljudi otišlo iz Bugarske,Hrvatske, Srbije, Severne Makedonije, Albanije…, te konstatovao da – njih ne možemo da vratimo, niti one što su ostali da zadržimo tako što ćemo da stvaramo atmosferu sukoba i svađa, jer to donosi neki politički poen.\n“Nađite jednu meru od ovoga što radimo, da je loša za bilo koga”, dodao je Vučić.\nPredsednik Srbije je rekao i da je srećan što su na sastancima prisutni i predstavnici međunarodnih organizacija, Evropljani, Amerikanci, ali da ne može i ne želi da im se “ulizuje”, jer mu je važnije šta će reći građani.\n“A, šta smo loše uradili? On onoga što će Srbija da uradi najmanje 100 porodica u Albaniji će moći da dobije pomoć. Od stvaranja novih radnih mesta prehranjivaćemo desetine hiljada porodica. Što se stidimo toga?”, rekao je Vučić.\n“Ali, da mi zavisimo od toga da moram bogu da se pomolim, pa da molim ljude iz Evrope da nam otvore jedno, dva poglavlja… Neću ni sebe, ni zemlju, ni narod koji vodim da ponižavam”, rekao je Vučić.\nTo, ponavlja, kaže i danas, “u lice” i ne krije ni od koga, jer možemo da se dodvoravamo koliko hoćemo, ništa to neće vredeti.\n“Kad ne zavisi od nas, hajde onda da radimo ono što zavisi”, konstatovao je Vučić.\n“Vetrovi prošlosti ne mogu duvati ovuda”\nVetrovi prošlosti ne mogu duvati ovuda, istakao je albanski premijer Edi Rama nakon sastanka u Tirani.\n“Ovo je inicijativa koja nikoga ne isključuje i nije nametnuta ni od koga. Dozvolite mi da otvoreno kažem – za mene konstantno odbijanje kosovskih organa da prisustvuju ovom stolu nije nešto što mogu da razumem. Ovo je važno i za samo Kosovo. Mi smo ovde da bismo izgradili most ka budućnosti”, istakao je albanski premijer.\n“Moje duboko uverenje da je ceo proces u potpunosti koherentan sa idejom svake od zemalja da postane deo evropske porodice, s tim što ćemo ubrzati taj proces kako bismo na našem prostoru postavili standarde u skladu sa četiri slobode: slobodnim kretanjem ljudi, robe, usluga i kapitala”, naglasio je Rama na zajedničkoj pres konferenciji sa predsednicima Srbije i Crne Gore i premijerom Severne Makedonije.\n“Znamo da se neke bolesti iz prošlosti leče, nije nam potrebno da izmišljamo nove lekove, treba da vidimo kako to u sličnim stvarnostima funkcioniše. Ovo možemo da pretvorimo u svakodnevnu realnost građana i firmi. Samoisključenje, izolacija i odbijanje nikada nisu doneli nešto dobro i nisu zasadili drvo sa korisnim plodovima za nove generacije”, rekao je Rama.\n“Imamo zajedničku sudbinu na određenom prostoru i u obavezi smo da pravizeđemo prošlost i obezbedimo mir i prosperitet za svu našu decu”, poručio je Rama, ističući da je on u Tiranu “pozvao svakoga, kao i na prethodnim sastancima”.\nVučić je najavio “konkretizovanje zajedničkih napora” kroz potpisivanje sporazuma.\n“Inicijativa nije zamena za EU”\nPredsednik Crne Gore Milo Ðukanović rekao je da u okviru dijaloga o takozvanom “mini šengenu” ne prepoznaje u bilo čijem ucešću u tom dijalogu ideju da se EU zameni nekom drugom unijom.\nCrnogorski predsednik Milo Ðukanović izjavio je danas u Tirani da je Crna Gora posvećena regionalnim inicijativama i da će u narednom periodu učestvovati u razgovorima u okviru inicijative “Mini Šengen“ i doprinositi da region Zapadnog Balkana u što bližoj budućnosti ostvari svoju evropsku integraciju.\n“Želim da potvrdim da smo spremni, jer verujemo da treba negovati dijalog na svaku važnu temu i pokušati kroz taj dijalog da svako pronađe svoj interes. Veoma je važno da ono što pokreće inciijativa ‘mini Šnegen’ dovedemo u sklad s drugim regionalnim incijiativama“, istakao je predsednik Crne Gore.