Oliver Dulić je političku karijeru započeo kao član, a zatim i kao funkcioner DS-a. U maju 2007.izabran je za predsednika Narodne skupštine, a godinu dana kasnije za ministra za zaštitu životne sredine i prostornog planiranja. Od 2013. protiv njega se vodi sudski proces u slučaju dodele posla postavljanja optičkih kablova firmi Nuba Invest. U julu 2017. je osuđen zbog zloupotrebe službenog položaja, a suđenje je u maju 2018. vraćeno na početak.\n10/04/2009 Registrovana firma Nuba Invest\n16/10/2009 Nuba Invest dobija prvu lokacijsku dozvolu\nDozvola se odnosi na postavljanje optičkih kablova na potezu Batrovci – Aerodrom Beograd.\n05/11/2009 Putevi Srbije ne izdaju Nubi saglasnost za postavljanje optičkih kablova\nZahtev je Putevima Srbije u ime Nube uputilo Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja, a potpisao ga je ministar Oliver Dulić.\n25/11/2009 Putevi Srbije daju Nubi saglasnost za postavljanje optičkih kablova\nSaglasnost je data po istom zahtevu Ministarstva koji je ranije odbijen. Istog dana Nuba podnosi zahtev za građevinsku dozvolu.\n01/12/2009 Nuba dobija građevinsku dozvolu\nNuba će kasnije dobiti dozvole za još sedam deonica.\n18/11/2011 Nuba Invest postaje Targo Telekom\nIz Agencije za privredne registre je izbrisana Nuba Invest, a upisana firma Targo Telekom, koja je u aprilu 2015. otišla u stečaj.\n10/04/2013 Optužnica protiv Olivera Dulića, Nebojše Janjića i Zorana Drobnjaka\nTužilaštvo za organizovani kriminal podiglo optužnicu zbog sumnje da su zloupotrebili službeni položaj, te omogućili Nubi povlašćen položaj.\n12/07/2017 Viši sud doneo osuđujuću prvostepenu presudu\nOliver Dulić je osuđen na 42 meseca zatvora, Nebojša Janjić na 36 meseci, a Zoran Drobnjak na godinu dana zatvorske kazne.\n16/05/2018 Apelacioni sud vratio suđenje na početak\nFirmu Nuba Invest osnovala je slovenačka firma Nuba svetovanje in investiranje, 10. aprila 2009. godine. Sa samo jednim zaposlenim, osnivačkim kapitalom od 3.000 evra i bez iskustva u oblasti telekomunikacija, Nuba je ubrzo ušla u višemilionski vredan posao postavljanja optičkih kablova duž magistralnih i regionalnih puteva s ciljem jačanja telekomunikacione mreže u Srbiji.\nNuba je već u septembru 2009. podnela Ministarstvu životne sredine i prostornog planiranja zahtev za lokacijsku dozvolu radi postavljanja optičkih kablova na potezu Batrovci – Aerodrom Beograd. Dozvolu dobija 16. oktobra, a Ministarstvo je 13 dana kasnije u ime ove firme, zahtevom koji je potpisao ministar Oliver Dulić, tražilo od Puteva Srbije da hitno izdaju saglasnost za izgradnju na toj deonici. Darko Pešić, direktor nadležnog Sektora u Putevima Srbije, daje negativan odgovor, navodeći da nisu ispunjeni svi uslovi i da je priložena dokumentacija nepotpuna.\nUprkos navedenim nedostacima, a nakon što je Dulić dostavio mišljenje da drugi dokumenti nisu potrebni, Zoran Drobnjak, generalni direktor Puteva Srbije, 25. novembra pozitivno odgovara na isti zahtev Ministarstva koji je Pešić ranije odbio. Istog dana Nuba potpisuje ugovor s Putevima i traži građevinsku dozvolu, koju dobija 1. decembra 2009.\nSavet za borbu protiv korupcije je Vladi u novembru 2011. poslao izveštaj o postupku izdavanja dozvola Nubi, upozoravajući na problematične aspekte ovog posla, poput nesprovođenja javog nadmetanja, netransparentnosti postupka i nepoštovanja Zakona o planiranju i izgradnji, te Zakona o telekomunikacijama.\nTužilaštvo za organizovani kriminal je u aprilu 2013. podiglo optužnicu protiv Olivera Dulića, njegovog pomoćnika Nebojše Janjića i Zorana Drobnjaka, koja je kasnije u više navrata dopunjavana. Oni su optuženi da su u periodu od sredine 2009. do sredine 2012. iskoristili službeni položaj i obezbedili Nubi dominaciju na tržištu.\nPrema optužnici, Dulić je usmeno naložio Janjiću da prilikom izdavanja dozvola Nubi ne traži urbanističko-tehničke uslove drugih javnih preduzeća, poput Železnica ili Srbijavoda, već samo od Puteva Srbije. Iako Putevi najpre nisu izdali uslove, a zatim ni saglasnost za postavljanje kablova, Drobnjak je to kasnije odobrio, na Dulićev zahtev. Janjić je takođe potpisao mišljenje Ministarstva, po kome nije neophodno da investitor pribavi izvode iz zemljišnih knjiga i posedovne listove, na osnovu čega je Drobnjak izdao konačnu saglasnost, a Dulić građevinsku dozvolu. To mišljenje je napisao pravni zastupnik Nube, nakon sastanka u Ministarstvu. Tužilaštvo navodi i da je Nuba kasnije po istom principu dobila pravo da postavi kablove na još četiri deonice, dok Savet u svom izveštaju spominje ukupno osam lokacija sa dobijenim dozvolama.\nU optužnici je navedeno da je Nuba tako bila u povlašćenom položaju u odnosu na ostale investitore, ali da je Dulić, kako bi sve prikrio, 17. juna 2010. naložio Janjiću da Putevima uputi dopis po kome ni drugi investitori ne moraju da prikupljaju svu dokumentaciju, što je i njima omogućilo sticanje materijalne koristi.\nDulić se branio željom da se izbegnu komplikovane birokratske procedure, radi omogućavanja velikog investicionog ulaganja u interesu građana Srbije. Potvrdio je da je vlasnika i direktora Nube, Rastu Tomažiča, primio u prostorijama Ministarstva u više navrata, ali i da ga je nekoliko puta posetio u Sloveniji „radi zajedničkog druženja i odmora“, dodajući da tada ipak nisu razgovarali o poslu.\nViši sud u Beogradu doneo je 12. jula 2017. presudu kojom je svu trojicu osudio zbog zloupotrebe službenog položaja: Dulić je dobio 42, Janjić 36, a Drobnjak 12 meseci zatvora. U presudi je navedeno kako je Nuba izbegavanjem plaćanja naknada državnim organima i javnim preduzećima ostvarila materijalnu korist od gotovo 2,75 miliona dinara.\nNa presudu su se žalili i tužilac i okrivljeni, pa je 16. maja 2018. Apelacioni sud u Beogradu vratio predmet Višem sudu na ponovno suđenje, navodeći kao razloge povrede krivičnog postupka i nepotpuno utvrđeno činjenično stanje.\nNuba Invest je izbrisana iz Agencije za privredne registre 18. novembra 2011, a pod istim matičnim brojem je upisano preduzeće Targo Telekom, čiji je stečaj pokrenut u aprilu 2015. Početkom septembra 2018. stečajni upravnik je oglasio prodaju firme po ceni od 20,4 miliona evra.\nNuba - Optužnica\nNuba Invest - Izveštaj Saveta\nNuba - Apelacioni sud BG


Košarkaški klub Mega Mozzart » MEGA BEMAX SA TRI KANDIDATA NA OVOGODIŠNJEM NBA DRAFTU\nKošarkaški klub Mega Bemax imaće tri kandidata na ovogodišnjem NBA draftu koji će biti održan u noći između 22. i 23. juna u Barklej Centru u Bruklinu. Naime, na ovogodišnji NBA draft su izašli krilo Mege Vlatko Čančar i centar Alfa Kaba, a automatski je zbog izlaznog godišta prijavljen i Ognjen Jaramaz.\nMega je prošle godine ušla u istoriju najjače lige na svetu pošto je postala jedini klub van američkog kontinenta koji je dva puta imao po tri izabrana igrača na jednom NBA draftu. Mega je na draftu 2014. godine imala izabrana tri igrača i to Nikolu Jokića koji je bio 41. pik, Vasilija Micića na 52. mestu i Nemanju Dangubića koji je bio 54. pik. Prošle godine su takođe tri igrača izabrana, i to Timote Luvavu-Kabaro kao 24. pik, Ivica Zubac na 32. mestu i Rade Zagorac kao 35. pik. U međuvremenu su trojica igrača direktno iz kluba otišli u NBA ligu, Nikola Jokić u Denver Nagetse 2015. godine, Timote Luvavu-Kabaro u Filadelfiju i Ivica Zubac u Lejkerse prošle godine. Njima bi ovog leta u najjačoj ligi na svetu trebao da se pridruži i Rade Zagorac u Memfisu.\nOgnjen Jaramaz je igrač sa najdužim stažom u Mega Bemaxu od navedenih kandidata za ovogodišnji NBA draft. Rođen je 1. septembra 1995. godine, igra na poziciji beka i u Megi je od svoje 17. godine. U ABA ligi je ove sezone u proseku imao 10.8 poena i 3.6 asistencija, u Košarkaškoj Ligi šampiona je beležio 11.9 poena i 3.1 asistenciju dok je u Super ligi imao 14.5 poena i 3.7 asistencija. Prošle godine, kao i ove, pozvan je na širi spisak reprezentacije Srbije a sa mladom reprezentacijom na Evropskom prvenstvu ima osvojenu bronzu 2014. i zlato 2015. godine.\nAlfa Kaba je rođen 29. januara 1996. godine, igra na poziciji centra i u redove Mege je došao u leto 2015. godine iz francuskog Orteza. Ove sezone je u ABA ligi u proseku beležio 10.9 poena po meču, u Košarkaškoj Ligi šampiona 10.7 a u Super ligi je imao 9 poena po meču. Kaba se ove sezone posebno istakao kao odličan skakač pošto je u ABA ligi je proglašen za prvog skakača sa 7.6 skokova po meču, a takođe je u toj kategoriji bio na prvom mestu i u Super ligi Srbije sa 8.2 skoka po meču. U Košarkaškoj Ligi šampiona je bio drugi skakač regularne faze sa 9.8 skokova po meču. Nalazi na se spisku 37 igrača na koje Francuska košarkaška federacija (FFBB) računa u narednom olimpijskom ciklusu do 2020. godine.\nVlatko Čančar je rođen 10. aprila 1997. godine, igra na pozicijama tri i četiri i prošlog leta je došao u Megu iz Olimpije. U ABA ligi je u proseku beležio 8.2 poena a Košarkaškoj Ligi šampiona je imao 7.5 poena i 4.1 skok dok je veliki deo Super lige propustio zbog povrede. Nastupao je u mlađim reprezentativnim selekcija Slovenije a prošle godine je debitovao i za A tim u kvalifikacijama za Eurobasket 2017.


Istorijat - kentkart\nInteligentni transportni sistem u Beogradu, koji smo pustili u rad 2011. godine je obnovljen nakon 10 uspešnih godina rada.\nNakon prvog projekta u Južnoj Africi (Mbombela), kentkart je implementirao i drugi u gradu Tšvaneu (Tshwane city).\nkentkart je proširio svoje prisustvo u Pakistanu, nakon što je, pored Lahorea, Islamabada i Ravalpindija pušten u rad sistem u Karačiju, najvećem gradu u zemlji.\nRealizacija mnogobrojnih novih međunarodnih projekata obeležila je 2019. godinu za kentkart. Otvorili smo prvu kompaniju u Lucku, u Ukrajini, kao i u Sarajevu, u Bosni i Hercegovini, a već drugu po redu kako u Amanu tako i u Srbiji, što nam omogućava da s ponosom pružamo usluge stanovnicima pomenutih gradova.\nKao preduzeće koje se bavi proizvodnjom i razvojem sa preko 20 godina iskustva rada u sektoru, kentkart nastavlja da raste i da se razvija.\nkentkart je ponovo imao čast da bude uvršten među prvih 500 izvoznih preduzeća u Turskoj. Pored toga, u Dohi je započeta primena tehnologije QR kodova.\nPored realizacije novih kako domaćih, tako i međunarodnih projekata, pod okriljem Kentkarta stvorili smo trgovinsku marku KentMobil koja se odnosi na domaću proizvodnju NVR, kamera i sistema za upravljanje vozilima.\nProjekat Medina predstavlja naš prvi poduhvat u Saudijskoj Arabiji. Nakon ceremonije inauguracije, princ Faisal Bin Salman dodelio je projekte u Rijadu i Džedi direktno Kentkartu, što samo potvrđuje naš ogroman uspeh postignut na ovom projektu.\nU Kanzas Sitiju u Americi takođe smo uspostavili našu tehnologiju, preko Kentkartove mobilne aplikacije za naplatu karata, što predstavlja jedan od najboljih primera QR tehnologije prodaje karata u svetu koju smo upravo mi razvili. Zahvaljujući našoj aplikaciji, putnici sada kupuju karte za prevoz, planiraju svoje putovanje, imaju na displeju prikazana stajališta, kao i informacije o vozilu, te na jednostavan način uživaju na pametnim telefonima pogodnosti koje grad nudi u okviru funkcije “znamenitosti koje treba videti”.\nI konačno, i u 2017. godini kentkart se ponosno našao među 500 kompanija u Turskoj sa najvećim izvoznim kapacitetom, prema proceni podatak iz 2016. godine koju sprovodi Skupština turskih izvoznika.\nkentkart se plasirao na prvo mesto u kategoriji “Transport i naplata karata” sa projektom “Open-loop-NFC plaćanje” i dobio nagradu za “Beskontaktno i mobilno plaćanje” na takmičenju u Londonu. Istovremeno, kompanija se plasirala među prva tri preduzeća u kategoriji “Najbolji dobavljač u sektoru”.\nKentkart ITS je instaliran u Bakuu, u Azerbejdžanu i u Islamabadu, drugom gradu koji je počeo da koristi Kentkart tehnologije u Pakistanu.\nkentkart je u 2015. godini dobio „Nagradu za evropske lidere u oblasti strategija smart sistema u transportu” u Londonu na takmičenju Frost i Sullivan za aplikacije sa inovativnim i inventivnim karakteristikama u transportu.\nkentkart je postala prva kompanija koja je 100% u turskom vlasništvu i koja je izabrana da bude član u Upravnom odboru EURIPIDES -a i da predstavlja Tursku.\nU Sekešfehervaru instaliran je smart transportni sistem, naš treći projekat koji će se realizovati u Mađarskoj.\nUgovoren je naš prvi projekat u Lahoreu, u Pakistanu.\nkentkart se našao među prvih 10 najvećih izvoznika u kategoriji potrošačke elektronike u 2012. godini.\nGeneralni direktorat za nauku i tehnologiju pri Ministarstvu nauke, industrije i tehnologije Republike Turske dodelio je kompaniji Kentkart Ege Electronics Inc. sertifikat centra za istraživanje i razvoj.\nkentkart je bio finalista za nagradu SESAMES koja se svake godine dodeljuje u Parizu.\nkentkart je realizovao i projekat koji se odnosio na sisteme smart prevoza u Lahoru, u Pakistanu, kao i projekte dva različita sistema u Borsodu i Vertešu, u Mađarskoj.\nInstaliran je inteligentni transportni sistem u Beogradu, Srbiji.\nZahvaljujući doprinosu koji daje javnom prevozu, Kentkart je stekao pravo da bude „Član održivog transporta“ na Svetskom kongresu UITP -a održanom u Dubaiju.\nPredstavljajući još jednu potpuno novu aplikaciju u Turskoj, kentkart je omogućio da smart kartice koje se koriste u javnom prevozu budu dostupne i za kupovinu, i na drugim mestima, inicirajući na taj način projekat KentClub.\nPo prvi put u svetu, kentkart je instalirao sistem kamera u vozilima koji je integrisan sa sistemom automatizovane naplate karata.\nkentkart je bio jedan od finalista na takmičenju za nagradu SESAMES sa aplikacijom „Infinite Kentkart“.\nkentkart smart sistemi prevoza uvedeni su u Skoplju, u Makedoniji, u Alepu, u Siriji i u Amanu, u Jordanu.\nkentkart je započeo primenu sistema informisanja putnika u realnom vremenu sopstvene proizvodnje.\nkentkart je bio finalist na dodali SESAMES nagrada sa svojom aplikacijom “Prevoz sa platnim karticama”.\nkentkart je bio prvi na svetu koji je započeo u Kodžaeliju u Turskoj primenu aplikacije “Prevoz sa platnim i kreditnim karticama”.\nkentkart je postao prvi u svetu koji je ostvario integraciju sistema automatske naplate karata i sistema za praćenje vozila u jedinstvenom validatoru i za to dobio međunarodnu zaštitu patentna.\nkentkart je osvojio SESAMES nagradu za najbolju aplikaciju koja se svake godine dodeljuje u Parizu.\nkentkart je postao član Međunarodnog udruženja za javni prevoz (UITP).\nkentkart je započeo razvoj automatizovanih sistema za naplatu karata, primenom smart kartica u sektoru javnog prevoza.


Zvizdić: BiH će, bez obzira na opstrukcije, biti u EU, to niko ne može zaustaviti - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nEvropski put Bosne i Hercegovine nema alternativu, a na tom putu iskreni saveznik nam je Njemačka, jedna je od osnovnih poruka današnjeg sastanka Denisa Zvizdića, predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i Angele Merkel, njemačke kancelarke.\nTo niko ne može zaustaviti. Može nas usporavati na tom putu, može praviti razne opstrukcije kao što je to sada slučaj u predizbornom periodu, ali niko ne može zaustaviti evropski put BiH. Bit će jasno prepoznate proevropske i antievropske snage. Pobijedit će proevropske snage BiH, uvjerava Zvizdić.\n– Današnji susret i odnos njemačke kancelarke Angele Merkel smatram priznanjem Vijeću ministara Bosne i Hercegovine i meni osobno na svim projektima i aktivnostima koje smo realizirali na putu evropskih integracija i ekonomskog razvoja BiH. I konačno, smatram to važnom potvrdom prijateljskih odnosa između BiH i Njemačke, jasnom opredijeljenošću Njemačke kada govorimo o evropskim integracijama Zapadnog Balkana – kazao je Zvizdić u kratkom intervjuu za Faktor nakon današnjeg susreta sa njemačkom kancelarkom.\nMnogo tema je bilo danas na dnevnom redu sastanka, od aktiviranja MAP-a i članstva BiH u NATO-u, članstva u EU, ekonomske saradnje, pitanja migranata koje je i u BiH proteklih mjeseci izuzetno prisutno, pa i nekih stvari koje su dominatno unutarnja pitanja naše zemlje…\n– Zadovoljstvo mi je bilo da informiram uvaženu kancelarku o najvažnijim prioritetima Bosne i Hercegovine, a to su evropske i NATO integracije, ekonomski razvoj BiH, jačanje vladavine prava i dalja saradnja u regionu. Čini mi se da su se na kraju iskristalisale nekolike važne poruke. Prva je ta da je BiH zaista uspjela da postigne dinamiku realizacije svih bitnih aktivnosti sa evropske agende BiH, uključujući i odgovor na bazni Upitnik Evropske komisije. Mi ćemo vrlo brzo završiti i dodatna pitanja, a to svakako otvara pozitivnu perspektivu da BiH u mandatu ove vlasti može dobiti kandidatski status. Naravno, ne očekujemo da ćemo imati neke dodatne uvjete za kandidatski status, iako je kancelarka uputila jedno važno pitanje, uputila izuzetno važnu poruku onima koji u trenutnom sazivu Parlamenta o tome odlučuju, a to je usvajanje izmjena Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine u onome tekstu kakav je podržan od ambasada i međunarodnih institucija u BiH, a koji je usklađen sa međunarodnim standardima, koji daje punu garanciju neovisnosti rada Suda i Tužilaštva te uspješnu borbu protiv svih oblika kriminala, terorizma, ekstremizma… To je vrlo važna poruka i očekivanje da će Zakon o krivičnom postupku biti usvojen u najkraćem mogućem roku.\nZakon o krivičnom postupku je prvenstveno interna stvar Bosne i Hercegovine, ali važan i za međunarodne odnose naše zemlje. Stekao se utisak da je to pitanje naročito potencirano na današnjem sastanku. Šta je zapravo osnovna poruka onima koji ne prihvataju zakonsko rješenje podržano od međunarodnih faktora i kakve će, po Vašem mišljenju, biti posljedice ukoliko i nakon današnjih jasnih poruka donošenje Zakona i dalje bude opstruirano?\n– Usvajanje Zakona o krivičnom postupku jeste u administrativnom smislu interna stvar Bosne i Hercegovine, ali to je i izuzetno važna stvar za kompletan region i Evropsku uniju, jer tu govorimo o prekograničnom organiziranom kriminalu, govorimo o terorizmu i opasnosti koja nije vezana niti ograničena samo na teritorij Bosne i Hercegovine. Jačanje pravosudnih institucija, jačanje vladavine prava je temelj na kojeme je zasnovana efikasnost Evropske unije, postojanje upoće demokratskih zemalja i zbog toga se ovaj zakon smatra izuzetno važnom porukom da li je BiH i dalje spremna, da li pokazuje dovoljan kredibilitet da osigura neovisnost pravosuđa, da osigura uvjete za efikasan rad sudova i tužilaštava, da nastavi procese kojima će onemogućiti ili spriječiti, suzbiti, organizirani kriminal, korupciju, moguće terorističke akte, i time da punu pravnu sigurnost drugim zemljama i stranim ulagačima na područje Bosne i Hercegovine. Prema tome, taj zakon je zapravo “lakmus papir” naše opredijeljenosti da jačamo vladavinu prava. Zbog toga je svoj stav o njemu dalo sedam ambasada u BiH i sve druge međunarodne institucije. Današnja izjava uvažene kancelarke u kojoj je iskazala zabrinutost je upravo bila vezana za Zakon o krivičnom postupku, a ne toliko za Izborni zakon, kao što je to u jednom trenutku bilo predstavljeno. U vezi s Izbornim zakonom ona očekuje kompromis i očekuje da to pitanje naravno riješe politički subjekti i nadležne institucije u BiH, da se sačuvaju demokratske vrijednosti Evrope, a to znači da se ispoštuje suverenitet građanina, ali da se poštuju i specifičnosti BiH. Ali, ono što šalje poruku da mi prihvatamo pravnu stečevinu Evropske unije i vladavinu prava je zakon o krivičnom postupku koji je u sklađen sa međunarodnim standardima. Poruka je da se očekuje da on bude usvojen praktično u roku – hitno! Poruka je da oni koji osporavaju takav zakon mogu biti prepoznati kao oni koji su protivnici međunarodnih visokih i prihvaćenih standarda u toj oblasti. To je suština.\nBosna i Hercegovina se sasvim sigurno ne može sama nositi sa migrantskom krizom. Kakav ste stav po ovom pitanju iznijeli kancelarki Merkel i šta Bosna i Hercegovina može očekivati u pogledu pomoći kada su migranti u pitanju?\n– Ja sam rekao jasne stavove Vijeća ministara BiH. Da ćemo se i dalje humano ponašati prema onima koji su u potrebi i dolaze u BiH. Poštovat ćemo međunarodne standarde i domaće zakone, ali želimo biti i dio evropskog rješenja. Zahvalio sam i na pomoći koju smo dobili od Evropske komisije i Evropske unije. Ta pomoć će se nastaviti. EU će ići na izvor problema, tamo gdje on i nastaje, ojačat će svoje granice, samim tim će pomoći Balkanu i Bosni i Hercegovini da riješimo pitanje broja migranata.\nRegionalni odnosi i pitanje granica država na Balkanu svaki put se namaću kao neizbježna tema u razgovoru sa liderima zapadnih zemalja. Ni Vaš današnji sastanak sa Angelom Merkel nije izuzetak. Šta je osnovna poruka u tom smislu onima čija politika se bazira na pričama o podjelama i prekrajaju granica?\n– Jedna od najvažnijih stvari o kojoj smo razgovarali je i ta regionalna saradnja. Podvukao sam našu spremnost da jačamo saradnju sa susjedima i regionom u cijelosti, ali da ona mora biti bazirana na poštivanju suvereniteta i teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine. Čini mi se da je jedna od najvažnijih poruka koje je uputilia uvažena kancelarka da nema promjene granica na Balkanu, da je arhitektura Zapadnog Balkana završena i da oni koji pokušavaju napraviti nove tenzije i konflikte pričom o mogućoj promjeni glanica, su u stvari oni koji su bili i ostaju remetilački faktor u čitavom regionu. To su pojedinci koji takva pitanja koriste za svoje političke ciljeve ili predizborne ciljeve. Evropa, civilizirani, demokratski svijet, smatra da nema promjene granica, neće biti promjene granica i da jedino to treba da nas ujedini je put ka Evropi i put ka ekonomskom prosperitetu naših država.\nU vezi s odnosima u regionu i pitanjem prekrajanja granica često se spominje ruski utjecaj kao međunarodni faktor preko kojeg se podstiču separatističke težnje. Angela Merkel, kako je najavljeno, uskoro bi se trebala sastati i sa čelnikom Rusije Vladimirom Putinom. Da li je na današnjem sastanku bilo izričito riječi o tom ruskom utjecaju u BiH i generalno u zemljama Zapadnog Balkana, a u kontekstu regionalnih i unutarnjih osnosa u BiH i članstva BiH u NATO savezu?\n– Nije bilo neke direktne priče u vezi s tim. Koliko znam predstavnici brojnih zemalja, naročito s istoka, će u narodnom periodu biti u posjeti kancelarki Merkel i Berlinu. Ja sam na konferenciji za medije danas jasno rekao da, što se tiče Bosne i Hercegovine, mi odnose drugih država prema nama procjenjujemo na bazi činjenice da li podržavaju BiH u njenim najvažnijim vanjskopolitičkim ciljevima. U ovom slučaju to su euroatlanske integracije. Procjenjujemo ih na osnovu toga da li nas podržavaju u očuvanju mira, stabilnosti, da li podržavaju naš teritorijalni integritet i suverenitet, da li nam pomažu u našem ekonomskom razvaju i rješavanju makroekonomskih problema. To su neki kriteriji na bazi kojih možemo procjenjivati da li je neko iskren ili samo deklarativni prijatelj BiH. U tom smislu Njemačka je najbolji primjer iskrenoga, stvarnoga, prijatelja BiH. Naši prioriteti i naš put se zna. Bosna i Hercegovina će bez obzira na opstrukcije biti evropska zemlja, mladi Bosanci i Hercegovci će živjeti u evropskoj Bosni i Hercegovini, u sigurnoj i prosperitetnoj Bosni i Hercegovini. To niko ne može zaustaviti. Može nas usporavati na tom putu, može praviti razne opstrukcije kao što je to sada slučaj u predizbornom periodu, ali niko ne može zaustaviti evropski put BiH, zato što na kraju krajeva više od 78 posto građana BiH to želi. Bit će jasno prepoznate proevropske i antievropske snage. Pobijedit će proevropske snage Bosne i Hercegovine.\nU vezi s aktivacijom MAP-a i članstvom BiH u NATO savezu također su poslane jasne poruke i jasan stav podrške kancelarke Merkel, odnosno Njemačke.\n– Istaknuta je vrlo jasna perspektiva aktivacije MAP-a kao narednog koraka ka NATO integracijama. BiH se zaista potrudila da, koliko je to moguće u ovome trenutku, realizira talinske uvjete. Podsjećam da smo mi kao Vijeće ministara BiH, kada smo imenovani, zatekli vrlo lošu situaciju u tom segmentu, potpunu blokadu. Skoro niti jedna lokacija nije bila registrirana. Za tri godine registrirali smo više od 30 lokacija, imamo presude za lokacije u Republici Srpskoj, usvojen je plan “Pregleda odbrane”, Akcioni plan modernizacije Oružanih snaga BiH, naši pripadnici OS učestvuju u brojnim misijama… Dakle, BiH je etablirana kao država koja zaslužuje da se aktivira MAP.\nVanjskotrgovinska razmjena sa Njemačkom iznosila je milijardu i 750 miliona eura tokom ove godine. Istakli ste na sastanku s kancelarkom Merkel da ekonomska saradnja može biti još i bolja.\n– Njemačka je najvažniji vanjskotrgovinski partner Bosne i Hercegovine. Ovu godinu ćemo sasvim sigurno završiti sa više od dvije milijarde eura naše vanjskotrgovinske razmjene. Stotine njemačkih kompanije je registrirano u BiH i one zapošljavaju hiljade Bosanaca i Hercegovaca, tako da će se ta ekonomska saradnja nastaviti. Ja sam zamolio za dodatni prijenos znanja i iskustava, pogotovo u sferi modela dualnoga obrazovanja, transfera tehnologija koje su nam neophodne, a posebno smo razgovrali o činjenici da je Berlinska inicijativa bila izuzetan ekonomski stimulans za Zapadni Balkan, a da je Bosna i Hercegovina dobila najveći broj projekata u okviru berlinske inicijative u vrijednosti većoj od 660 miliona eura, plus 120 miliona eura grant sredstava. Razgovarali smo i o ubrzanim procedurama za naše detaširane radnike za kompanije koje su dobile posao u Njemačkoj. Dakle, pokazana je ukupna spremnost Njemačke da u ekonomskom smislu pomogne BiH, da i dalje investira u BiH, da radi na prijenosu znanja i iskustava, da nam pomogne u ekonomskom razvoju i obnovi. Ta spremnost Njemačke je garancija da ćemo u tome i uspjeti.\nOznačeno: angela merkel, denis zvizdić, vijeće ministara bih


Frum je prvi put u karijeri osvojio trofej na Vuelti, a pobedio je rezultatom 82 sata, 30 minuta i dve sekunde. On je prvi biciklista posle Žaka Anketila 1968. godine i Bernara Inoa 1978. koji je u istoj godini osvojili titule na Vuelti i Turu.\nDrugo mesto zauzeo je Italijan Vinćenco Nibali sa zaostatkom od dva minuta i 15 sekundi, a treći je bio Ilnur Zakarin iz Rusije sa dva minuta i 51 sekundom zaostatka.\nFrum je u julu osvojio Tur d Frans, a do sada je na Vuelti tri puta bio drugoplasirani (2011, 2014, 2016).\nU poslednjoj etapi Vulete pobedio je Italijan Mateo Trentin rezultatom tri sata, šest minuta i 25 sekundi. Drugi je bio Francuz Lorenco Mancin, a treći Danac Soren Krag Andersen.\nFrum je etapu završio u pelotonu na 11. mestu, a pobedio je u dve etape u trci.\nŠpanac Alberto Kontador zauzeo je peto mesto u ukupnom plasmanu, u poslednjoj trci u karijeri.\nOn je u Madridu pozdravljen ovacijama zbog uspešne karijere, pošto je jedan od šestorice vozača koji je tri puta osvajao najveće trke - u Francuskoj, Italiji i Španiji. Po dva puta je trijumfovao na Turu i Điru.\nSenku na karijeru 34-godišnjeg Španca bacio je doping skandal, zbog kojeg se povukao sa Tura 2010. i godinu dana kasnije sa Đira. Zbog dopinga mu je oduzeta treća titula sa trke u Francuskoj.


Vučić: Nastavak dijaloga na tehničkom nivou 10. decembra - Sputnjik Srbija\n23:18 12 Jun 2021\n23:10 03.12.2020 (osveženo 23:12 03.12.2020) Preuzmite kraći link\nIstakao je da je specijalni izaslanik EU za dijalog između Beograda i Prištine Miroslav Lajčak dobro definisao da je dijalog “dug i krivudav put”, a pozicija Nemačke po pitanju KiM je, i nakon današnjeg razgovora sa kancelarkom Angelom Merkel, nepromenjena.\n“I naša pozicija je nepromenjena, ali u taktičkom smislu videćemo kako da određen stvari pomeramo kako bismo obezbedili povoljnu poziciju za našu zemlju”, rekao je Vučić za RTS, prenosi Tanjug.\nNa pitanje da li će se u Briselu razgovarati o temama koje su na agendi ili će se strane držati svojih agendi, Vučić je naveo da je i to razgovor.\n“I to je razgovor, bar da znamo da ne možemo da se razumemo”, naveo je Vučić.\nPodseća da je Priština potpisala da će formirati Zajednicu srpskih opština i da do sada ništa nije uradila po tom pitanju i da političari iz Prištine kažu da im ne pada na pamet da to urade.\n“Mi da prihvatimo neka važna rešenja dok oni ne ispune tu obavezu, to je nemoguće”, zaključio je Vučić.


Tramp naterao Evropljane da plaćaju za NATO - Sputnjik Srbija\n22:12 09.06.2017 (osveženo 22:21 09.06.2017) Preuzmite kraći link\n„Zahvaljujući našim naporima novac je počeo da stiže. Druge zemlje počele su da shvataju da je neophodno da plate“, rekao je Tramp na zajedničkoj konferenciji za novinare s predsednikom Rumunije Klausom Johanisom.\nŠef Bele kuće zahvalio je Rumuniji za povećanje odbrambenog budžeta. „Nadamo se da će druge zemlje pratiti njen primer“, rekao je predsednik SAD.\nBritanski izbori — iznenađenje\nKomentarišući rezultat izbora u Velikoj Britaniji, Tramp je izjavio da je to za njega iznenađenje.\n„Čudno“, rekao je Tramp na molbu novinara da prokomentariše rezultate izbora, ali nije naveo nikakve druge detalje.\nKonzervativna partija Velike Britanije, kojom rukovodi aktuelna premijerka Tereza Mej, nema dovoljno glasova za formiranje vlade. Mejova je izjavila da planira da sarađuje sa severnoirskom Demokratskom partijom ujedinjenja, ali nije precizirala u kojoj formi.\nKomi pokazao da nije bilo zavere s Rusijom\nDonald Tramp je izjavio da nije molio bivšeg direktora FBI Džejmsa Komija da prekine istragu protiv svog savetnika Majkla Flina, kao i da nije zahtevao lojalnost od Komija.\n„Ja jedva poznajem tog čoveka. ’Hoću da mi obećaš da ćeš biti lojalan‘, ko bi to uradio?“, rekao je Tramp i dodao da će rado porazgovarati o tome sa specijalnim tužiocem Robertom Milerom koji sada vodi nezavisnu istragu o takozvanom mešanju Rusije u američke izbore i vezama Trampovog okruženja s Rusijom.\nOn je dodao da je spreman da pod zakletvom svedoči o razgovorima s Komijem pre njegovog odlaska iz FBI.\nTramp je dodao da je Komijevo svedočenje potvrdilo da nikakve zavere s Rusijom, kao ni pritiska na pravosuđe, nije bilo.\nNa pitanje da li je razgovor sniman, Tramp je odgovorio da je moguće da će to reći uskoro.\n„Nema zavere, nema pritisaka, Komi je izvor curenja informacija, ali mi želimo da se vratimo poslovima naše velike zemlje, a to su radna mesta, trgovinski deficit, želimo da on nestane što je moguće pre. Postoji veliki problem sa Severnom Korejom, Bliski istok je veliki problem. To je ono na šta sam ja jesam i na šta sam bio usredsređen“, rekao je Tramp.\nPrema njegovom mišljenju, to je bilo opravdanje demokrata koji su izgubili izbore.\nbritanski izbori, plaćanje, novac, istraga, FBI, NATO, Tereza Mej, Klaus Verner Johanis, Donald Tramp, Džejms Komi, Evropa, Rumunija


Građevinski lepkovi za keramičke pločice - PODOVI\nKeramika Građevinski lepkovi za keramičke pločice\nBilo da se radi o opremanju komercijalnih, industrijskih podova ili podova za opremanje doma, estetska vrednost, materijal, funkcionalnost ali i odnos cene i kvaliteta gotovo podjednako igraju ulogu u odabiru. Keramičke pločice su jedna od najstarijih obloga na koje su se ljudi oslanjali vekovima unazad, znajući unapred da će se bojom i dezenom zasigurno uklopiti u njihov životni prostor. Ono što je kupcima jako bitno prilikom odabira jeste njihova postojanost i dugotrajnost a mi u kompaniji Tritonex vodimo računa da životni vek keramičkih pločica bude duži uz korišćenje naših Keramik lepkova za postavljanje keramičkih pločica.\nFoto: Tritonex / Keramik lepkovi za postavljanje keramičkih pločica\nPri odabiru lepka za keramiku važno je da vodite računa o sledećim kategorijama:\nVrsta pločica (keramičke, gres, mermerne, granitne, klinker )\nU proizvodnom asortimanu kompanije Tritonex se nalaze građevinski lepkovi za keramičke pločice koji ispunjavaju potrebe kupaca građevinske industrije.\nFleksibilni, vodootporni lepak za keramičke pločice koji se preporučuje za unutrašnje i spoljašnje lepljenje neupijajućih keramičkih pločica i prirodnog kamena, „pločica na pločicu“, kao i za lepljenje pločica na podove sa termičkim opterećenjem, kao što su podno grejanje, balkoni i terase, sertifikovan kao EN12004:2017: C2TES1. Fleksibilan, bez klizanja na vertikalnim površinama, otporan na vlagu i smrzavanje, sa produženim otvorenim vremenom, visoke prionljivosti i čvrstoć\nTritonex proizvodi korišćeni su u Kraljevim Čardacima na Kopaoniku, BIG Fashion shopping centru u Beogradu i BIG Fashion Kragujevac (Kragujevac Plaza sopping centar).\nTritonex materijali korišćeni su u uređenju Kraljivih Čardaka na Kopaoniku / Foto: Zoran Kočović\nTritonex materijali kako za uređenje enterijera, tako i za eksterijer, korišćeni su u hotelsko apartmanskom kompleksu “Kraljevi Čardaci Spa” na Kopaoniku. Ovaj kompleks, koji je otvoren 2011. godine,dobitnik je nagrade Najbolje iz Srbije 2019. u kategoriji hotela. Nagradu je dodelila Privredna komora Srbije i Ministarstvo turizma, trgovine i telekomunikacije.\nKraljevi Čardaci Kopaonik / Foto: Zoran Kočović\nU septembru 2018. godine od strane Balkanske Alijanse hotelskih asocijacija (BAHA) Kraljevi čardaci dobili su prestižno priznanje za najbolji hotel sa 4 zvezdice na Balkanu.\nEnterijer Kraljevih Čardaka na Kopaoniku u kojem su korišćeni Tritonex materijali / Foto: Zoran Kočović\nBIG Fashion shopping centar u Beogradu\nBIG Fashion shopping centar u Beogradu / Foto: Danilo Mijatović\nBIG Fashion Kragujevac / Foto: Tritonex doo\nPrethodni tekst2K* Duo – Porodica dvokomponentnih lakova\nSledeći tekstElvira Drežnjak: Sferine konferencije prepoznatljive u regionu i šire


Vranjsko pozorište zagadjeno istim oplatolom kao zgrade u Beogradu\nInstitut Vinča je utvrdio da je oplatno ulje kojim je tokom rekonstrukcije zagadjeno pozorište „Bora Stanković“ u Vranju isto oplatno ulje kojim su zagadjene zgrade u naselju „Ivo Lola Ribar“, kao i Institut za majku i dete u Beogradu, izjavila je danas u Vranju direktorka laboratorije za fizičku hemiju Instituta Vinča Milica Mačeta Kaninski.\nKaninski, koja je saznanja o načinu zagadjenosti vranjskog pozorišta iznela na sednici Skupštine Grada Vranja rekla je i da su stručnjaci Instituta Vinča do sada sanirali više od 10.000 kvadrata zagadjenog stambenog prostora oplatnim uljem u Beogradu i Novom Sadu, kao i da je nakon završene dekontaminacije to potpuno bezbedan prostor za život.\n“Institut Vinča se poslednjih godinu i po dana bavi problemom zgrada koje su zagadjene neispravnim oplatnim uljem od kojih je najveći broj zagadjenih zgrada u Beogradu ali ih ima i u drugim delovima Srbije”, kazala je Kaninski.\nOna je odbornicima u Skupštini Grada Vranja rekla da uspešan tretman dekontaminacije prestavlja prirodni proces razgradnje štetnih jedinjenja iz oplatnog ulja.\n“Takvo oplatno ulje spada u rezistentne organske zagadjivače koji mogu biti i mutageni i kancerogeni medjutim tretman koji se primenjuje je takav da svo zagadjenje iz betona može biti izvučeno”, kazala je Kaninski i dodala da će nakon završenog tretmana dekontaminacije vranjsko pozorište biti potpuno bezbedno.\nKaninski je navela i da je oplatno ulje koje je izazvalo zagadjenje u “smrdljivim zgradama” u Beogradu i Vranju poreklom iz Srbije, a pretpostavlja se da je reč o gruboj greški proizvodjača koji je istrošeno motorno ulje, koje sme da se reciklira i da se u takvom obliku upotrebljava, umesto na reciklažu poslao direktno na tržište.\n„Oplatol koji je izašao na tržište je imao tehnički list koji je jedini potreban da se on nadje u prodaji po našim važećim zakonima i pravilnicima a koji govori o tome kakve su mu fizičke karakteristike ali ne i o hemijskom sastavu jer hemijski sastav nije obavezan“, rekla je Kaninski i dodala da u Srbiji ne postoji pravilnik koji odredjuje kakvog hemijskog sastava mora da bude gradjevinski ili pomoćni gradjevinski materijal da bi mogao da izadje na tržište.\nGradonačelnik Vranja Zoran Antić je rekao odbornicima Skupštine Grada Vranja da je zbog zagadjenja zidova odredjenom vrstom oplatnog ulja tokom prve faze izgradnje pozorišta “Bora Stanković” lokalna samouprava protiv n.n lica preduzela odredjene pravne radnje kao i da očekuje da u toku sudskog procesa bude utvrdjeno ko je i na koji način odgovoran za zagadjenje zidova pozorišta.\nDa sa zgradom pozorišta nešto nije u redu alarmirali su u septembru radnici gradskog “Vodovoda” koji su nakon nekoliko dana provedenih u podrumu zgrade gde su radili na vodovodnoj i kanalizacionoj mreži dobili glavobolju i mučninu, nakon čega su radovi obustavljeni a pozvani su stručnjaci iz Instituta Vinča da utvrde o kakvom se zagadjenju radi.


Protivnici Brexita na masovnom protestu u Londonu\nStotine hiljada ljudi koji se protive izlasku Velike Britanije iz EU izašlo je na ulice Londona i zahtijevalo novi referendum o Brexitu, u trenutku ozbiljne političke krize u kojoj se nalazi premijerka Theresa May.\nDemonstranti u centru Londona, na najmasovnijem protestu protiv Brexita do sada, zahtijevali su da se ponovo glasa o izlasku Britainje iz EU i da je "najbolji dogovor onaj u kojem nema Brexita".\nBritanska premijerka Theresa May nekoliko puta je odbacila prijedlog o novom referendumu uz obrazloženje da bi to produbilo podjele. Pristalice Brexita smatraju da bi drugi referendum izazvao veliku ustavnu krizu.\nGotovo tri godine poslije referenduma na kojem je izglasan izlazak Britanije iz EU nije poznato da li će se to uopšte desiti jer je parlament dva puta odbacio dogovor premijerke May.\nPošto je premijerka May nagovijestila da možda neće iznositi pred parlament prijedlog koji je dva puta odbačen, nije poznato šta je dalja strategija za Brexit. Pojedini britanski mediji prenose da raste pritisak na May da podnese ostavku.\nMay je apelovala na EU da odloži datum formalnog izlaska Britanije iz EU, koji je bio zakazan za 29. mart. EU je pristala da odloži povlačenje Velike Britanije iz EU 22. maj 2019. godine, pod uslovom da May dobije podršku za svoj prijedlog u parlamentu.


Zvaničnici Evropske unije u poseti Kosovu; razgovarali sa najvišim kosovskim zvaničnicima o bezbednosti, borbi protiv terorizma i borbi protiv nasilnog ekstremizma - European External Action Service\nEEAS homepage > Kosovo* > Zvaničnici Evropske unije u poseti Kosovu; razgovarali sa najvišim kosovskim zvaničnicima o bezbednosti, borbi protiv terorizma i borbi protiv nasilnog ekstremizma\nPriština, 15/12/2017 - 12:15, UNIQUE ID: 171215_25\nZvaničnici EU su se sastali sa visokim kosovskim zvaničnicima, uključujući premijerom, Ramushem Haradinajem, zamenikom premijera i ministrom za spoljne poslove, Behxhetom Pacollijem, ministrom unutrašnjih poslova, Flamurom Sefajem, i generalnim direktorom Policije Kosova, Shpendom Maxhunajem.\nNa Kosovu, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU pokriva osnovne elemente relevantne za borbu protiv terorizma, uključujući uspostavljanje solidnog istorijata istražnih radnji, krivičnog gonjenja i pravosnažnih presuda, kao i unapređenu regionalnu saradnju i razmenu informacija između organa za sprovođenje zakona i obaveštajnih službi. od 13. decembra 2017. godine, Kosovo je u potpunosti uključeno na evro spisak prioritetnih partnera za stratešku saradnju. Europol je Agencija Evropske Unije za saradnju u sprovođenje zakona.


50 godina AvtoVAZ-a /Intervenisao Brežnjev: Kako je Fiat 124 postao ponos SSSR-a / Radio Sarajevo\n20. 07. 2016. u 13:37:00 Radiosarajevo.ba\nNajveći ruski automobilski proizvođač AvtoVAZ slavi 50. rođendan.\nNa današnji dan, 20. jula 1966. godine, zaključkom Vlade Sovjetskog Saveza donijeta je naredba da se počne izgradnja novog postrojenje za proizvodnju 660 hiljada automobila godišnje.\nPlaneri socijalističke privrede za "sovjetski Detroit" odabrali su Togliatti (bivši Stavropolj koji je 1964. preimenovan po lideru italijanskih komunista Palmiru Togliattiju), mada su u užem izboru bili i Jaroslavlj, Belgorod, Gorki (Rusija), kao i Minsk (Bjelorusija) i Kijev (Ukrajina).\nZašto je sovjetska vlada iznenada odlučila da izgradi potpuno novu fabriku za proizvodnju potpuno novog modela automobila, ne baš tako jeftinog prije pola stoljeća?\nPolovinom 60-ih godina sovjetski radnici nisu imali previše načina na potroše teško zarađene plate, novac su čak počeli stavljati u slamarice jer za njega nisu imali šta kupiti.\nKad je o automobilima riječ, jedini izbor bili su zastarjeli "zaporožac" i "moskvič" za čiju je isporuku trebalo čekati godinama.\nVlada je željela jednim udarcem (novim automobilom) ubiti više mušica – aktivirati privredu, ponuditi kvalitetan proizvod koji može privući mušterije i natjerati ih da troše novac, te smanjiti "nestašicu" novih automobila.\nOvaj proizvod bio je automobil VAZ-2101, kod nas poznatiji kao Lada 1200, odnosno prerađeni Fiat 124.\nNo, baza za lokomotivu sovjetske industrije nije nužno trebala biti italijanska limuzina. Sovjeti su raspisali međunarodni tender, a na poligonu u Moskvi testirani su i drugi automobili – Ford Taunus 12M, Morris 1100, Peugeot 204, Renault 16, Škoda 1000 MB...\nNa testiranjima najboljim su se pokazali Peugeot i Renault, no konačni izbor diktirali su interesi vanjske politike države.\nNavodno je za izbor Fiata lično intervenisao Leonid Brežnjev koji je na opasku Aleksandra Tarasova, ministra automobilske industrije, da je Renault bolji odgovorio: "Italijani su nam bliži nego Francuzi, uzmite Fiat".\nOstalo je historija: Prvi VAZ-2101, odnosno Lada 1200, izašla je s trake u proljeće 1970. godine i s sitnim promjenama i "podverzijama" održala se u proizvodnji sve do 2012.\nTagovi: Rusija Vlada TK SSSR


Srbija ima velik priliv u proračun u prva dva mjeseca – Energy Press\nBeograd – Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je u odnosu na prethodnu godinu, kada je reč o javnim finansijama, postignut napredak, ali da je najveća boljka s kojom Srbija mora da se suoči – nedostatak preduzetničkog duha i incijative, kao i nedostatak domaćih investicija.\nPodsetivši da je u mandatu aktuelne vlade doneto nekoliko modernih zakona u skladu sa evropskom praksom, poput zakona o radu, penzijama, stečaju, planiranju i izgradnji, Vučić je istakao i da je “uprkos protivljenju dobrog dela društva” Vlada uspela da objasni da je to put napred, za razvijeniju i moderniju Srbiju. Naglasivši da su plan i mere fiskalne konsolidacije doneti bez uticaja sa strane, Vučić je konstatovao da u Srbiji veoma dugo vlada princip razmišljanja “o naredna tri ili mesec dana”, ali ne o tome šta će se raditi za tri ili više godina. “Neretko smo se podsmevali onima koji su u drugim zemljama imali petogodišnje i desetogodišnje planove, jer je nama bilo važno kako ćemo da preživimo taj dan, kako da politički opstanemo, kako do sledećih izbora…”, rekao je Vučić.\nIstičući da ekonomska situacija “jeste loša, ali ne onoliko teška koliko su svi predviđali”, Vučić je ukazao na činjenicu da je ostvarena ušteda kada je reč o kapitalnim izdacima, naglasivši da je to loše. “Na kapitalne izdatke smo u ovoj godini potrošili svega 540 miliona, i to ne menja dramatično stanje našeg deficita, već pokazuje da smo nespremni, da nemamo ideje i projekte i da, kada imamo novca, ne znamo šta s njim da radimo”, rekao je Vučić.\nPrema njegovim rečima “stegli smo kaiš i pritegli državnu kasu”, međutim dodao je da ne treba štedeti na kapitalnim izdacima. “To jesu minimalne uštede, ali to pokazuje da niti imamo građevinske firme koje mogu da sprovedu projekte, niti da sprovodimo projekte, niti da država ima ideju”, rekao je Vučić. Kapitalna ulaganja i ulaganja u infrastrukturu su jedini način i zato polažemo nadu u prugu Beograd – Budimpešta, Beograd na vodi…, sve što bi moglo da doprinese našem pozitivnom rastu BDP-a u ovoj godini, istakao je premijer.\nKako je objasnio upravo iz tih razloga je insistirano na pravljenju “jedinice za isporuku” (delivery unit). “Za nas je važno da pomažemo i pružamo podršku ministarstvima, da ne bismo svi živeli od 15. do 25., od plate do penzije, koliko će nam izaći iz budžeta, a da ne znamo šta da radimo sa novcem”, rekao je on. Premijer Srbije objasnio je da i kada bi sada uspela privatizacija PKB-a, Telekoma, Aerodroma Nikola Tesla i sve ostale, ne bismo znali na šta da potrošimo dobijeni novac “jer nemamo projekte”. “Zato ovoliko žurimo sa velikim projektima kako bismo mogli da generišemo razvoj. Da nije ta dva-tri projekta na kojima radimo, mi drugih projekata nemamo i to je ogroman problem Srbije o kojem pričamo decenijama i nikako ga ne rešavamo”, rekao je Vučić.\nOsim što će država morati da ulaže u kapitalne investicije, najveća boljka Srbije je “ne samo nedovoljno novca i učešće bankarskog sektora u finansiranju”, već i nedostatak ideja i preduzetničkog duha u Srbiji. “U međuvremenu smo izgubli preduzetnički duh, imamo inteligentnu naciju i ljude, ali nam se sav biznis oslanja na državu, a privatna inicijativa je maltene nestala”, konstatovao je Vučić i pozvao privrednike da pomognu državi da se to promeni.\nKako je rekao, prošle godine je Srbija, pored svih teškoća sa elementarnim nepogodama, imala milijardu i 300 miliona spoljnih investicija, ali i naznačio da je loše to što nema domaćih investicija. Prema njegovim rečima to je izazov s kojim se Srbija suočava. On je najavio dolazak potpredsednika švajcarske vlade koji će pokušati da prenese iskustvo o dualnom sistemu obrazovanja, odnosno o tome da učenici i studenti iz klupa izađu spremni za tržište rada. “Ako iz škola budemo na vreme slali da nauče posao, imaćemo obrazovanu i motivisanu radnu snagu”, rekao je premijer dodavši da će u tom smislu takođe biti potrebna pomoć domaćih privrednika.\nVučić je poručio da će Vlada nastaviti i birati teži put, ali i time napraviti od Srbije normalnu i pristojnu zemlju, zdravu ekonomiju, i do 2016. promeniti trajektoriju javnog duga.\n“Možemo ovo da uspemo pre kraja mandata vlade, da neka nova vlada sačeka potpuno drugačiju i uređeniju Srbiju, ali će nam umesto kukanja i plakanja biti potrebno da se glasno postavimo pred sve i nedvosmisleno saopštimo ovo mora da se uradi”, rekao je Vučić. Da, to će da boli, ali lek protiv raka nije ni andol ni aspiri, zaključio je premijer. On je, inače, na početku izlaganja najavio govor na 25 strana,ali primetivši da to verovatno niko neće moći da sluša, poručio da će biti kraći.\nSrbija kao ekološka predvodnica regije


O nama - Organika\nUdruženje ORGANIKA su 2013. godine osnovale vodeće kompanije u sektoru nedrvnih šumskih proizvoda (NDŠP) i lekovitog i aromatičnog bilja (LAB). Svrha udruženja je unapređenje saradnje među akterima u ovom sektoru i dalji razvoj sektora, promovisanjem kosovskih proizvoda na stranim izvoznim tržištima, ali i lobiranjem. Štaviše, udruženje ORGANIKA ima za cilj da pomogne svim svojim članovima da u narednih 5-7 godina dobiju sertifikat za organske standarde i postignu da sertifikovani organski proizvodi postanu najveći deo izvoza.\nRazvoj sektora NDŠP i LAB kroz održivu upotrebu NDŠP, podsticanje gajenja LAB i povećanje otkupnih, prerađivačkih i izvoznih kapaciteta.\nDonatori i razvojni projekti\nUdruženje ORGANIKA, koje trentuno ima 32 člana, su poslednjih godina podržali donatori i razvojni projekti:\nProgram USAID AGRO (Razvoj poljoprivrede i ruralne mogućnosti) je podržao udruženje u jačanju i razvoju u samoodrživ entitet, u služenju svojim članovima (kompanijama) stvaranjem partnerstava sa vladom za buduće strategije. Pomoć USAID-a je data u osnivanju kancelarije za udruženje ORGANIKA i delimičnim naknadama za zaposlene. USAID je takođe podržao udruženje i njegove kompanije u omogućavanju poseta različitim međunarodnim sajmovima i u prodaji.\nGiZ-ov projekat CETEP (Stvaranje zaposlenja podsticanjem izvoza) je podržao aktivnosti udruženja obukom aktera o sektoru organskog gajenja LAB i štampanjem brošura o organskom gajenju LAB na Kosovu.\nProjekat Swiss Contact-a PPSE (podsticanje zapošljavanja u privatnom sektoru) je sarađivao sa udruženjem ORGANIKA podržavanjem rada na organskoj sertifikaciji njegovih članova. Kao rezultat toga, u 2017. godini je sertifikovano 17 članova, a 25 u 2018. godini.\nČlanovi odbora i izvršno osoblje\nPredsednik odbora ORGANIKA\nSlužbenik za projekte i konsultant za organsku sertifikaciju\nInformacije na ovoj web stranici ne predstavljaju stavove donatora\nSva prava zadržana 2020 © ORGANIKA


AccuWebHosting - kuponi i pogodnosti za: 2022\nHostAdvice AccuWebHosting recenzije Bonovi\nSvi AccuWebHosting kuponi su istekli, ali možete probati sa starim kuponima, obično rade\nPoslednji pokušaj: pre 206 dana, 9 sati i 36 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2016.\nPoslednji pokušaj: pre 1014 dana, 6 sati i 49 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2016.\nPoslednji pokušaj: pre 1703 dana, 8 sati i 8 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2016.\nPoslednji pokušaj: pre 1702 dana, 14 sati i 30 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2016.\nPoslednji pokušaj: pre 1701 dan, 22 sata i 45 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2016.\nPoslednji pokušaj: pre 1150 dana, 17 sati i 53 minute , ISTJEČE na: 31.12.2016.\nPoslednji pokušaj: pre 255 dana, 2 sata i 42 minute , ISTJEČE na: 31.12.2016.\nPoslednji pokušaj: pre 1714 dana, 11 sati i 49 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2016.\nPoslednji pokušaj: pre 520 dana, 2 sata i 52 minute , ISTJEČE na: 5.1.2021.\nPoslednji pokušaj: pre 185 dana, 12 sati i 11 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2021.\nPoslednji pokušaj: pre 203 dana, 3 sata i 9 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2021.\nPoslednji pokušaj: pre 164 dana, 19 sati i 20 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2021.\nPoslednji pokušaj: pre 161 dan, 8 sati i 47 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2021.\nPoslednji pokušaj: pre 285 dana, 9 sati i 59 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2021.\nPoslednji pokušaj: pre 551 dan, 18 sati i 32 minute , ISTJEČE na: 31.12.2021.\nPoslednji pokušaj: pre 164 dana, 19 sati i 18 minuta , ISTJEČE na: 31.12.2021.


Kreću se po noći kao po danu: Srpski vojnici i borbena vozila spremni za budućnost /video, foto/ - Sputnjik Srbija\n17:44 08 Avgust 2020\nKreću se po noći kao po danu: Srpski vojnici i borbena vozila spremni za budućnost /video, foto/\n20:40 14.01.2020 Preuzmite kraći link\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović su u Centru za ispitivanje naoružanja i vojne opreme „Nikinci“ prisustvovali konstrukcionim ispitivanjima modernizovanog borbenog vozila pešadije BVP M-80A i gađanju u noćnim uslovima.\nPrema rečima ministra Vulina — moderna vojska i moderan vojnik moraju da budu u stanju da izvršavaju sve svoje zadatke i po danu i po noći, bez obzira na vremenske uslove.\n„Vojska Srbije radi brojne modernizacije i brojna unapređenja postojeće tehnike, ali i usvaja nove tehnologije i nove sposobnosti, kako bi mogla da odgovori najsloženijim borbenim zadacima. Mogli smo da vidimo da vojnik koji je opremljen termovizijom, vojnik koji je opremljen pojačivačem slike, da borbeno vozilo pešadije koje je opremljeno termovizijskim kamerama i novim topovima, jeste borbeno vozilo budućnosti i oprema koju će nositi vojnik budućnosti. Ovo mora da postane deo svakodnevice naših vojnika, ovakvi nišani, oprema, zaštita i borbena vozila, jer samo tako ćemo moći da se nosimo sa svim izazovima 21. veka“, naglasio je Vulin.\n„Vojske se razlikuju i po tome koja je u stanju da ratuje 24 časa i po svim vremenskim uslovima, a koja to nije u stanju — neće moći da odbrani ni svoju zemlju ni svoj suverenitet“, istakao je ministar odbrane\n„I zato Vojska Srbije i svaki njen pripadnik će morati da budu opremljeni i obučeni i da budu u stanju da odgovore na baš svaki izazov. Mi smo pokazali da smo to već u stanju, dobrim delom iz domaće pameti i domaćih inžinjerskih rešenja, a ono što ne možemo da napravimo — kupićemo, ali naš vojnik će imati najsavremeniju i najbolju opremu. Ono što može novcem da se kupi, nije skupo ako će sačuvati život našeg vojnika i ako će sačuvati suverenitet naše Srbije“, poručio je Vulin.\nPrema rečima pomoćnika ministra za materijalne resurse doktora Nenada Miloradovića — prikazano je gađanje u okviru konstruktorskih ispitivanja optoelektronskog nišanskog osmatračkog sistema na prototipu borbenog vozila pešadije BVP M-80AB1 i, paralelno sa time, pripadnika pešadije koji su opremljeni najnovijom generacijom optoelektronskih nišana, od kojih je deo uveden u Vojsku Srbije prošle godine, a deo je upravo na ispitivanju.\nIspitivanje modernizovanog borbenog vozila pešadije BVP M-80A u noćnim uslovima\n„U prethodnih nekoliko dana, koliko traje ovo konstruktorsko ispitivanje, imali smo različite vremenske prilike, a imali smo i najsloženije moguće uslove kada je reč o optoelektronskim sredstvima koja smo ovde testirali“, naglasio je Miloradović.\nKako je istakao — sve je to posmatrano odgovarajućim optoelektronskim sistemima, pa je i u najnepovoljnijim uslovima moglo da bude izvršeno opitovanje tih sredstava.\n„Zadovoljni smo rezultatima, a naravno i da postoji još stvari koje treba da se dorade. Oni uređaji koji su već uvedeni u naoružanje opravdavaju i zadovoljavaju sve što je potrebno, a i uređaji koji su trenutno na opitovanju će, po svemu sudeći, uspešno završiti ispitivanje, nakon čega će se ići na masovnije opremanje pešadijskih jedinica“, naglasio je Miloradović.\nVojska Srbije radi brojne modernizacije\nDirektor „Teleoptik-Žiroskopi“ Milan Nastić istakao je da je prikaz u „Nikincima“ bila prilika da se posmatra modernizovani BVP, a „Teleoptik-Žiroskopi“ je učestvovao u izradi elektronske sprave, kako bi se povećale borbene mogućnosti tog vozila.\n„Učestvovali smo i sa našim termalnim nišanima ’Igl 60‘ i ’Igl 70‘, a gađanja su uspešno izvedena. Nadamo se da je ovo veliki doprinos za našu Vojsku i veliki podsticaj ’Teleoptik-Žiroskopu‘, što smo imali mogućnost da učestvujemo u opremanju naše vojske i povećanju njene borbene gotovosti“, naglasio je Nastić.\nMnistar odbrane Aleksandar Vulin posmatra vežbu u Centru za ispitivanje naoružanja i vojne opreme „Nikinci“\nPrema rečima komandira Specijalne opitne posade Vojnotehničkog instituta zastavnika Davora Janjetovića — izvršeno je gađanje iz modernizovanog oklopnog borbenog vozila pešadije sa novom kupolom i nišanskim spravama.\n„Nišanska sprava ima termovizijsku kameru koja nam omogućava da u noćnim uslovima uspešno izvedemo gađanja“, istakao je Janjetović i dodao da je uspešno izvedeno gađanje iz mitraljeza PKT 7,62 mm na daljini od 500 metara.\n„Imao sam priliku da izvršim opitno gađanje ciljeva na daljinama od 100, 200 i 300 metara iz automatske puške 5,56 mm koja se pokazala odlično“, rekao je Banjac, navodeći da je prilikom gađanja koristio optički nišan SOVA 4 i da je uspešno pogodio sve mete.


Roćen: Integracije u NATO i EU strateški spoljnopolitički ciljevi Crne Gore\nCrna Gore je učinila pravi izbor kada je kao svoj strateški prioritet označila članstvo u NATO, kazao je danas crnogorski ministar inostranih poslova Milan Roćen. On je to rekao ne dvodnevnom skupu članica NATO i Partnerstva za mir koji je u Miločeru organizovalo Ministarstvo inostranih poslova Crne Gore.\nRoćen je podsjetio da su integracije u NATO i Evropsku uniju strateški spoljnopolitički ciljevi Crne Gore.\n“To smo odlučili vođeni odgovornošću za sopstvenu i regionalnu bezbjednost, i spremnošću da damo doprinos i na globalnom planu”, rekao je Roćen na otvaranju sastanka Savjetodavne grupe Evro-atlantskog partnerskog vijeća.\n“Naš posao u ostvarenju ključnih strateških ciljeva je olakšan činjenicom da je integracija u NATO usko povezana sa integracijom u EU i da se radi o dva paralelna i kompatibilna procesa, utemeljena na istim vrijednostima”, kazao je on.\nPrema njegovim riječima, Crna Gora je danas prepoznata kao faktor stabilnosti u regionu i uspješna evropska priča na Balkanu. Roćen je ocijenio da se Crna Gora potvrdila i kao kredibilan partner u svim regionalnim političkim, ekonomskim i bezbjednosnim organizacijama i inicijativama.\nRoćen je kazao da je Crna Gora je postigla zavidan napredak u procesu evropskih integracija i da će je ono što radi preporučiti da u bliskoj budućnosti aplicira za članstvo u EU.\nPrema njegovim riječima, odluka Samita NATO u Bukureštu da se Podgorica pozove na početak Intenziviranog dijaloga, prava je potvrda reformi i napretka koji je Crna Gora ostvarila u evroatlantskim integracijama.\nTeme sastanka su - Jugoistočna Evropa – stabilizacija kroz integraciju, regionalna saradnja i politika EAPC-a prema Jugoistočnoj Evropi, NATO i partneri nakon samita u Bukureštu.


Don Don i Lesaffre obeležili Svetski dan hleba - Nira Press\nPočetna » Don Don i Lesaffre obeležili Svetski dan hleba\nRadionica za decu o proizvodnji hleba i dobrotvorna akcija za štićenike Centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine u Zvečanskoj\nU čast Svetskom danu hleba, najvažnije namirnice stvorene ljudskom rukom, kompanije Don Don i Lesaffre organizovale su edukativnu radionicu u kojoj su mališani pripremili hleb u obliku srca i darovali ga svojim drugarima u Centru za zaštitu odojčadi, dece i omladine u Zvečanskoj. Kompanije ovaj dan tradicionalno obeležavaju kroz edukaciju o značaju i pripremi hleba, ali i humanosti..\nEdukativna radionica imala je za cilj da decu nauči osnovnim stvarima o pripremi hleba, zdravoj i izbalansiranoj ishrani, čiji je hleb sastavni deo, ali i da nauče važnu lekciju iz humanosti pomažući drugima. Deca su uživala u druženju ali i u pripremi hleba. Posebno su uživali u mešenju i oblikovanju testa.\n„Kvalitetan i balansiran obrok ne može da se zamisli bez hleba i naša je misija da ukažemo na neophodnost korišćenja hleba u svakodnevnoj ishrani. Već vekovima, hleb je svakodnevno na našoj trpezi i postao je neizbežni i uvek prisutan deo kulinarske tradicije. I darivanje je deo naše tradicije, i ovaj Svetski dan hleba, kao i godinama pre, odlučili smo da iskoristimo da pripremimo sveže pecivo za naše prijatelje u Zvečanskoj“, izjavila je Milena Obradović, marketing menadžer u kompaniji Lesaffre.\n„Don Don je kompanija koja je praktično prva u Srbiji obeležila ovaj datum i od 2011. u čast Svetskog dana hleba sprovodi različite aktivnosti posvećene deci. Za decu je veoma značajno da im u ranom razvoju ukazujemo na prave vrednosti, omogućavajući im da uče važne stvari na zabavan i konstruktivan način. Ove godine su deca iz vrtića imala priliku da steknu osnovna znanja o pekarstvu i pravljenju hleba i koliko je hleb važan deo naše svakodnevice i ishrane, ali i da razviju solidarnost i saradnju među vršnjacima. Kompanija Don Don pomaže brojne ustanove kojima je pomoć neophodna, ne samo danas, već i tokom cele godine. Svetski dan hrane i hleba obeležava sa fokusom na pitanje bacanja hrane, pa je ovo prilika da ukažemo na taj problem i u Srbiji, gde se nezvanično svake godine baci 250 000 tona hrane“, izjavio je Miloš Marković, direktor marketinga i razvoja kompanije Don Don.


2000/05/22 23:42 Berishin povratak u Valonu: Ko je dobio, a ko izgubio\nMON, 22 MAY 2000 23:42:35 GMT\nBerishin povratak u Valonu: Ko je dobio, a ko izgubio\nPoseta lidera demokratske partije Sali Berishe gradu Valoni, �iji ga je revolt pre tri godine sru�io sa vlasti, predstavlja jedan od klju�nih doga�aja u razvoju albanske politike. Imaju�i u vidu upravo ovo neprijateljstvo, stvoreno u to vreme izme�u grada u kojem je zapo�eo revolt zbog propasti finasijskih piramidalnih shema i tada�njeg predsednika, �to se odrazilo i na trogodi�nje odsustvo Berishe u ovom primorskom gradu, Valona je smatrana ''kamenom ku�nje'' u pogledu budu�ih razvoja u Albaniji. Odlazak Berishe u Valonu pre svega zna�i rehabilitaciju demokratskog lidera, presko�iv�i tako veoma te�ku prepreku na putu ka vlasti. Svestan toga, Berisha je pa�ljivo pripremio teren za njegovo iskrcavanje na ono �to je nekada nazivao ''centrom komunisti�ke pobune''. Berisha je do ovog zna�ajnog koraka do�ao nakon serije mitinga na Severu i na Jugu. Iskoristiv�i odli�no stare probleme koji uznemiravaju Albance, javno prokazuju�i nesposobnost vladinih zvani�nika i nedostatak �elje da se ti problemi re�e, �tavi�e i njihovo impliciranje u aferama korupcije i �verca, Berisha je osetno pove�ao koncenzus sebi u prilog. Veliki uticaj sa ovog aspekta imao je i otkrivanje raznih finansijskih skandala, kao �to je gubitak ''Telekoma'' od milion dolara u jednoj sumnjivoj transankciji, da bi se kulminacija dostigla kra�om dr�avnog blaga. S druge strane, mo�e se re�i da je igra demokratskog lidera favorizovana i usled takore�i totalnog nedostatka reakcija od strane predstavnika vlasti u odnosu na njegove optu�be, kao i neodgovornih stavova prema skandalima koje je Berisha obznanjivao javnosti. Iz ovih istih gore nevedenih razloga njegovi protivnici u levom kampu, suo�eni sa nemogu�no��u da spre�e ponovno uzdizanje Berishe, gledali su u Valoni jedinu mogu�nost gde bi se vo�a opozicije mogao slomiti. To je bio i razlog �to je Berishinoj poseti gradu revolta prethodila velika propagandisti�ka buka, �ak i sa prete�im izjavama iz oba kampa.\nTako, kategori�nim porukama demokratskog �elnika ''bezuslovno oti�i u Valonu'', suprotstavljale su se prete�e izjave nekih od njegovih protivnika u levom kampu da je ''narod Valone u krvi sa Berishom'', da ''on treba da plati za tragediju nanetu ovom gradu'', da ''Valonci znaju kako da do�ekaju njihovog neprijatelja'' itd., ne zaboravljaju�i i organizovanje peticija od strane raznih grupa, kao �to je ona od ''�ena u crnom'' u Valoni. Osim toga, visoki zvani�nici, lokalni predstavnici vlasti i politi�ari koalicije na vlasti uklju�ili su alarm da bi eventualan Berishin odlazak u Valonu prouzrokovao velike nemire, �ak se isticao i mogu�nost povratka na doga�aje iz 1997. godine. Na ovaj na�in i dozvola za organizovanje mitinga na Trgu zastave do poslednjeg �asa nije izdata, bez obzira na pripreme koje su vr�ile obe strane.\nKonkretno, samo dva dana pre planiranog datuma za odr�avanje mitinga na Trgu zastave, ministar javnog reda pozvao je u svoj ured dva lidera Demokratske partije, zahtevaju�i od njih odlaganje mitinga ili njegovo organizovanje u nekoj drugoj sredini, kao �to je to na primer gradski stadion. S druge strane, Berisha se nije libio da izjavi da �e ''i preko mora oti�i u Valonu'', dodaju�i da je ''sramna stvar zabraniti demokratama da u�estvuju na mirnom mitingu''. Me�utim, u jednoj takvoj situaciji, gde se Berishinoj odlu�nosti da na Trgu zastave manifestuje, nekada centru protesta protiv njega, suprotstavili stavovi i nastojanja drugog krila kako bi ga u tome spre�ili, onaj ko je u svim varijantama profitirao nije bio niko drugi osim Berishe. Uspe�na realizacija mitinga u Valoni s njegove strane bez sumnje bila bi zna�ajna pobeda demokratskog lidera i snage koju on predstavlja. Ali i u slu�aju kada ne uspeo da u�e u Valonu koriste�i izjave zvani�nika i neki pokret koji bi se mogao organizovati protiv njega, on bi optu�ivao vlast kao organizatora svega ili pak da ona ''nije u stanju da kontroli�e celu teritoriju zemlje''. Me�utim, izja�njavanje ameri�kog ambasadora u Tirani koji je zatra�io od albanskih dr�avnih organa da preuzmu mere za garantrovanje normalnog odvijanja Berishinog mitinga u Valoni, deblokiralo je celu situaciju. Njegova poruka se direktno odnosila i bila uperena protiv izjava onih albanskih politi�ara koji su protive�i se Berishinoj poseti, nju izjedna�ili sa povratkom kobnih doga�aja od marta 1997. godine. ''Politi�ko rukovodstvo ne sme da koristi javne forme za podsticanje nasilja ili za ohrabrivanje nedostatka me�usobne tolerancije'', - izjavljivao je ameri�ki ambasador uve�e 12. maja. Nakon te izjave usledila je naredba premijera Mete koji je zahtevao od snaga javnog reda da garantuju normalno odvijanje mitinga i obezbede opozicionog lidera od svakog iznena�enja.\nSledstveno tome, kao posledica konvergencije nastojanja, mobilizacije sledbenika Demokratske partije u Valoni i maksimalnog anga�ovanja snaga reda, miting je protekao normalno elimini�u�i tako svako iznena�enje koje bi moglo da ima nepredvidljive posledice. Me�utim, ne mo�e a da se ne spomene i na�in koji je Berisha izabrao da komunicira sa okupljenim valoncima na Trgu, me�u kojima nije bilo samo demokrata. Kao �to je najavljivao ve� na samom po�etku da �e ''u Valonu oti�i samo sa cve�em'', Berisha je bacio bukete cve�a prema okupljenoj masi na Trgu. Izlaze�i van svojih okvira kao politi�ar, Berisha je optu�bama prema svojim protivnicima pridodao i priznavanje svojih gre�aka i odgovornosti, kao i vlade Demokratske partije, kada je u pitanju razvoj koji su doveli do doga�aja marta 1997. godine.\nUpe�an zavr�etak tako te�kog izazova kao �to je to bio miting demokrata u Valoni, ocenjen je kao pobeda za sve po�ev od naroda Valone, struktura javnog reda, Socijalisti�ke partije, ali pre svega Berishe i Demokratske partije. Socijalisti su po�urili da odvijanje mitinga okarakteri�u kao svoj uspeh, �to su vezivali za toleranciju i civilizovano pona�anje njihovih sledbenika u Valoni, a u odnosu na manifestacije njihovih protivnika. Me�utim, ''veliki pobednik'' je u svakom slu�aju Sali Berisha. Uspev�i da se ''pomiri'' sa Valonom, on je jo� vi�e oja�ao svoje pozicije u albanskoj javnosti. Prema izvorima lidera Demokratske partije nakon mitinga u Valoni, stizale su mu telefonske �estitke kao nikada pre u njegovoj politi�koj karijeri. S druge strane, u albanskoj �tampi nisu nedostajali napisi u kojima se isticalo da se nakon mitinga od 14. maja Berisha osetno pribli�io vlasti ili da ju je ve� ''dotakao''.\nMe�utim, ta�ka u kojoj vidi sebe u inferiornom polo�aju su njegovi odnosi sa me�unarodnim faktorom. Demokratski lider jo� uvek nije u potpunosti probio politi�ki embargo koji je prema njemu uspostavila me�unarodna zajednica nakon doga�aja iz 1997. godine, a �to �e se potvrditi prilikom doga�aja od 14. septembra 1998. godine. Tokom �itavog ovog perioda Berishini kontakti sa inostranim politi�arima bili su na minimalnim nivoima, u vreme dok je jo� uvek ''nepo�eljan gost'' u jednom broju zapadnih glavnih gradova. I u poslednje vreme albanska javnost je uzdrmana zbog nekoliko Berishinih izjava protiv zvani�nika OEBS-a, PNUD-a i poneke druge institucije, optu�uju�i ih za ''saradnju sa gusarima vlastodr�cima protiv opozicije'' prilikom sa�injavanja izbornog zakona. Ali, postoji mogu�nost da je lider opozicije vi�e zainteresovan da pridobije simpatije �to vi�e Albanaca i da sa pozicije jednog zna�ajnog faktora primora me�unarodni faktor da izmeni dosada�nje stavove prema njemu. Sa ovog aspekta treba posmatrati i njegove izjave da ''o svemu odlu�uju sami Albanci''.\nAIM Tirana Gavrosh LEVONJA


Hakeri objavili izvorni kod Snapchata\nVesti, 09.08.2018, 10:00 AM\nIzvorni kod popularne aplikacije Snapchat nedavno se pojavio na internetu nakon što ga je haker objavio ga na GitHubu koji je sada u vlasništvu Microsofta.\nHaker na GitHub ima nalog pod imenom Khaled Alshehri, i tvrdi da je iz Pakistana. On je napravio GitHub repozitorijum pod nazivom Source-Snapchat sa opisom "Izvorni kod za SnapChat", objavljujući kod onoga što se smatra za Snapchatovom iOS aplikacijom.\nKod može potencijalno da izloži izuzetno poverljive informacije kompanije, kao što je dizajn aplikacije, kako aplikacija funkcioniše i koje su buduće funkcije planirane za aplikaciju.\nSnapchatova matična kompanija, Snap Inc., odgovorila je na curenje izvornog koda podnošenjem zahteva za zaštitu autorskih prava u skladu sa Milenijumskim zakonom o zaštiti digitalnih autorskih prava (DMCA), kako bi se uklonio online repozitorijum sa izvornim kodom Snapchata.\nNije poznato koje tajne informacije sadrži procureli izvorni kod Snapchata, ali panična reakcija kompanije u vidu hitnog DMCA zahteva, napisanog od početka do kraja velikim slovima, ukazuje na to da je sadržaj repozitorijima legitiman.\nSnap je rekao za nekoliko novinskih izdanja da je iOS ažuriranje za maj otkrilo "malu količninu" njegovog izvornog koda. Kompanija je odmah otkrila i ispravila grešku, ali da je nešto od izvornog koda objavljeno na internetu. Međutim, Snap je rekao da je kod kasnije uklonjen i da taj događaj nije kompromitovao njegovu aplikaciju i nije imao uticaja na zajednicu korisnika.\nIzgleda da je osoba koja stoji iza curenja izvornog koda napravila Github nalog sa jedinom svrhom deljenja izvornog koda Snapchata pošto ništa drugo nije bilo objavljeno na nalogu pre ili nakon curenja koda Snapchata.\nNeke objave na Twitteru najmanje dve osobe (jedna iz Pakistana i druga iz Francuske), koji izgleda da stoje iza ovog GitHub naloga, ukazuju na to da su pokušali da kontaktiraju Snapchat i da ga obaveste o izvornom kodu, očekujući nagradu za otkriveni bag. Ali kada nisu dobili odgovor od kompanije, oni su zapretili da će ponovo objavljivati izvorni kod dok ne dobiju odgovor.\nGitHub je uklonio izvorni kod Snapchata posle DMCA zahteva, i on neće biti vraćen osim ako oni koji su ga objavili ne dokažu pravnim putem da su vlasnici izvornog koda.\nMeđutim, ovo ne rešava problem u potpunosti. S obzirom da je izvorni kod Snapchata još uvek u rukama ljudi koji nisu deo kompanije, oni bi ga mogli ponovo objaviti na online forumima, ili ga mogu iskoristiti za svoju dobit.


KATEGORIZACIJA KRAGUJEVCA KAO TURISTIČKOG MESTA - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > KATEGORIZACIJA KRAGUJEVCA KAO TURISTIČKOG MESTA\n18/07/2018 1387Ostavi komentar na KATEGORIZACIJA KRAGUJEVCA KAO TURISTIČKOG MESTA\nGrad Kragujevac je stekao uslove da uđe u postupak kategorizacije kao turističkog mesta. Smatram da Kragujevac, kao stara srpska prestonica, grad bogate istorije ima mnogo toga da ponudi i u kulturnom i istorijskom smislu ali i industrijskom jer i industrija je svakako deo turističke ponude ovog grada, rekao je Radomir Erić, član Gradskog veća za privredu. Ovo su neki od aspekata pored modernih atraktivnih kulturnih sadržaja koje Kragujevac ima da ponudi u turističkom smislu i zato ulazimo u ceo ovaj postupak i nadamo se da ćemo vrlo brzo dobiti sertifikat o turističkoj kategorizaciji, dodao je Erić.\nDobijanjem turističke kategorizacije, steći će se uslovi da lokalna samouprava kroz razne programe, od nadležnog ministarstva dobije više sredstava za razvoj turizma kao i da iznos boravišne takse bude povećan.\nGrad raspolaže značajnim potencijalima od kojih se može izgraditi održiva i atraktivna turistička ponuda što bi Kragujevac moglo svrstati na mapu pravih turističkih gradova u Srbiji. Na razvoju turizma u Kragujevcu radi se dugi niz godina jer gradski menadžent i u tome vidi razvojnu šansu grada a turistički razvoj je neodvojivi deo privrede.\nDa bi se Kragujevac našao na mapi turističkih gradova Srbije, potrebno je obavezno postavljanje vidikovca, a jedan od uslova za kategorizaciju je i postojanje zatvorenog i otvorenog bazena. Pored toga, projekti za turističke rute, pešačke, konjičke i biciklističke staze su u izradi a dobijanjem turističke kategorizacije otpočeće se njihova realizacija.\nTagovi: Kragujevac turizam


Kineska kompanija spremna da investira u preradu mesa u Kragujevcu - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPočetna Vesti Kineska kompanija spremna da investira u preradu mesa u Kragujevcu\nKineska kompanija spremna da investira u preradu mesa u Kragujevcu\nKineska kompanija CMEC spremna je da investira u preradu mesa u Kragujevcu, rekli su predstavnici kompanije na sastanku sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem.\nKako je rečeno, prvi deo investicije u Kragujevcu mogao bi da se realizuje za godinu dana.\nKako se navodi u saopštenju predsednikove službe za saradnju sa medijima, Nikolić je rekao da Srbija ima značajan investicioni potencijal u oblasti industrije, ali da treba imati u vidu da poljoprivreda nije ništa manje važna.\n„U ključnim istorijskim momentima Srbija je imala podršku Kine i Rusije. Mi to nećemo zaboraviti i to je dokaz da se prijateljstva ne mere samo ekonomskim interesom, već i tradicionalno dobrom saradnjom“, naglasio je predsednik Srbije.\nIzrazivši spremnost za ulaganje u prehrambenu industriju, zapošljavanje domaće radne snage i angažovanje domaćih kompanija, predsednik kompanije CMEC Džang Čun je rekao da će Kina, u okviru pilot projekta za proizvodnju hrane u Šumadijskom regionu, uložiti u proizvodnju po najsavremenijim tehnološkim i ekološkim standardima u svetu.\n„Mi smo uradili studiju izvodljivosti za investiciju u fabriku za proizvodnju mesa i tražimo partnere iz prehrambene industrije“, rekao je Džang.\nPrethodni članakGajio konoplju u bašti\nSledeći članakVeroljub Stevanović: Jedino pred Kragujevčanima imam obavezu da objašnjavam odluke koje sam donosio


Britanska TV ekipa Nacionalne geografije boraviće u Visokom na lokalitetu “Arheološkog parka: Bosanska piramida Sunca” od 1. do 6.septembra 2011. godine. Ovu informaciju je za stranicu “vodic.ba” potvrdio Semir Osmanagić, osnivač Fondacije “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca”. Prema njegovim riječima ekipa dolazi u Visoko kako bi se uvjerila u postojanje piramida i napravila reportažu.\nKako je rekao Osmanagić za “vodic.ba” ekipa Nacinalne geografije snimiće jednosatnu emisiju koja će biti emitovana na ovom popularnom kanalu.\n-Fondacija će iskoristiti priliku da gostima iz Velike Britanije prezentuje projekat “Bosanska piramida Sunca”, a u samom nastanku emisije učestvovaće pored mene, i stručnjaci geofizičari, fizičari i drugi, rekao je Osmanagić.


Palijativno zbrinjavanje u Srbiji, strategija i podsticaji Evropske unije. Fondacija Centar za demokratiju\nPalijativno zbrinjavanje u Srbiji, strategija i podsticaji Evropske unije\nAutor: Zoran V. Ćosić\nPalijativno zbrinjavanje je aktivna, sveobuhvatna briga o pacijentima čija je bolest neizlečiva. To je i pristup pacijentu, koji poboljšava njegov i kvalitet života njegove porodice, suočavanje sa problemima koji prate bolest, koji mu ugrožavaju život, kroz prevenciju i otklanjanje patnje putem ranog otkrivanja, procene stanja kao i lečenja bola i drugih problema.\nCilj ovakvog pristupa u lečenju je pružanje fizičke, psihološke, socijalne i duhovne podrške.\nPrincipi palijativnog zbrinjavanja ne razlikuju se od univerzalnih principa dobre kliničke prakse, ali je za stručno palijativno zbrinjavanje potrebno specifično znanje i posvećenost.\nBroj ljudi kojima je potrebno palijativno zbrinjavanje stalno raste. Palijativno zbrinjavanje, u skladu sa pravom građana na zdravstvenu zaštitu, treba da bude integralni deo zdravstvenog sistema, a država nosilac odgovornosti da ono bude dostupno svima kojima je potrebno.\nU skladu sa preporukama Saveta Evrope zdravstvena zaštita treba da ima za cilj da obezbedi pacijentu što je moguće veći osećaj komfora i ugodnosti, bez obzira na životnu dob, etničku pripadnost, ekonomski ili socijalni status i prirodu bolesti ili nemoći. Takođe, potrebno je dostizanje najvišeg mogućeg kvaliteta života pacijenata i njihovih porodica sve do samog kraja. Palijativno zbrinjavanje treba da afirmiše život, a na umiranje treba da gleda kao na normalan proces, jer ono ne treba da bude rukovođeno beznadežnošću ili fatalizmom.\nModeli pružanja usluga i finansiranja palijativne zaštite se razlikuju, ali su principi svuda isti. Integracija palijativnog zbrinjavanja u postojeće strukture zdravstvenog sistema i sistem zdravstvene zaštite potrebno je da bude u potpunosti sprovedena.\nZbrinjavanje se pruža na različite načine zavisno od toga šta je izvodljivo i šta je najdelotvornije. Ono što je delotvorno u jednoj zemlji, ne mora da bude nužno izvodljivo i u nekoj drugoj. Postoje različiti modeli zbrinjavanja, a izbor modela zavisi od potreba i raspoloživih resursa.\nPotreba za palijativnim zbrinjavanjem je jedan od društvenih prioriteta čije rešavanje zahteva da država, u saradnji sa zdravstvenim radnicima i saradnicima, udruženjima, pacijentima i obrazovnim institucijama, razvija nacionalnu zdravstvenu politiku o palijativnom zbrinjavanju. Vlada Republike Srbije je usvojila Strategiju za palijativno zbrinjavanje još 2009. godine u skladu sa preporukama Komiteta ministara Saveta Evrope „REC 24“ (2003) koje se odnose na organizaciju palijativnog zbrinjavanja kao i u skladu sa preporukama Evropske konferencije iz 2005. godine. Osnovna težnja Strategije je integrisanje usluga palijativnog zbrinjavanja u sistem zdravstvene zaštite, kao i dostupnost ove usluge širom Srbije.\nEvropska unija je tokom poslednjih 13 godina namenila značajna finansijska sredstva za projekte razvoja palijativnog zbrinjavanja u Srbiji i sa Ministarstvom zdravlja Republike Srbije učestvovala u izgradnji kapaciteta specijalizovanih službi, nabavci opreme . Od marta 2011. do novembra 2014. godine EU je finansirala projekte kojima su sprovedeni parametri Strategije kroz tehničku pomoć radi primene evropskih standarda, obrazovanja, sprovođenje usluga i razvoja javne politike palijativnog zbrinjavanja.\nU okviru projekata edukovano je preko 1200 zdravstvenih radnika, lekara i zdravstvenih saradnika iz oblasti palijativnog zbrinjavanja. Program je akreditovao Zdravstveni savet Srbije zasnovan na preporukama Evropske asocijacije za palijativno zbrinjavanje (EAPC). Jedan od specifičnih ciljeva projekta „Razvoj palijativnog zbrinjavanja u Srbiji“ je i uvođenje predmeta palijativna medicina na svim medicinskim fakultetima u Srbiji po jedinstvenom kurikulumu (na medicinskim fakultetima u Beogradu, Nišu, Novom Sadu i Kragujevcu). Uveden je izborni predmet osnovnih studija na medicinskim fakultetima, master program na Državnom univerzitetu u Novom Pazaru, ali kao i predmet Palijativno zbrinjavanje na višim medicinskim školama.\nU Srbiji palijativno zbrinjavanje pruža i specijalizovana dobrotvorna organizacija Belhospice. U EU prepoznat je značaj razvoja nevladinog (NGO) sektora, što kroz regulativu, što kroz finansijsku potporu, u cilju daljeg razvoja ove grane zdravstvenog sistema.\nOd usvajanja Akcionog plana 2009. godine do danas dosta je započeto, ali se može konstatovati da plan nije u potpunosti realizovan. 2013. godine otvorena je prva jedinica za palijativno zbrinjavanje (PCU) u Srbiji. Prvobitno određen cilj da do 2015. godine bude ukupno 28 PCU-a nije do kraja ostvaren. Osoblje koje radi u novootvorenim PCU-ima i okolnim centrima primarne zdravstvene zaštite (koji pacijente upućuju na PCU) prošlo je značajnu obuku i steklo odgovarajuće kompetentnosti.\nSagledavajući probleme kroz koje Srbija u današnje vreme prolazi, broj i regionalnu zastupljenost kvalifikovnog kadra, potrebu da sistem funkcioniše optimalno, možemo doći do zaključka da je neophodna veća odlučnost države da pruži svu neophodnu pomoć i podršku daljem razvoju palijativnog zbrinjavanja.\nU Srbiji je potrebno dodatno poboljšati i optimizovati uslove, standard boravka i zbrinjavanja korisnika. Neophodan je nastavak prilagođavanja postojećih i otvaranja novih jedinica palijativnog zbrinjavanja u skladu sa važećim preporukama uz poštovanje odgovarajućih neophodnih tehničko-tehnoloških i građevinskih standarda. Prilagođavanjem zakonskog okvira i početnom finansijskom potporom, u Srbiji je potrebno podržati dalje osnivanje i razvoj organizacija iz NGO sektora koje bi se dugoročno dobrotvorno finansirale i koje bi delovale i radile u palijativnom zbrinjavanju kao važna karika.\nBlog „Palijativno zbrinjavanje u Srbiji, strategija i podsticaji Evropske unije“ autora Zorana V. Ćosića


Radulović: Srbijagas ostvario gubitak od 393 miliona evra - Ekonomske Vesti\nPokret „Dosta je bilo – Saša Radulović“ saopštio je da je na osnovu zvaničnih finansijskih izveštaja objavljenih na sajtu Agencije za privredne registre, Srbijagas u 2014. godini ostvario konsolidovani gubitak od 393 miliona evra.\n„Na osnovu zvaničnih finansijskih izveštaja objavljenih na sajtu APR-a, Srbijagas je u 2014.godini ostvario neto gubitak od 382 miliona evra. Glavni razlog ovolikog gubitka su nenaplaćen gas i nenaplaćena potraživanja koja iznose gotovo 300 miliona evra. Privreda i građani Srbije plaćaju gotovo najskuplji gas u Evropi, a Srbijagas zida ogromne gubitke.\nPre dva dana smo objavili da je EPS sa svih svojih 14 zavisnih preduzeća u 2014. godini napravio konsolidovani neto gubitak od 114 miliona evra i da je glavni razlog za ovoliki gubitak nenaplaćena struja od 300 miliona evra. Sa druge strane, premijer je u avgustu povećao cenu struje za 12% i time od privrede i građana uzeo dodatnih 180 miliona evra. Ceh neplaćanja i struje i gasa ponovo plaćaju građani i privreda.\nPremijer Vučić je oteo od penzionera 210 miliona evra i to nazvao reformom. Sa druge strane na ova tri preduzeća je slupao 564 miliona evra. Premijer je na vlasti već gotovo 3 ipo godine. Zašto nije uveo red? Zašto je zaustavio Sašu Radulovića koji je počeo da uvodi red? Ceh svoje neodgovornosti i nesposobnosti premijer je svalio na penzionere.“\n← SAD: Više para za propagandu u istočnoj Evropi\nUNS: Vlada da osigura pravo na prenos kapitala i zaposlenima u Tanjugu →\nZabraniti novčanice od 50 £, 100 $ i 500 €


Sport u policiji – Info Centar Juga\nJablanički okrug Jug Srbije Leskovac Sport Srbija Vesti\nLeskovački savez sportova i Policijska uprava Leskovac organizovali su u nedelju turnire u futsalu i basketu u okviru projekta „Sport u policiji“.\nTurniri su deo projekta koji se sprovodi u saradnji Ministarstva unutrašnjih poslova i Sportskog saveza Srbije, uz podršku Ministarstva omladine i sporta.\nNa turniru u futsalu učestvovalo je 6 ekipa: „Leskovac“, „Sever“, „Jug“, „Spasioci“, „Bojnik“ i „Medveđa“. Ekipe su bile podeljene u 2 grupe, a u finalu su se sastali ekipe Leskovac i Spasioci. Favorit turnira, ekipa Leskovca je u finalu pobedila ekipu vatrogasaca – spasilaca rezultatom 6:0.\nNa turniru u basketu „3×3“ učestvovale su 4 ekipe, koje su igrale svaka sa svakom. Pobednik turnira je ekipa „Sever“.\nPobednici turnira u futsalu i basketu izborili su plasman na regionalno takmičenje koje će biti organizovano u Nišu. Pobednici regionalnih takmičenja nadmetaće se na finalnom turniru Sportskog saveza Srbije i Ministarstva unutrašnjih poslova koji će biti organizovan na Kopaoniku.\nPored futsala i basketa, u okviru projekta „Sport u policiji“ biće organizovana takmičenja i u drugim sportovima. PU Leskovac imaće ekipu na regionalnom takmičenju u Nišu u odbojci gde nastupaju kombinovane, žensko – muške ekipe. U džudou će nastupiti takmičari u kategorijama do 81 i 100 kilograma, dok će u atletici na Kuperovom testu nastuptii dvojica predstavnika, kao i jedan takmičar u trci na 400 metara.Eventualnim pobedama na regionalnom takmičenju u Nišu naši takmičari će takođe steći pravo nastupa na završnim takmičenjima na Kopaoniku.\nLeskovački savez sportova zahvaljuje Sportskom centru Dubočica, Gradskom fudbalskom savezu Leskovac, Fudbalskom savezu Jablaničkog okruga i Regionalnom košarkaškom savezu južne Srbije na podršci i pomoći u organizaciji turnia u futsalu i basketu, koji su organizovani u okviru projekta „Sport u policiji“.\nDo 200 lica na skupovima\nIsplaćen kredit za izgradnju vodosistema Barje\n21. Kosidba na Marovcu


ARSENE WENGER DOBIO POSAO U FIFA-I | Hayat.ba\nArsene Wenger, bivši dugogodišnji menadžer Arsenala vraća se u fudbal nakon godinu i po dana. Naime, 70-godišnji Francuz je imenovan za novog šefa globalnog razvoja fudbala Svjetske fudbalske federacije (FIFA), prenosi Anadolu Agency (AA).\nOvim će biti okončane medijske špekulacije kojima je Wenger bio povezivan s povratkom trenerskom poslu preuzimanjem Bayerna iz Minhena.\nWenger je napustio “topnike“ u maju 2018. godine, nakon 22 godine provedene na klupi tokom kojih je osvojio tri titule šampiona Engleske i sedam pehara FA kupa.\nVeoma se radujem prihvatanju ovog izuzetno važnog izazova – rekao je Wenger.\nNjegova nova uloga je da pomogne razvoju muškog i ženskog fudbala, kao i tehničkog aspekta sporta. Sada će biti član tehničkog panela Odbora međunarodnih fudbalski federacija, tijela koja određuje pravila igre i predsjednik tehničke grupe za studije FIFA-e.


Karakterom i brkovima protiv iskustva - Rukometni klub Partizan\nKarakterom i brkovima protiv iskustva\n19.11.2013. | Sezona 2013/2014\nRukometaši Partizana u okviru 11. kola Gasprom Južni Tok lige dočekuju makedonski Vardar. Utakmica se igra u subotu od 18 sati, uz direktan prenos na 2 programu RTS-a.\nČelni ljudi Partizana još na početku sezone rekli su da ove godine ne mogu da izgube nijednu utakmicu i da je svaki susret jedna nova lekcija uz koje će crno-beli sazrevati kao igrači.\n„Svakom utakmicom stičemo neophodnu rutinu igranja. Trudimo se da naučimo igrače da im je za veliki uspeh dovoljno da rade vredno na treninzima i slušaju trenera, ali i da iz svakog poraza i pobede upijaju rukomet. Vardar je sastavljen od reprezentativaca, kako inostranih, tako i naših. To je jedna odlična, iskusna ekipa koja na svakoj poziciji ima ponekoliko kvalitetnih igrača. Bez obzira na to, mi ćemo se truditi i, možda i pobediti“, kaže direktor Partizana, Aleksandar Blagojević.\n„Siguran sam da ćemo dati sve od sebe na sutrašnjoj utakmici, kao i na svim prethodnim. Mladi igrači koje imamo u ekipi nisu više oni isti igrači sa početka sezone, vidi se velika razlika u njihovoj igri i ponašanju. Vardar je apsolutni favorit, ozbiljan tim sa kojim smo već igrali ove sezone, ali – s obzirom na to da smo i mi napredovali od tad, verujem u drugačiji ishod od onog iz prvog susreta“, rekao je pivotmen crno-belih, Milan Rašić.\nNjegov saigrač sa levog krila, Vanja Ilić, nadovezao se rekavši da je suludo govoriti o Vardaru, ekipi koja je jedna od najboljih u ovogodišnjem takmičenju.\n„Drago mi je što iz meča u meč pokazujemo sve veći karakter, to je bilo vidljivo i u ovoj poslednjoj utakmici sa Vojvodinom. Imamo karakter, ali i veliki potencijal koji nas tera da sve više napredujemo i suprotstavljamo se ekipama koje su mnogo iskusnije od nas“, zaključuje Ilić.\nRukometni klub Partizan se ovog meseca priključio borbi protiv raka prostate, pa su igrači, uprava i stručni štab u znak podrške sa obolelim i lečenim muškarcima od ove bolesti – puštali brkove tokom celog novembra. Oni će i na sutrašnjoj utakmici protiv Vardara nastupiti sa novim izgledom.\nNastavljena je i akcija „Rukomet se vratio“, pa je promoter utakmice sa Vardarom Grupa JNA.\n„Zahvaljujem RK Partizan što su baš nas izabrali da budemo promoteri na ovoj važnoj utakmici. Nadam se da ćemo im doneti sreću sutra i da ćemo zajedno doći do nove pobede u Gasprom Južni Tok ligi. I, naravno, pozivam sve navijače da nam se sutra na Banjici pridruže u navijanju“, kaže frontmen Grupe JNA, Marko Trmčić.\nFotografije naših Brka možete videti u albumu objavljenom na našoj zvaničnoj facebook stranici.


Agencija za borbu protiv korupcije — Cenzolovka\nUdruženje novinara Srbije (UNS) protestuje što su Nacrtom Zakona o sprečavanju korupcije ukinuti ovlašćeni predlagači pa je novinarskoj i advokatskoj struci onemogućeno predlaganje članova Odbora odnosno Veća, koje je ključno telo za kontrolu i rad Agencije za borbu protiv korupcije.\nSkupština Srbije usvojila je predlog Udruženja novinara Srbije (UNS) i Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) da član Odbora Agencije za borbu protiv korupcije bude novinar Živojin Rakočević. Od 146 prisutnih poslanika Narodne Skupštine, 144 podržalo je predlog UNS-a i NUNS-a, dok dvoje nije glasalo. Time je mesto člana koji predstavlja novinarska udruženja u Odboru Agencije za borbu protiv korupcije popunjeno posle više od pet godina.\nAgencija za borbu protiv korupcije, na čijem je čelu od januara jedan od donatora SNS i odbornik u Zemunu, najavila praćenje oglašavanja u svim medijima u Beogradu, ali je ostalo nejasno da li će to ovog puta raditi i tokom izbornog postupka. Objavljivanje vesti Agencije ispratila i podrška tzv. botova\nKandidatura Živojina Rakočevića za člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije ponovo je u skupštinskoj proceduri, a njega su treći put za ovo mesto predložili ovlašćeni predlagači Udruženje novinara Srbije (UNS) i Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS). Zvanični predlog podnet je danas Narodnoj skupštini Republike Srbije. Rakočević, koji je član Uprave UNS-a i novinar iz Gračanice, prošle nedelje nije dobio potrebnu skupštinsku većinu za izbor u Odbor, jer su se poslanici vladajućih partija uzdržala od glasanja za njega.\nIZVOR Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti


1998/05/06 23:05 Kosovski Albanci i solidarnost njihovih sunarodnika\nWED, 06 MAY 1998 23:05:34 GMT\nKosovski Albanci i solidarnost njihovih sunarodnika\nAIM Atina, 30. april 1998.\nIzgleda da eskalacija sukoba u Jugoslaviji ne izaziva isti stepen solidarnosti Albanaca u maticnoj drzavi kao Albanaca koji zive u Makedoniji. Za vreme martovskih demonstracija Albanaca u Tetovu, Skopju i Tirani u znak protesta zbog ubijenih na Kosovu, mediji su izvestavali o "desetinama hiljada" demonstranata u dva makedonska grada i samo "hiljadama" u Tirani. Ovako nizak nivo podrske Albanaca iz Albanije je neocekivan ako se uporede samo demografske brojke. Naime u Albaniji ima 80% Albanaca of ukupno 3,4 miliona stanovnika, dok u Makedoniji oni cine samo 23% of ukupnog broja stanovnika kojih ima 1,93 miliona. Prema tome, potrebno je dublje razmotriti cinjenice da bi se razumeo razlicit nivo solidarnosti.\nAlbanci u Makedoniji su spremni na vecu podrsku posto prvo i pre svega s Kosovarima dele slicnu losu sudbinu ugnjetene manjine. S druge strane, Albanci u Albaniji, mada suoceni s mnostvom ekonomskih problema, ponekad tezim od problema u dve bivse jugoslovenske regije, bili su i ostali jedini na vlasti u svojoj zemlji.\nOd 1974. godine do propasti komunizma u bivsoj Jugoslaviji, dve albanske manjine uzivale su bolji ustavni status nego danas. Ustav iz 1974. godine dao je punu autonomiju kosovskim Albancima, ali srpska vlast ih je toga lisila 1989. godine. Slicno tome, Albanci u Makedoniji su u Ustavu iz 1974. zajedno s Turcima bili pomenuti kao konstitutivni narod, ali u novom makedonskom ustavu iz 1991. nisu pomenuti. Makedonija je sada nacionalna drzava makedonskog naroda, a ustav pominje Albance samo kao manjinu. Borba za ponovno priznanje statusa konstitutivnog naroda stvara veliku napetost u Makedoniji. Sukob se jos vise zaostrio 1997. godine, kada su makedonske vlasti naredile uklanjanje albanske zastave sa zgrade gostivarske opstine. Usledili su protesti i sukobi s policijom u kojima je troje ljudi izgubilo zivot. Pored toga, gradonacelnik Gostivara Rufi Osmani je osudjen na sedam godina zatvora.\nAlbanci u Makedoniji vide jos jednu slicnost izmedju njihove situacije i situacije u kojoj su Kosovari a to je u pogledu univerzitetskog obrazovanja. U Titovoj Jugoslaviji, dve albanske manjine mogle du da pohadjaju nastavu na univerzitetu u Pristini. Sada nemaju tu mogucnost. Zvanicno Albanci u Makedoniji mogu da studiraju samo na makedonskom, a Kosovari na srpskom jeziku. Pokusaj stvaranja univerziteta na albanskom jeziku u Tetovu u velikoj meri bio je neuspesan. I sam pocetak je bio los, posto je vec prilikom otvaranja 1994. godine naisao na jak otpor vlasti. Danas univerzitet postoji i radi u velikoj meri neometano, ali je nepriznat, sto je studente ucinilo frustriranim i odbrambenim nacionalistima.\nSa svoje strane, kosovski Albanci su takodje propustili priliku da se skoluju u Pristini. Prema sporazumu o obrazovanju izmedju Rugove i Milosevica iz 1996. godine, univerzitet bi trebalo ponovo da primi albanske studente. Medjutim sporazum tek treba da se sprovede.\nIako su odnosi izmedju abanskih manjina i slovenskih vecina i dalje napeti u oba slucaja, Albanci u Makedoniji nailaze na bolji tretman. Oni imaju svoje politicke partije, Demokratsku partiju Albanaca (DPA) i Partiju demokratskog prosperiteta (PDP). Oni imaju svoje predstavnike i u centralnoj i u lokalnoj vlasti. Priznato im je pravo na obrazovanje na maternjem jeziku do visokoskolskog nivoa. Za razliku od njih, Albanci na Kosovo nemaju takva osnovna prava. Rugovina stranka nije zastupljena u drzavnim strukturama. Nadalje, njegova drzava u senci, a ne zvanicna drzava, vodi racuna o obrazovanju svojih sunarodnika na albanskom jeziku. Posle ukidanja autonomije 1989. godine, vlada je ogranicila obrazovanje na albanskom jeziku i uvela srpski jezik kao obavezan na Kosovu. Albanci bojkotuju ovu odluku i ucestvuju u paralelnom obrazovanju koje je organizovala vlada u senci. Godine 1996. Rugova je prekinuo bojkot potpisavsi sporazum s Milosevicem.\nIstorijsko i kulturno iskustvo\nNema sumnje da svi Albanci pripadaju istoj naciji, tako da se od njih ocekuje da pokazu solidarnost sa Kosovarima u zajednickoj krizi. Medjutim, snazne istorijske podele - koje pocinju od samog pocetka njihove drzavotvornosti krajem 19. veka - jos jedan je razlog za razliku u sadasnjim stavovima Albanaca it Albanije i onih iz Makedonije. Albanci su ziveli u istoj drzavi samo tokom Drugog svetskog rata - pod italijanskom i nemackom okupacijom; inace su uvek bili razdvojeni. Cak i tokom Hladnog rata kada su pripadali socijalistickom lageru, Tito i Enver Hodza su bili u zategnutim odnosima zbog razlicitih modela socijalizma. Jugoslavija je bila socijalisticka zemlja koja je bila najotvorenija od svih prema Zapadu, dok je Albanija zivela izolovano od svih zemalja cak i od zemlaja istockog bloka. Izolacija je dovela do prekida veza izmedju Albanaca u Albaniji i njihove rodbine u inostranstvu.\nAlbanci na Kosovo i oni u Makedoniji imaju mnogo blize medjusobne veze zbog uspostavljanja odredjenih licnih veza. Od 1990. godine mnogi Albanci koji su se iseljavali sa Kosova nastanjivali su se u Makedoniji radije nego u Albaniji. Oni koji su otisli u Albaniju bili su jako razocarani, jer nisu dobro primljeni u zemlji sa vise ekonomskih problema od Makedonije. Ipak, neki od onih koji su ostali u Albaniji sada se suprotstavljaju umerenoj politici sadasnje albanske vlade prema kosovskoj krizi. Nedavni emigranti skloniji su da pruze podrsku svojim sunarodnicima od ljudi koje ne vezuje isto iskustvo.\nVeze izmedju politickih partija Albanaca na Kosovu i u Makedoniji za koje se pretpostavlja da postoje mogle bi takodje biti razlog za jaku solidarnost. Veliki deo njihovih elita obrazovao se na univerzitetu u Pristini. Stavovi politicara iz Albanije prema Kosovarima su nisu jedinstveni. Prethodna vlada Sali Berisine Demokratske stranke bile je vise nacionalisticka i solidarnija od sada vladajuce socijalisticke vlade Fatosa Nanoa. Pre opstih izbora 1997. godine koji su promenili politicka strujanja u Albaniji, Tirana je podrzavala Rugovino neodustajanje of pune nezavisnosti, ali nije to izrazavala otvoreno niti cak priznala njegovu drzavu u senci. Sadasnja, Nanova vlada ima relativno pomirljiviji ton u odnosu na Beograd. To je postalo ocigledno tokom sastanka na vrhu sefova drzava i vlada jugoistocne Evrope odrzanog na Kritu 1997. godine. Decenijama pre toga nisu se sastali zvanicnici dve zemlje.\nU Albaniji se solidarnost s kosovskim Albancima izrazava mnogo obazrivije nego u Makedioniji, zato sto aktivno uplitanje Albanije u resavanje kosovskog problema prevazilazi dimenziju protesta zbog ubijanja i odbranu ljudskih prava, jer se dovodi u vezu s pitanjem albanskog jedinstva koje bi moglo da se tumaci kao iredentizam. Medjutim, za sada nema stvarnih znakova iredentistickih snova. Albanija je preopterecena sopstvenim ekonomskim i socijalnim problemima i za svoj ekonomski oporavak snazno se oslanja na zapad koji bi se suprotstavio takvoj ideji.\nDakle, na osnovu broja demonstranata u Albaniji i Makedoniji koji su protestvovali pocetkom marta 1998. protiv nasilja srpske policije i ubijanja na Kosovu, moze se ustanoviti razliciti intenzitet solidarnosti s Kosovari. Makedonski Albanci su vise skloni da ih podrze jer su danas obe grupe pripadaju ugnjetenim manjinama i imaju zajednicku proslost. U komunistickoj Jugoslaviji, obe grupe su uzivale bolji status garantovan ustavom, pravo na obrazovanje i druga prava sto danas nije slucaj. Makedonski Albanci su skloniji podrsci i zbog politickih veza izmedju njihove partije i kosovske drzave u senci, kao i zbog licnih veza izmedju emigranata koji su nedavno pobegli s Kosova i nastanili se u Makedoniji.\nS druge strane, vidimo Albance u Albaiji koji, uprkos svojim ekonomskim poteskocama vladaju svojom zemljom. Dok prethodno opisane etnicke grupe nisu bile izolovane jedna od druge tokom hladnog rata, Albanija je bila izolovana od njih, sto delimicno objasnjava opiranje Albanaca da se suvise srode s kosovskim problemima. Stavise, upravo teskoce frustriraju mnoge Albance zbog tezine koja se u medijima i politici njihove zemlje pridaje Kosovu na racun napora da se pomogne da se rese njihovi sopstveni problemi. Podrska albanske drzave drzavi u senci na Kosovu je mlaka barem na povrsini, posto bi svesrdna podrska znacila podrsku Albanije internacionalizaciji sukoba.


Bračni par iz Novog Pazara ponovo optužuje ginekologe\nBeograd - Supružnici Lidija i Almin Hazirović negirali su danas navode doktora Ginekološko-akušerskog odeljenja novopazarske Opšte bolnice koji tvrde da su preduzeli sve mere kako bi pomogli Lidiji.\nSupružnici Hazirović u saopštenju tvrde da Lidijin život ne bi bio ugrožen, da joj ne bi bili uklonjeni reproduktivni organi i da bi čak i njihova beba mogla biti spasena da su doktori poštovali proceduru.\nBračni par je naveo da je Lidija sa odeljenja Hitne pomoći upućena na Ginekologiju sa naznakama da je trudnica i da ima bolove u stomaku, što je i zavedeno u protokolu Hitne pomoći.\n"Da je doktorka Ajša Hajrović reagovala kako treba i uspostavila pravu dijagnozu na vreme mogla je da spasi reproduktivne organe Lidije, a procene lekara su da je i beba mogla biti spasena. Umesto toga, ona je dala dijagnozu bolova u bubrezima i urinarne infekcije, koju je urolog nekoliko sati kasnije odbacio", navodi se u saopštenju Hazirovića.\nOni navode da je doktor Muamer Škrijelj u večernjim satima sproveo potrebne preglede, ali da im nije saopštio kakvo je Lidijino stanje.\n"Iako je znao da je materica pukla, on je sa takvim stanjem poslao Lidiju za Kragujevac ne razmišljajući o njenom životu. Tim činom ju je još više ugrozio, što je u potpunoj suprotnosti sa osnovnim ciljem lekarskog poziva", navedeno je u saopštenju.\nLekari protiv kojih su Hazirovići podneli krivične prijave juče su izjavili da su preduzeli sve neophodne dijagnostičke mere i postupke kako bi pomogli pacijentkinji i optužili medije za neprofesionalno izveštavanje i vodjenje prljave kampanje protiv njih.\nIako su zaposleni na Ginekologiji juče održali konferenciju za novinare, nakon njihovih izlaganja predstavnicima medija nisu omogućili da postavljaju pitanja, navodeći da je u toku postupak i da ne žele da se dodatno oglašavaju o slučaju.\nOni su prema novinarima bili krajnje neljubazni, a pojedinci su predstavnike medija čak nazivali pogrdnim imenima. Načelnica Zdravstvene inspekcije Jelica Radulović rekla je da će istraga o slučaju u Novom Pazaru biti završena za dan ili dva.\n- Tu proveru sačekaćemo dan-dva, a nakon toga ćemo odlučiti da li ćemo predložiti ministarki (zdravlja Slavici Djukić Dejanović) da se organizuje spoljna provera. To će po svoj prilici biti slučaj - rekla je Radulovićeva u Dnevniku RTS-a.