Prvi rezultati predsjedničkih izbora u Rumuniji: Ponta pobjednik, sa Joanisom u drugom krugu - Vijesti.me\nAKTUELNI PREMIJER OSVOJIO NAJVIŠE GLASOVA\n"Zemlji je potreban predsjednik koji će imati jasnu viziju o demokratskom sistemu vlasti i vladavini prava i pokazati da je 25 godina tranzicije vrijeđelo," kaže Korina Rebega iz Centra za evropsku politiku u Vašingtonu Edit\nTanjug 2. novembar 2014, 20:12 ažurirano 17. februar 2019, 02:45\nFavorit na predsjedničkim izborima u Rumuniji, premijer te zemlje Viktor Ponta, pobjednik je prvog kruga predsjedničkih izbora u kojem je dobio više glasova od svog najvećeg rivala, kandidata Hrišćanskoliberalne partije Klausa Joanisa, pripadnika njemačke manjine i aktuelnog popularnog gradonačelnika Sibiua grada u Transilvaniji, pokazali su prvi rezultati glasanja.\nPonta je, prema tim rezultatima, osvojio između 38,2 i 41,5 odsto glasova, dok je Joanisu pripadniku njemačke manjine pripalo između 31,2 odsto i 32,1 odsto glasova.\nPonta je ranije danas rekao da je, poslije deset godina ratova i destrukcije došlo vrijeme za rekonstrukciju, dok je odlazeći predsjednik Trajan Basesku, ocijenio da bi sljedeći predsjednik trebalo da nastavi da radi na poboljšanju vladavine zakona.\nBasesku, koji je tokom izborne kampanje optuživao Pontu da je bivši špijun, ne može da se kandiduje za treći petogodišnji mandat.\nBasesku, poznat po otvorenim i često kritičkim komantarima o političarima i rumunskom pravosudnom sistemu, takođe je rekao da je Rumuniji potrebna "druga vrsta predsjednika", prenose rumunski mediji.\n"Potreban nam je predsjednik koji će konsolidovati vladavinu zakona", istakao je Basesku.\nPonta je, pošto je danas glasao, izjavio da je potpuno siguran da će, poslije 25 godina od kada je Rumunija dostigla slobodu, uspjeti da dovrši tranziciju koja, kako se čini, nema kraja.\n"Potpuno sam uvjeren i veoma optimističan, da, 25 godina pošto smo dostigli slobodu, što je većina nas veoma željela - tada sam imao samo 17 godina - možemo da dovršimo tranziciju kojoj se naizgled ne vidi kraj", ocijenio je Ponta.\nOn je dodao da misli da će već ove zime Rumunija biti "prava demokratska zemlja, evropska zemlja i da će, deset godina poslije ratova i destrukcije moći da se posveti izgradnji".\n"Gradićemo u Bukureštu, u Transilvaniji i u Moldaviji, kao i za sve Rumune van granica jer, ponavljam, poslije ratova i destrukcije potrebna nam je obnova", naglasio je Ponta.\nJoanis (55), rekao je da je veliki optimista kad je riječ o rezultatu izbora, kao i o odzivu birača.\nKandidat Narodne partije - Dan Diakonesku, rekao je da glasa za potpune promjene i da se nada da će Rumuni, za posljednjih 20 godina, bar jednom glasati protiv siromaštva.\nIzbori se smatraju ključnim testom\nU Rumuniji su jutros otvorena birališta na predsjedničkim izborima na kojima za glavnog favorita važi aktuelni premijer Viktor Ponta čija pobjeda bi, po ocjeni analitičara, zemlji donijela političku stabilnost, ali bi mogla da ugrozi nezavisnost pravosuđa.\nBirališta su otvorena između sedam po lokalnom, odnosno šet časova po srednjeevropskom vremenu, a biće zatvrena u 20, odnosno 21 sat. Prvi zvanični rezultati se očekuju sjutra ujutro, prenijela je agencija AP.\nPrema posljednjim anketama, Ponta (42), lider vladajuće Socijaldemokratske partije (PSD) je u priličnom vođstvu u odnosu na ostalih 13 kandidata i mogao bi da osvoji oko 40 odsto glasova u prvom krugu.\nIzbori se smatraju ključnim testom za Rumuniju koja, nakon dvogodišnje parališuće kohabitacije između političkih protivnika Ponte i Baseskua, mora što prije da sprovede reforme, naročito u javnoj administraciji.\nNovog predsjednika Rumunije očekuju brojni izazovi, prije svega na polju ekonomije koja je u recesiji i u borbi protiv široko rasprostranjene korupcije, ocjenjuju analitičari.\n"Zemlji je potreban predsjednik koji će imati jasnu viziju o demokratskom sistemu vlasti i vladavini prava i pokazati da je 25 godina tranzicije vrijeđelo," kaže Korina Rebega iz Centra za evropsku politiku u Vašingtonu.\nOna, međutim, dodaje da zbog lošeg životnog standarda, 40 odsto Rumuna vjeruje da je život u komunizmu bio bolji.\nRumunija je druga najsiromašnija članica EU posle Bugarske sa prosječnom platom od 380 eura i stopom nezaposlenosti kod mladih od preko 20 odsto.\nTakođe, prema zvaničnim prognozama, ove godine se očekuje pad ekonomskog rasta sa 3,5 na 2,2 odsto.\nStrane investicije su u padu u posljednjih pet kvartala, uglavnom zbog hronične nesposobnosti Rumunije da izradi investicione programe ili pravilno iskoristi evropske fondove, kaže za AFP Gabor Hunja iz Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije.\nPredizbornu kampanju obilježile su brojne krivične prijave, uzajamna optuživanja i najave korupcionaških istraga protiv mnogih saradnika premijera Ponte.\nIako premijer ima izvršna ovlašćenja, predsjednik imenuje premijera, sudije, tužioce, šefove obavještajnih službi i može da zaustavi vladine predloge.


SEHA: Utešna pobeda Vojvodine u Prešovu, Tatran na Motor u četvrtfinalu – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / SEHA / SEHA: Utešna pobeda Vojvodine u Prešovu, Tatran na Motor u četvrtfinalu\nSEHA: Utešna pobeda Vojvodine u Prešovu, Tatran na Motor u četvrtfinalu\nRukometaši Vojvodine su se pobedom oprostili od takmičenja u SEHA Gazprom ligi ove sezone. On si su savladali Tatran Prešov u Slovačkoj 27:22 (15:11), ali su eliminisani u osmini finala usled poraza dan ranije 40:28.\nOba meča odigrana su na terenu Tatran Prešova, a treba istaći da je Vojvodina na ovaj dvomeč otputovala u rezervnom sastavu. Tim Slavka Goluže će u četvrtfinalu regionalnog takmičenja igrati protiv Motora iz Zaporožja.\nBez devet standardnih prvotimaca i šefa stručnog štaba Borisa Rojevića, Vojvodina je uspela da značajno popravi utisak i u najboljem svetlu predstavi svoju mladost. Dobrim delom meča, srpski prvak je na terenu imao postavu koja u proseku jedva dobacuje punoletstvo.\nTatran – Vojvodina 22:27 (11:15)\nTatran: Čuprina 12 odb, Kolodeti – Rabek 6, Santos 3, Pašeko 2, Linjareš 5, Rečicar 3, Fižuleto 2, Ernandez, Čarapkin 1\nVojvodina: Arsenić 5 odbrana, Andrić 4 odbrane, 1 gol – Šotić 7, Rogan 3, Stanković 2, Radenković 3, Milenković 1, Mirković 1, Milić 3, Kovačević 6, Šijan\nRK VojvodinaSEHATatran Prešov\n← Prethodni članak SEHA: Majstorija Dibirova odabrana za gol meseca (Video)\nNaredni članak → SEHA: PPD Zagreb ubedljiv protiv Metaloplastike


Faktor | Utvrđen "program proslave" neustavnog "dana RS-a" 9. januara\nUtvrđen "program proslave" neustavnog "dana RS-a" 9. januara\n02.12.2019. / 15:57\nPredsjednica tog bh. entiteta Željka Cvijanović predsjedavala je danas prvom sjednicom, kako je saopćeno, Organizacionog odbora za proslavu "dana RS" 2020. godine\nUstavni sud Bosne i Hercegovine 29. marta je proglasio neustavnom odredbu o 9. januaru kao "danu RS-a", ali je predsjednica tog bh. entiteta Željka Cvijanović predsjedavala danas prvom sjednicom, kako je saopćeno, Organizacionog odbora za proslavu "dana RS-a" 2020. godine.\n- Članovi Odbora utvrdili su da će centralni događaji povodom proslave Dana Republike, kao i prethodnih godina, biti svečani defile na Trgu Krajine i svečana akademija u Sportskoj dvorani "Borik" - saopćeno je nakon sjednice.\nZa brojne delegacije predviđeni su prijemi kod predsjednice, održavanje sjednice Senata RS-a, kao i dodjela odlikovanja zaslužnim institucijama i pojedincima, kaže se u saopćenju.\n"Dan RS-a", kako se dodaje, bit će obilježen u svim gradovima i općinama RS-a, kao i u Brčko Distriktu.\nPredstavnici Bošnjaka u organima vlasti entiteta RS izražavali su i ranijih godina negodovanje zbog činjenice da je nastavljeno s obilježavanjem neustavnog i diskriminirajućeg 9. januara kao "dana RS-a".\nIsticali su da, prema mišljenju Venecijanske komisije i odluci Ustavnog suda BiH, 9. januar kao tzv. "dan RS-a" predstavlja historijsko naslijeđe samo jednog, srpskog naroda i da kao takav uspostavlja povlašteni položaj pripadnika srpskog naroda u odnosu na Bošnjake, Hrvate, ostale i građane RS-a.\ndan RS-aŽeljka CvijanovićOdbor za proslavuUstavni sud BiH


Pozitivna ocena Evropske komisije o usklađenosti regulatornog i supervizorskog okvira za banke u Srbiji - potvrda rezultata postignutih u reformi finansijskog sistema\nEvropska komisija donela je odluku kojom je pozitivno ocenila usklađenost regulatornog i supervizorskog okvira za banke u Srbiji, tako da kreditne institucije iz Evropske unije sada mogu primeniti preferencijalni tretman (ponder rizika) na izloženosti prema licima iz Srbije, iako nije članica Evropske unije.\n„Ovom odlukom omogućava se i preferencijalni tretman državnih hartija od vrednosti u dinarima, što je rezultat rasta poverenja u Republiku Srbiju, potvrda njene odgovornosti i ekonomske snage i priznanje postignutih rezultata u reformi finansijskog sistema”, izjavila je guverner Jorgovanka Tabaković povodom usvajanja navedene odluke.\nOdlukom Evropske komisije Srbija je uključena na listu država čiji se supervizorski i regulatorni zahtevi koji se odnose na banke smatraju ekvivalentnim za potrebu tretmana izloženosti u skladu sa Uredbom o kapitalnim zahtevima, br. 575/2013, kojom su u Evropskoj uniji uvedeni standardi Bazel III. Odluka je objavljena danas u Službenom listu Evropske unije i stupa na snagu dvadesetog dana od dana objavljivanja.\nUsvajanje ove odluke još jedna je potvrda kvaliteta domaćeg regulatornog i supervizorskog okvira, a zaključak Evropske komisije jeste da je Srbija znatno unapredila supervizorski i regulatorni režim koji se primenjuje na kreditne institucije, ali i da je napredovala i poboljšala okvir u pogledu sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma, kao i da nastavlja da radi na tome.\nNa osnovu sveobuhvatne analize, ocenjeno je da je okvir koji je za poslovanje banaka kreirala Narodna banka Srbije uspostavljen na način koji obezbeđuje stabilnost i integritet finansijskog sistema, efikasnu i adekvatnu zaštitu deponenata i drugih korisnika finansijskih usluga, nezavisnost i efektivnost supervizije banaka, kao i efektivnu primenu relevantnih međunarodnih standarda.\nNavedena ocena rezultat je uloženog napora Narodne banke Srbije u unapređenje pravnog okvira za banke u skladu s relevantnim međunarodnim standardima, propisima Evropske unije i najboljim uporednim praksama, pri čemu je Narodna banka Srbije uvek vodila računa o specifičnosti domaćeg tržišta i stabilnosti finansijskog sistema, kao i o interesima građana.\nOvakva ocena ekvivalentnosti, uz sve ostale rezultate u kontekstu makroekonomske i finansijske stabilnosti, potvrđuje i status Republike Srbije kao destinacije pogodne za strane direktne investicije.\nTakođe, ova odluka omogućava promenu tretmana ulaganja u dinarske hartije od vrednosti Republike Srbije, što predstavlja dodatni impuls za razvoj pre svega dinarskog finansijskog tržišta, s obzirom na to da limiti za ulaganje banaka koje posluju u Evropskoj uniji u navedene hartije od vrednosti sada mogu da budu fleksibilniji (npr. povećanje opsega za ulaganje u hartije od vrednosti dužih ročnosti, povećanje iznosa za ulaganje u dinarske državne hartije od vrednosti i sl.). Pored toga, navedeno može doprineti razvoju sekundarnog tržišta dinarskih finansijskih instrumenata, repo transakcija čiji bi kolateral bile državne hartije od vrednosti, a eventualno ublažavanje limita može da bude usmereno i ka drugim međubankarskim transakcijama, poput finansijskih derivata.


KAZNA: Evropska Unija Srbiji uvodi sankcije?! - TPKNEWS\nNaslovna/Uncategorized/KAZNA: Evropska Unija Srbiji uvodi sankcije?!\nPravi razlog za blokiranje pregovora Srbije sa EU nisu sporni odnosi sa Prištinom već hapšenje stranih špijuna u Srbiji, odbijanje da “zaratimo” sa Rusijom i humanitarna pomoć žrtvama rata u Siriji.\nIz Evropske komisije saopšteno je da je ova blokada uvedena zbog loših odnosa i zastoja u pregovorima Beograda i Prištine, ali pravi razlog za nove evropske sankcije našoj zemlji jeste hapšenje zapadnih špijuna, odbijanje da “zaratimo” s Rusijom, kao i humanitarna pomoć koju je Srbija poslala civilnim žrtvama rata u Siriji.\nIstina je, međutim, da su evropski zvaničnici zastoj u sprovođenju Briselskog sporazuma iskoristili samo kao izgovor da uvedu sankcije. Iza ove odluke krije se zapravo klasična osveta zbog hapšenja funkcionera policije koji su godinama radili za zapadne obaveštajne službe.\nČelnici EU su vlastima u Srbiji diplomatskim kanalima poručili da neće biti nastavka dijaloga sa EU sve dok Srbija ne uvede sankcije Rusiji, ne „relaksira“ odnose sa zapadnim obaveštajnim zajednicama, ali i dok ne obustavi humanitarnu misiju slanja pomoći žrtvama rata u Siriji.\n– Vašington ne gleda blagonaklono na hapšenje špijuna u vrhu MUP-a jer je izgubio dragocen izvor informacija, dok je čvrst stav Beograda da ne zavodi sankcije Rusiji trn u oku i SAD i EU. Zasmetalo im je i to što je poslata humanitarna pomoć u Alep, pa su samo čekali dobru priliku da briselski dijalog iskoriste za blokadu Srbije. Naravno, svesno su prenebregli činjenicu da upravo Priština mesecima minira pregovore.


Lokalne vesti - Sreda 20.03.2019 - 13:17\nOvogodišnja, 53. po redu „Borina nedelja“, odvijaće se uz podršku Ministarstva kulture u Vranju, Beogradu, Vlasotincu i Leskovcu, najavio je predsednik Književne zajednice „Borisav Stanković“, Miroslav Cera Mihailović.\n"Daš banku da se uhvatiš u kolo, a pet da izađeš" FOTO: D. Ristić/OK Radio\nPo tradiciji, „Borina nedelja“ biće otvorena 23. marta, besedom prošlogodišnje dobitnice nagrade „Borisav Stanković“, Grozdane Olujić.\nOlujićeva je besedu napisala neposredno pre smrti 16. marta, tako da će je pročitati Cera Mihailović.\nU petak, 20. marta, u Galeriji Narodnog muzeja biće upriličeno veče ovogodišnjih dobitnika „Borine nagrade“, Branimira Šćepanovića i Siniše Kovačevića.\nProgrami „Portret pisca“, „Pogled iznutra“ i „Nagrađene knjige“ biće izvedeni u Vranju, u galeriji Narodnog muzeja prva tri dana „Borine nedelje“.\nU Beogradu će biti održan program „Bora u Francuskoj 7“, dok će pesničko veče biti organizovano u Vlasotincu, a prikaz novih knjiga u Leskovcu.\nMiroslav Cera Mihailović, urednik Književne zajednice „Borisav Stanković“ rekao je da je komisija Ministarstva za kulturu finansijski podržala „Borinu nedelju“.\n- To je znak da iza te podrške sigurno stoji ono što je najvažnije, a to je da država Srbija prepoznaje kvalitet manifestacije svih ovih decenija – rekao je Mihailović.\nKomentarišući paralelno odvijanje manifestacije „Borini književni dani“ koju organizuje Biblioteka „Bora Stanković“ uz podršku Grada Vranja, Mihailović ističe da je dovoljno ilustrativna činjenica da sva strukovna udruženja, Udruženje književnika Srbije, Srpsko književno društvo, Pen centar, Odeljenje za književnost SANU i Društvo pisaca Vojvodine, stoje iza „Borine nedelje“.\nOn navodi i da se, uključivši i „Nedelju škole“ u vranjskoj gimnaziji, može govoriti o tri Borine nedelje koje se odvijaju u praktično istom terminu.\n- To nanosi štetu svima, a najviše građanima Vranja i ljubiteljima pisane reči.\nLepo je što se Biblioteka setila da nakon 140 godina obeleži nešto što je u vezi sa Borinim delom, ali ne bi trebalo da pravi nekakvu bledu kopiju nečega što već postoji, već da dopuni sve ovo što se već radi i time napravi novi kvalitet – kazao je Mihailović i zapitao se kako će zainteresovani uspeti da isprate tri kulturne manifestacije u isto vreme.\nMihailović je rekao i da će nakon ove godine kada Književna zajednica „Borisav Stanković“ obeležava 30 godina rada, doći do značajnijih promena u konceptu „Borine nedelje“ i najavio svoje povlačenje.\n- Kažu naši ljudi „čovek da banku da se uhvati u kolo, a pet da izađe“; ja bih lično želeo da program naredne „Borine nedelje“ posmatram iz publike – rekao je Miroslav Cera Mihailović.


Izvor: JužneVesti.com, 06.Mar.2021, 11:33\nNakom pobede nad Rudarom prošlog vikenda, rukometaše Dubočice očekuje najteže gostovanje u sezoni, pošto će danas od 17:50 sati igrati u Novom Sadu protiv sedmostrukog uzastopnog šampiona, ekipe Vojvodine u okviru 3. kola plej-ofa Arkus lige.\nOsokoljeni pobedom protiv Rudara, Leskovčani idu na megdan ekipi koja je apsolutni favorit za osvajanje nove titule. Izabranici Saše Pejčića su već pokazali ove sezone da mogu da pariraju najjačim ekipama, ali sa gostovanja u Novom Sadu se niko nije vratio sa bodovima.\nI na ovom meču "Vukovi" će biti bez Atanaskovića koji nije potpuno spreman, ali je u prva dva kola doigravanja Vojvodić pokazao da će on preuzeti ulogu lidera na...\nRukometaši Vojvodine i treći put ove sezone ubedljivo su pobedili Dubočicu iz Leskovca. U trećem kolu plej-ofa, izabranici Borisa Rojevića slavili su 27:16, u susretu u kojem su dominirali od prvog minuta...Već do poluvremena duela u Sportskom centru "Slana bara", sedmostruki uzastopni šampioni...


Ima li kraja ponižavanju srpskog fudbala? - Utakmica.rs\n13.06.2014. 00:49 Grupa autora\nIma li kraja ponižavanju srpskog fudbala?\nSrpski fudbal je ove takmičarske sezone definitivno pao na najniže grane od svoga osnivanja. Tragikomična liga, koju novinari nazivaju elitno društvo, pokušavajući da ovoj parodiji od fudbala daju zvučno ime, svojim sramotnim završetkom, stavila je samo jagodu na šlag sezone koja je i najvećim kritičarima dokazala da srpski fudbal može još niže da se sroza. Ali krenimo redom…\nSezona je počela velikim razočarenjem “Orlova”, ne toliko zbog poraza na Maksimiru i činjenice da ćemo SP gledati iz fotelje, već zbog nemoći da na meču decenije pružimo bilo kakav značajniji otpor reprezentaciji Hrvatske, kojoj su ovo sigurno bile najgore kvalifikacije koje je uspela da prođe. Tvrdoglavost Siniše Mihajlovića, pokušaj da se podmladi reprezentacija bio je rezultatski koban po naš tim, iako je ovaj Mihin eksperiment mogao lako da bude uspešan, da nije proradio srpski mentalitet u Makedoniji, što je rezultiralo gubitkom tri ključna boda. Ipak početkom avgusta prošle godine, dobili smo nadu da srpski fudbal svakako ima čemu da se nada. Drulovićevi “Orlići” uspeli su da se popnu na krov Evrope, iako je od njih malo ko očekivao, a iskreno govoreći, malo ko je do plasmana u polufinale i znao da učestvuju na tom turniru.\nEuforična atmosfera preneta je i na klupski fudbal, koji nam je vrlo brzo lupio jedan od brojnih šamara koje ćemo dobiti u nastavku sezone. Borbeni Jagodinci, i sjajna Voša donekle su uspeli da održe kakav takav rejting srpskog klupskog fudbala u Evropi, dok su oni od kojih se najviše očekivalo, dobijali lekcije po Islandima i Jermenijama. Paralelno sa evro-mečevima, krenula je još jedna borba za Sveti gral, koji van granica Srbije ne znači ama baš ništa, Jelen Superligu. Od prvog kola i dolaska Pazaraca u Humsku sa 11 igrača (gde umalo ne pobediše ) bilo je jasno da stvari idu u pogrešnom smeru. Nijedno kolo nije moglo da prođe žalbi na suđenje, ali i očeglednih sudijskih grešaka, koje su u velikoj meri krojile izgled tabele. U svom tom mulju satkanom od optužbi, ratova saopštenjima, prva kroz cilj posle šest sušnih godina prolazi Crvena zvezda. Mnogi (a naročito ona crveno-bela strana Srbije) su se u tom trenutku setili reči Nebojše Čovića, da će se u Srbiji živeti bolje kada Zvezda bude šampion, koje su samo na kratko imale smisla.\nVrlo brzo, nepunih nedelju dana, od dugo iščekivane titule, stigla je vest iz UEFE koja je šokirala sve iskrene ljubitelje srpskog sporta. Crvena zvezda, u kojoj je finansijska situacija toliko loša da Nenad Milijaš mora da mota duvan, izbačena je na godinu dana iz evro-takmičenja zbog nepoštovanja finansijskog fer-pleja. Situacija u Zvezdi, definitivno je priča za sebe, ali taman kada smo se nadali da je to kraj lošim vestima, baraž za opstanak u JSL prikucao je dva poslednja eksera mrtvačkom kovčegu srpskog fudbala. Prvo je odlučeno da revanš meč bude odigran na Banovom brdu, zbog boljih bezbednosnih uslova, da bi na tom bezbednijem stadionu meč bio prekinut zbog suzavca koji se zapalio na tribinama. Odlučeno je da se meč ponovo odigra, ali gosti iz Gornjeg Milanovca rešili su da se ne pojave i time na najslikovitiji način završe ovu farsu od sezone, koja će po svemu sudeći konačan epilog dobiti pred arbitražnim sudom UEFE.\nSve u svemu, kada se pogleda unazad, rekapitulacija ove sezone je u najmanju ruku tragikomična. Imamo jednu od najperspektivnijih reprezentacija na planeti, koja neće igrati na najvećoj svetskoj smotri fudbala i već sedam meseci nemamo selektora koji će je voditi u narednim kvalifikacijama. Imamo šampiona države koji je dužan kao Grčka, klub u kome je šampon luksuz, vicešampiona koji nikada nije izgledao gore na terenu, sa dve navijačke frakcije koje se međusobno ne podnose iako navijaju za isti klub. Zatim imamo i tri tima u ligi koji ne mogu sve svoje mečeve da igraju kod kuće, jer im stadioni ne ispunjavaju bezbednosne uslove, već su u modernoj eri fudbala prinuđeni da budu podstanari. I na kraju imamo predsednika saveza koji je najavio odlazak u decembru prošle godine, a i dalje je na istoj funkciji, predsednika zajednice Superligaša protiv koga se vodi sudski proces, zbog čega je bila i raspisana poternica za njim.\nU svakoj normalnoj zemlji za ove stvari letele bi glave, dok je u Srbiji ovo postala normalna pojava. Tomislav Karadžić, koji je zadnjih dana pokazao da je veći zvezdaš od mnogih koji sede u upravi Crvene zvezde, očigledno i dalje živi u zabludi da je Srbija zemlja sa najregularnijom ligom u regionu i najlepšim reflektorima, koji obasjavaju njive na kojima se igra ova naša parodija na fudbal, ali mu ne treba mnogo zamerati, jer je mnogo strašnije da se za sve ove godine još uvek ne nazire njegova alternativa.\nStranica učitana za 0.618543 sekundi.


Lokalne samouprave popisuju štetu, država obećala pomoć (SRB) | Logistic Magazin\nLokalne samouprave popisuju štetu, država obećala pomoć (SRB)\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović i direktor vladine Kancelarije za javna ulaganja Marko Blagojević održali su sastanak sa predstavnicima opština koje su poslednjih dana zadesile poplave na kojem su razgovarali o nadoknadi štete i procedurama koje su potrebne da se šteta prijavi u skladu sa zakonom.\nDogovoreno je da lokalne samouprave popišu štetu koju imaju, pripreme projekte, a država će finansirati sve ono što je potrebno uraditi i što lokalne samouprave identifikuju kao prioritete.\nBranislav Nedimović je nakon sastanka izjavio da je ovo bio jedan operativan sastanak na kojem su predstavnici ugroženih opština dobili instrukcije kako da prijave štetu, da bi im država pomogla u saniranju.\nNedimović je istakao da je na teritoriji opštine Kraljevo poplava izazvala najviše problema, zatim u Trstenik, Guči i Kniću.\n“Ostale sredine jesu zahvaćene poplavama, ali tu imamo drugu vrstu problema. Ove četiri imaju najviše oštećenih objekata s obzirom na broj stanovnika koji žive na prostoru tih lokalnih samouprava”, rekao je ministar.\nIstiče da je trenutno jedan od većih problema obezbeđivanje vode Novom Pazaru i dodao da je zahvalan Gradu Čačku koji će pomoći da stignu nove cisterne, jer gradovi koji su oko Pazara nisu u prilici da pomognu, zato što i sami imaju vanrednu situaciju.\nUpitan šta će se uraditi kako bi se ubuduće izbegli ovakvi scenariji, Nedimović kaže da postoji plan po kojem će se postupati što se tiče poljoprivrednih objekata, a koji je utvrđen još pre nekoliko godina.\n“Uradili smo 500 objekata za pet godina, ima tu mnogo da se radi, naročito na zaštiti bujičnih poplava pravljenjem retenzije i kaskadnih brana. To se pokazalo neophodno naročito u slučaju Kraljeva, a mislim da je takva situacija i u Tutinu, Trsteniku”, rekao je ministar.\nDodao je da je potrebno na drugim mestima pozabaviti se vodotocima drugog reda, koji jesu u nadležnosti lokalne samouprave, ali je pitanje, kaže, koliko oni imaju stručnih kapaciteta da mogu da savladaju to na način na koji bi trebalo.\n“Obnova oštećenih stambenih objekata – prioritet”\nMarko Blagojević je naveo da će država finansirati sanaciju mostova na lokalnim putevima, saniranje lokalnih vodotokova, obnovu sistema za navodnjavanje, kanalizacionih sistema, sanaciju klizišta na lokalnim putevima…\n“Uz to možemo da obezbedimo finansiranje svih javnih objekata, bez obzira da li se radi o školama, vrtićima, domovima zdravlja, ambulantama… Ono što je prioritet u ovom trenutku jeste obnova oštećenih stambenih objekata”, rekao je Blagojević.\nPozvao je građane da prijave oštećenja na stambenim objektima, dodajući da će nakon prijave lokalne samouprave izaći na teren i uraditi procenu štete i kategorizaciju štete, na osnovu čega će biti utvrđeni pravo na pomoć i visina pomoći u novcu, koji će biti uplaćen direktno građanima na njihove račune.\n“Imamo višedecijski problem, to je nemar kojem je lokalna infrastruktura bila izložena tri decenije. Usled dejstva klimatskih promena imamo potpuno drugačije visine voda usled kojih je infrastruktura izložena mnogo većem riziku nego što je bilo ranije”, rekao je Blagojević odgovarajući na pitanje da li je do poplava došlo zbog ljudskog nemara u lokalnim samoupravama ili nedostaka novca.\nDodaje da je sada potrebno mostove projektovati tako da budu viši da bi ispod njih mogle da se provuku reke sa drugim nivoima vode u odnosu na nivoe od ranije.\n“Imali smo situaciju da poplavu sprovede reka iz prostog razloga što udara u most i na tom mestu se razliva. Preventivna struktura, nasipi, zadržavaju reku u koritu, kao u Adranima, ali nizvodno nailazi most koji je projektovan da bude prenizak za taj nivo vode, reka udara u taj most, razliva se i plavi”, ispričao je Blagojević.\nKrupnju prete klizišta, šteta oko 30 miliona dinara\nPredsednik opštine Krupanj Ivan Isailović navodi da je na teritoriji opštine Krupanj još uvek na snazi vanredna situacija i da posle obilnih padavina tom području preti opasnost od aktiviranja klizišta.\nIvan Isailović je, posle sastanka koji su predstavnici ugroženih opština u Srbiji imali sa ministrom poljoprivrede Branislavom Nedimovićem, rekao za Tanjug da je vanredna situacija na snazi u 11 mesnih zajednica na toj opštini i da postoji mogućnost da u toku dana bude uvedena u još dva naselja.\n“Još uvek nismo doneli tu odluku, ne bih da kažem koja su to mesta da ne stvaramo paniku među meštanima” naveo je Isailović i dodao da će ministar Nedimović danas posetiti opštinu Krupanj, jednu od lokalnih samoupravama koje će zbog poplava dobiti pomoć od vlade.\n“I građani i opštine dobiće sredstava da saniraju štetu na kućama, javnim objektima, putevima, srušenim i oštećenim mostovima, poljoprivrednim dobrima”, rekao je predsednik opštine Krupanj.\nDodao je da je materijalna šteta procenjena na oko 30 miliona dinara, od čega je 13,5 miliona dinara potrebno za poljoprivredne površine.\n“To je procena samo za najhitnije intervencije, a za obnovu infrastrukturi, da se ne bi ponovio isti scenario, potrebno je mnogo više novca”, napomenuo je Isailović i dodao da su uništena četiri mosta, 114 hektara obradivog zemljišta, 24 kuće su potpuno poplavljene.\nDodaje da su Bogoštica, Brštica i Zavlaka ozbiljno ugrožena klizištima.\n“Ukoliko bilo potrebno, evakuisaćemo ugrožena domaćinstva i naći način da im pomognemo da saniraju štetu ili da im obezbedimo nove domove”, rekao je predsednik opštine Krupanj.\nDodao je da je put u Bogoštici, koji je juče bio u prekidu, saniran i prohodan za saobraćaj.\nU Tutinu poplavljeno 20 privrednih objekata\nPredsednik opštine Tutin Kenan Hot ispričao je novinarima da je na toj opštini oko 1.000 hektara poljoprivrednog zemljišta uništeno, kao i nekoliko mostova, te putne infrastrukture preko 150 kilometara.\n“Imamo poplavljeno preko 20 privrednih objekata i jedan od najvećih problema nam je jezero Gazivode koje je postalo jedna ekološka katastrofa usled velike količine otpada. U velikoj meri to dolazi iz Rožaja, odnosno Crne Gore i mi tu ništa ne možemo”, kazao je Hot.\nPredsednik opštine Lučani Milivoje Dolović naveo je da je u naseljenom mestu Guča najviše potpoljenih stambenih objekata, a na teritoriji cele opštine je potopljeno negde oko 200, 250 stambenih objekata.\n“Nažalost, ovim poplavama, koje su bile veće nego 2014. i 2016. godine, oštećeno je negde oko 20 mostova, 300 kilometara opštinskih puteva prvog i drugog reda i nekategorisanih putnih pravaca”, rekao je Dolović.\nDodao je da je izgradnjom zaštitnog nasipa u naselju Din spašeno naseljeno mesto Lučani, industrijska zona i sam Din, što nije bio slučaj u Đeraću gde su potopljene 23 kuće.\nPredsednik opštine Knić Miroslav Nikolić kazao je da je u 36 sela velika šteta na stambenim objektima, na javnim objektima, na infrastrukturi, putevima, mostovima, vodovodima, a da najveći problem predstavlja šteta na poljoprivrednom zemljištu, jer je skoro dve hiljade hektara poplavljeno i značajno oštećeno.\nMilanović: Sistem odbrane od poplava znatno unapređen\nPredsednik opštine Svilajnac Predrag Milanović ocenjuje da je sistem odbrane od poplava znatno unapređen poslednjih pet godina, što se pokazalo i tokom poplava prethodnih dana.\nMilanović je u izjavi Tanjugu podsetio da je Svilajnac 2014. godine doživeo katastrofalnu poplavu, kada je poplavljeno 3.000 kuća, a da su nakon toga počeli radovi na regulaciji rečnih korita i preventivnoj zaštiti.\n“Mi smo i 2017. godine imali poplavu, ali je tada poplavljeno deset kuća. Ove godine su poplavljene samo dve kuće”, objasnio je Milanović.\nOcenjuje da bi šteta i ove godine bila ogromna da se nije preventivno delovalo u Svilajncu i selu Subotica, kao i na zaštiti Sedlara, te ocenio da donacije EU i vlade daju rezultate.\n“Da nije bilo ‘Srbijavoda’, došlo bi do izlivanja reke Resave u Sedlaru i bile bi poplavljene kuće. Verujem da su se značajno povećali kapaciteti i javnih preduzeća, lokalnih i republičkih”, istakao je Milanović.\nOn je naveo da je na teritoriji Svilajnca više od šest miliona evra uloženo u rekonstrukciju i regulaciju reka, kao i da poplava nije bilo ni na jednom mestu na kojem su urađene rekonstrukcije, produbljivanja i proširenja korita reka i kanala.\n“To naravno nije dovoljno, moramo da radimo i na potocima i vodotocima drugog reda, kako u narednom periodu ne bismo imali poplave”, rekao je Milanović.\nVlada je proglasila elementarnu nepogodu u 22 lokalne samouprave. Za sanaciju javnih objekta, mostova, puteva i vodotokova opredeljeno je milijardu dinara.\nFoto: Pixabay (Hans )\nKategorija: Ostalo Tagovi: Guča, Kraljevo, Krupanj, poplave, Trstenik, vesti


EUObserver: Zapadni Balkan – jedno od žarišta kriminala na pragu EU – Krstarica\nEUObserver: Zapadni Balkan – jedno od žarišta kriminala na pragu EU\nBeta 17. novembra 2021. 15:35\nU dokumentima koji daju presek aktivnosti organizovanih kriminalnih grupa u EU, ili povezanih sa EU, Zapadni Balkan se posebno navodi kao ruta za šverc droge, ali i deo „balkanskog kartela“ koji upravlja švercom kokaina, sedište krijumčara migranata i izvor velikog dela ilegalnog vatrenog oružja koje koriste kriminalne bande u EU.\nDokument naslovljen „Operativni plan 2022. protiv visoko-rizičnih kriminalnih mreža“ sastavili su zvaničnici u Savetu EU, zasnovan je na informacijama Europola, a podeljen je zemljama članicama uoči razgovora o borbi protiv kriminala, preneo je portal Euraktiv Srbija.\nU njemu piše da su policije devet članica EU, Norveške, Švajcarske i SAD sprovele zajedničku operaciju „lociranja i izručenja takvih nedodirljivih iseljenih kriminalaca i konfiskacije njihove imovine“. „Znamo da veliki broj vrlo traženih meta osmišljava i vodi svoje kriminalne aktivnosti dok prebivaju u zemljama (Dubai i Turska) koje su posebno privlačne za evropske iseljene krminalce“, navodi se u tom memorandumu.\n„Pored krijumčarskih centara u EU, Dubai se profilisao kao ključna lokacija za glavne organizatore pranja novca povezanog sa trgovinom kokainom u EU“, piše u drugom internom memorandumu Unije sastavljenom 14. novembra.\nU dokumentu se upozorava da dolazak talibana na vlast u Avganistanu znači da se može očekivati još intenzivniji šverc droge u EU. „Značajan porast proizvodnje (heroina)…u prvom redu u Avganistanu, nosi sa sobom porast krijumčarskih aktivnosti prema EU“, piše u dokumentu.\nU dokumentima se konstatuje i da u Avganistanu „ubrzano raste“ i proizvodnja metamfetamina i da će „nova politička situacija u Avganistanu zahtevati od evropskih policijskih službi da posebnu pažnju obrate…na proizvodnju metamfetamina iz biljke efedra“.\nIpak, Turska ostaje glavni tranzitni put za šverc droge u EU, i to kako balkanskom, tako i južnokavkaskom rutom. „Ukrajina, Belorusija i Azerbejdžan se koriste za skladištenje heroina namenjenog EU“, ocenili su evropski zvaničnici.\nOni su istakli i zajedničku policijsku operaciju EU, SAD i Kolumbije protiv „globalne pretnje balkanskog kartela“, sastavljenog uglavnom od „državljana Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Slovenije i Srbije“.\n„Uvoz kokaina iz Južne Amerike u EU i zatim njegova dalja distribucija na evropskom narko-tržištu… osnovne su kriminalne aktivnosti te organizovane kriminalne mreže, kao i prateći oblici kriminala, kao što su ubistva i nasilje povezani sa ratom bandi, korupcija i pranje novca“, piše u izveštaju EU.\nZapadni Balkan se u dokumentu spominje i kao izvor ilegalnog vatrenog oružja. Precizirano je da „ručne bombe koje se ilegalno krijumčare i koriste u nekim zemljama EU po pravilu potiču iz Bosne i Hercegovine i drugih država Zapadnog Balkana“.\nPored toga, kriminalne bande sa albanskog jezičkog područja „seksualno iskorištavaju žrtve (trgovine ljudima) širom Evrope, a posebno na Kosovu u Begliji, Nemačkoj, Grčkoj, Italiji, Holandiji, Severnoakedoniji, Norveškoj, Švajcarskoj i Britaniji“, piše u memorandumu.\nDokumenti, medjutim, pokazuju da je ukupna slika kriminalnih aktivnosti na teritoriji EU daleko složenija. „Priroda organizovanog kriminala zaista je globalna, i u težak i organizovani kriminal u EU su uključeni pripadnici više od 180 različitih nacionalnosti“, piše dokumentu.\nU ovom trenutku su, prema oceni zvaničnika EU, italijanska Ndrangeta i sicilijanska mafija „najmoćnije kriminalne grupe formirane po mafijaškom ili porodičnom obrascu“ i one imaju članove koji su „naseljeni i aktivni u mnogim zemljama EU i trećim zemljama“.\nNjihove aktivnosti sastoje se „prvenstveno od medjunarodne trgovine i pranja novca u velikim razmerama kroz otvaranje novih preduzeća“.


Dačić u Lazarevcu: Negujmo vrednosti humanizma i nenasilja! - iKragujevac\nsubota, 15 decembar 2012 19:28\nLAZAREVAC - Predsednik Vlade Srbije Ivica Dačić danas je, u Lazarevcu na svečanosti obeležavanja 98. godišnjice Kolubarske bitke, poručio da je dužnost građana Srbije da neguju sećanje na žrtve, ali i da istraju u izgradnji društva zasnovanog na vrednostima i idealima humanizma i nenasilja.\nIspred Spomen-crkve Svetog Dimitrija, u čijoj kosturnici počiva oko četrdeset hiljada stradalih srpskih i austrougarskih vojnika, Dačić je rekao da se sećanjem na žrtve predaka slavi život, a ne smrt.\n"Neka i ovaj susret preraste u još jedan apel za mir, razumevanje i toleranciju među narodima, religijama i državama. Na taj način najpravičnije ćemo se odužiti našim zajedničkim precima koji su dali živote za slobodu. Njihova žrtva je bezmerna, kao što je i naša odgovornost da nastavimo u pravilnom smeru velika", rekao je Dačić.\nPrema njegovim rečima, prostor Zapadnog Balkana često je u prošlosti bio zahvatan ratnim razaranjima koja su dovodila do stradanja stotina hiljada boraca i nedužnih civila.\n"Rat predstavlja jednu od najtragičniih manifestacija ljudske otuđenosti, netrpeljivosti i animoziteta. Ipak naša je obaveza je da negujemo sećanje na ratne heroje i nevine žrtve, da ih štitimo od istorijskog zaborava i time doprinesemo stvaranju uslova da se mučni događaji iz prošlosti više nikada ne ponavljaju", poručio je Dačić.\nOn je podsetio da je Kolubarska bitka ušla u istoriju kao bitka u kojoj je vojska kojoj je predviđan potpuni slom za kratko vreme reorganizovana i prešla u kontraofanzivu u kojoj je neprijatelju nanela odlučujući poraz, a da se taktika generala Živojina Mišića danas izučava na vojnim školama širom sveta.\nKomemoracija je počela odavanjem državnih i vojnih počasti kod Spomen-crkve Svetog Dimitrija.\nU kripti su vence položili premijer Dačić, predstavnici opštine Lazarevac, ambasada Austrije, Mađarske, Slovačke i Češke u Srbiji, brojnih opština, nevladinih organizacija opredeljenih za negovanje tradicija oslobodilačkih ratova Srbije.\nVenci su, potom, uz državne i vojne počasti položeni i kod Spomenika srpskom ratniku u centru Lazarevca.\nKolubarska bitka je najveći okršaj srpske i austrougarske vojske u Prvom svetskom ratu i vođena je u novembru i decembru 1914. godine na frontu dugačkom oko 200 kilometara.\nBitka je završena uspešnom kontraofanzivom Prve armije srpske vojske pod komandom generala Živojina Mišića.\nU bitki je iz stroja izbačeno oko 165.000 srpskih vojnika, podoficira i oficira, od čega je oko 22.000 poginulo a oko 91.000 je ranjeno.\nAustrougarski gubici bili su znatno veći, budući da je iz stroja izbačeno više od 270.000 vojnika, podoficira i oficira.\nZahvaljujući ishodu bitke, Centralne sile su bile primorane da se i 2015. godine bore na tri fronta, Nemačka je bila primorana da znatan deo svojih potencijala uputi na Balkan, a zbog pobede srpske vojske odložen je ulazak Bugarske u rat.


“AKO NISTE VAKCINISANI, nećete moći da odete u restoran, bioskop ili na utakmicu”, izjavio britanski ministar zadužen za zaštitu građana od kovida-19 i vakcinaciju\n2. decembra, 2020 Vesti iz Sveta Napišite komentar\nMora se primetiti da od početka sanitarne krize usled Korona virusa, u javnosti se najpre pojave informacije koje nam u najmanju ruku zvuče nemoguće i neverovatne. A onda malo po malo tako nešto izjavljuju visoko pozicionirani zvaničnici. Ako je neko do sada i sumnjao u ovako neku vest, posle izjave britanskog ministra zadužen za zaštitu građana od kovida-19 i vakcinaciju više sumnje nema. Vakcina neće biti obavezna ali da li ćemo bez vakcine moći da funkcionišemo na isti način?\nKako prenosi Blic, pozivajući se na razgovor Nadima Zahavija, pomenutog britanskog ministra, sa tv kućom BBC, kafići, restorani i bioskopi mogu da zabrane mušterijama ulazak ukoliko nisu vakcinisani protiv korona virusa.\nTagovi: ministar - vakcina - Velika Britanija


Prijem učenika iz Slovenije\nPovodom projekta „Ručno pravljeni pokloni od reciklažnog materijala“\nGradonačelnik Požarevca Bane Spasović sa saradnicima priredio je, u svečanoj Sali Gradskog zdanja, prijem za decu iz Slovenije koja trenutno borave u ovom gradu povodom realizacije zajedničkog projekata “Ručno pravljeni pokloni od reciklažnog materijala” sa učenicima Osnovne škole “Sveti Sava”.\nProjekat, pored ostalog, podrazumeva međusobno upoznavanje kultura Srbije i Slovenije kao i razmenu učenika što dodatno poboljšava već dobre odnose i podstiče razmenu znanja. Učesnike iz Trbovija i Požarevca okupio je projekat koji ima za cilj očuvanje i podizanje svesti o značaju očuvanja životne sredine kroz recikliranje i edukaciju dece.\nGradonačelnik Spasović je tom prilikom rekao:\n-Drago mi je da je decu iz Trbovlja iz Slovenije i iz Požarevca okupio projekta koji za cilj ima očuvanje i podizanje svesti o značaju očuvanja životne sredine kroz recikliranje ali i edukaciju dece. Problem reciklaže smo u Požarevcu već detektovali i jasno označili tako da će razmena iskustava onih za koje se kaže da na njima svet ostaje biti veoma dragocena. Grad Požarevac je upravo za vreme održavanja jedne od svojih najvećih manifestacija 53. Ljubičevskih konjičkih igara, potrudio se da na jedan umetnički način skrene pažnju o značaju zaštite životne sredine. To su bile privremene instalacijske postavke koje je osmislila i dizajnirala moja savetnica koja je i prisutna ovde Svetlana Milutinović. Ta postavka je bila napravljena od recikliranih materijala tačnije plastičnih flaša i mislim da smo uspeli da skrenemo pažnju javnosti i pogotovo mladih ljudi na ovaj problem.\nNaravno nemerljiv efekat vašeg druženja je i to što ćete saznati više jedni o drugima i o kulturi zemlje vaših vršnjaka i siguran sam prijateljstva za čitav život. Toj tvrdnji u prilog ide i činjenica da ste tokom ovog projekta gosti jedni kod drugih u svojim domovima te je i to prilika da se na delu pokaže tradicionalno srpsko i slovenačko gostoprimstvo. Raduje me mogućnost i eventualne razmene učenika na srednjoškolskom nivou, što bi dodatno poboljšalo već dobre odnose i podstaklo razmenu znanja.\nDrago mi je što ćemo uz vas a zahvaljujući ovom projektu i mi stariji imati prilike da razgovaramo o mogućoj saradnji dva grada i siguran sam da ćemo pronaći zajedničke interese za saradnju u oblasti privrede i ekonomije ali i kulture i umentosti. Pohvalio bih ideju koju su podstakle ove dve obrazovne ustanove i nadam se da će ovim primerom krenuti i druge ustanove i organizacije, rekao je gradonačelnik Spasović izrazivši posebnu zahvalnost Republici Sloveniji na pružanju pomoći prilikom rekonstrukcije škola stradalih u katastrofalnim poplavama 2014. godine u selima kraj Mlave na teritoriji grada Požarevca.\nU okviru projekta “Reciklirani pokloni” učenici prave novogodišnje poklone od recikliranih materijala i upoznaju se sa osnovnim karakteristikama i kulturom zemlje partnerske škole. Projekat finansira Zavod Republike Slovenije za školstvo.\nUčenici OŠ “Sveti Sava” će uz pratnju svojih nastavnika uzvrati posetu u decembru, kada se projekat završava, rekla je direktorka ove obrazovne ustanove Margareta Sekulović, i zahvalila lokalnoj samoupravi na podršci pri realizaciji ovih projektnih aktivnosti.


VELIČINA "ORLOVA" Završavali su trening i odmah odgovorili Noletu /VIDEO/\nPoslednje pripreme privode se kraju, naši košarkaši spremni su za premijeru na Evrobasketu i prvi okršaj u D grupi sa Letonijom (petak, 16). Atmosfera na treningu "orlova" bila je sjajna, što vam prenose izveštači Blicsporta sa lica mesta.\nATMOSFERA O KOJOJ SE PRIČA Evo zašto će Muta da “kazni” reprezentativce /VIDEO/\nU svakom sportu, pa tako i u košarci, preduslov svakog uspeha je dobra atmosfera u ekipi... Košarkaška reprezentacija Srbije ima nešto specifično. Pored umeća, “orlovi” poseduju neverovatan timski duh, a za dobru šalu koja podiže moral celoj ekipi zadužen je pomoćni trener Miroslav Nikolić. Od “Sve je to normalno”, do pretnji da će ceo tim dobiti “kaznu” jer nisu pobedili Italijane sa 20 razlike. Muta je istinski šoumen!\nPRAVI DERBI Pobednik rešen u poslednjim sekundama: Blokada Hrvatima za slavlje Španije /VIDEO/\nDerbi dana i 4. kola na Evrobasketu pripao je košarkašima Španije koji su posle velike borbe savladali Hrvatsku sa 79:73 u Klužu.\nKAD CIMERI ZAPLEŠU Luda trojka i najlepša akcija u režiji čuda od deteta /VIDEO/\nZa Gorana Dragića se znalo da je majstor košarke, jer godinama karijeru gradi u NBA ligi, a lider Slovenije dobija pravog naslednika u Luki Dončiću, sa kojim je i cimer na Evrobasketu. Zajedno su nacionalni tim odveli do polufinala EP i megdana sa Španijom.\nAVANTURA BICIKLISTE Spavao u polju nektarina, promašio smer, ali ništa nije moglo da ga zaustavi da bodri "orlove" /FOTO/\nKruševljanin Miloš Milanović (34) je prošle godine za 40 dana prešao biciklom 5.700 kilometara i obišao 12 zemalja, a sada je dvotočkašem, preko Balkanskih gudura, stigao do grada na Bosforu kako bi bodrio naše košarkaše na Evrobasketu.\nSEKSI ČIRLIDERSICE NA EVROBASKETU One mame uzdahe kada košarka na minut zastane /FOTO/\nČirlidersice na ovogodišnjem Evropskom prvenstvu u košarci i te kako mame uzdahe. Naročito one koje nastupaju u Istanbulu, u kome igra i reprezentacija Srbije u okviru grupe D. Uostalom, uverite se i sami u foto-galeriji Blicsporta.\nZvezda Italije dan pred dvoboj sa Srbijom poslala sjajnu poruku povratniku u Zvezdu\nLuiđi "Điđi" Datome je istinska zvezda italijanskog sporta, jedan od najboljih tamošnjih košarkaša, uzdanica "azura" u predstojećem četvrtfinalnom dvoboju sa Srbijom na Evrobasketu (sreda, 20.30). Dan pred taj meč on je rešio da putem društvenih mreža uputi sjajnu poruku povratniku u Crvenu zvezdu, Peri Antiću, dosadašnjem saigraču u Fenerbahčeu.\n"Kjurvakova" vakcina NEDOVOLJNO EFIKASNA: Nemačka farmaceutska kompanija objavila preliminarne rezultate\nKO DANAS DOBIJA 3.000 DINARA? Juče je nagrada uplaćena penzionerima, jutros kreće drugi krug, nastavak u petak\nSa četiri godine imao prvi nastup: Đorđe (11) osvojio zlatnu medalju i STOTU NAGRADU na festivalu u Moskvi


IO NS BiH danas bira još dva Baždarevićeva asistenta - Klix.ba\nNogomet IO NS BiH danas bira još dva Baždarevićeva asistenta\nIO NS BiH danas bira još dva Baždarevićeva asistenta\n22.1.2015. u 10:07\nČlanovi Izvršnog odbora Nogometnog saveza Bosne i Hercegovine (NS BiH) na današnjoj sjednici u Sarajevu izabrat će trenera iz Republike Srpske, kao i trenera golmana stručnog štaba bh. fudbalske reprezentacije.\nKandidati za trenera iz RS su Vinko Marinović, šef stručnog štaba FK Borac, kojeg podržava potpredsjednik NS BiH Darko Ljubović i Igor Janković, trener Kozare za kojeg su Mile Kovačević, predsjednik FS RS i članovi IO NS BiH okupljeni oko advokata iz Bosanske Gradiške.\nTrener golmana u stručnom štabu selektora Mehmeda Baždarevića postat će Enver Lugušić, nekadašnji proslavljeni čuvar mreže FK Sarajevo i bivši član reprezentativne struke u vrijeme selektora Miroslava Čire Blaževića.\nNjegovu kandidaturu podržava i Asmir Begović, prvi golman reprezentacije, pa Lugušić ima veće šanse od protukandidata Edina Prljače i Eldina Jelaškovića.\nSjednica IO NS BiH počinje u 12 sati.


Sledeće godine sa kosmodroma Pleseck planirano je lansiranje dve teške i dve lake rakete tipa „Angara“\n09-10-2021 15:02 Izdvojeno Svet Planeta\nDva lansiranja teške rakete „Angara- A5“ i dva lansiranja lake rakete iz iste klase planirana se za sledeću godinu.\nAngara-5 (Foto: Roskosmos)\nOvo je ministru odbrane Ruske Federacije najavio glavnokomandujući Vazdušno-kosmičkih snaga Sergej Surovikin.\n„Sledeće godine su planirana dva lansiranja lake „Angare“ i dva lansiranja teške rakete „Angare-5“, sa ciljem da se završe ispitivanja i započne serijska proizvodnja raketa tipa „ Angara“ radi ispunjavanja planiranih vojnih zadataka u vezi sa istraživanjem svemira“- saopštio je Sergej Surovikin ministru Odbrane RF, prilikom njegovog obilaska kosmodroma Pleseck u Arhangelskoj oblasti.\nGlavnokomnadujući je takođe istakao da se trenutno obavlja sklapanje rakete „Angara – A5“No 3L, koja je tom prilikom prezentovana ministru odbrane RF, a da će 20. decembra biti saopšten tačan datum za lansiranje rakete.\n„Sada se obavlja sklapanje ove kosmičke rakete. Kompletna ispitivanja se planiraju za 18. do 24. oktobra, provera spremnosti za lansiranje je planirana za 16. do 21. decembra, a 20. decembra bićemo spremni da vas izvestimo o datumu za lansiranje ove rakete'’, rekao je glavnokomadujući Vazdušno-kosmičkih snaga Sergej Surovikin .\nKakvim metodama se Amerika bori protiv Kine, saznajte OVDE.\nIzvor: Vojno- industrijski kurir (VPK)\nBUDUĆNOST POČINJE U RUSIJI: Roskosmos pravi sistem koji će vršiti kontrolu leta i najmanjih bespilotnih letelica!


Mars sekstil Uran *tranzit | Spicum ASTRO Community\nZgrabite svoj natalni horoskop – ukoliko ima ličnih tačaka ili planeta u segmentu od 6° do 10° u znacima BIKA, Raka, RIBA, a posebno ukoliko su Ovan, Škorpion ili Vodolija Vaš Sunčev ili Ascendentalni znak energija ovog tranzita će se odnositi na vas lično.\nPripadnici FIKSNIH ZNAKOVA (Lav, Škorpion, Vodolija) pod negativnim su uticajem tokog trajanja ovog aspekta.\nSekstil Marsa i Urana 8° Bik/Ribe donosi nove prilike za unutrašnje isceljenje, osnaživanje i ekspanziju svesti. Fokus na snažnu volju i motivacija će usmeriti na opraštanje i pokrenuće nas napred kako bismo ostvarili sve što poželimo jer DANAS je sve MOGUĆE.\nSpremni ste da eksperimentišete i rizikujete, da učinite sve kako biste promenili način života. Danas ste inventivniji, originalniji i odlučniji , i sa lakoćom osmišljate nove načine koji vam mogu pomoći da budete produktivni i savladate prepreke bez problema. Želite da uradite nešto što će vas izdvojiti od drugih, nešto što će vam omogućiti da se osećate jedinstvenim.\nSekstil Marsa i Urana donosi inventivne originalne ideje i aktivnosti. Ovo je odličan dan za mehaničke popravke, bilo da je potrebna obaviti ih na automobilu ili nekom uredjaju u vašem domu. Razmišljate na sasvim nov način kako biste bili produktivniji i ne dozvolite da vas prividna ograničenja spreče da sve planirano završite danas. Naglašena volja će omogućiti da prevazidjete sve prepreke, i realizujete planirane ideje. Iskoristite nemir i energičnost koju osećate danas na produktivan i pozitivan način.\nIzmenite rutinu, odbacite loše navike – vreme je za promene.\nPosted in Mars, UranTagged #Mars sekstil Uran *tranzit\nShare on Facebook Tweet it Pin it Email U kolektivnom nesvesnom nisu prisutna potiskivanja, već sadržaji prisutni pre svakog individualnog iskustva. Te arhaične ostatke snova predaka sadržane u kolektivnom nesvesnom Jung naziva arhetipovima i to su u svakom od nas pohranjene “mudrosti iskustava bezbrojnih milenijuma” (Arhetipovi kao animus, anima, senka […]


Zvaničan Koštuničin poziv Kosumiju uslovno prihvaćen\nSvoje stavove vezane za budući status Kosova, politički predstavnici Srbije i državne zajednice uglavnom su demomstrirali tokom razgovora sa šefom španske diplomatije Migelom Anhelom Moratinosom. U obraćanju medijima nakon sastanka, predsednik Tadić je ponovio da se Srbija protivi nezavisnosti Kosova i istakao da Beograd u tom pitanju mora da vodi politiku koja će se temeljiti na evropskim vrednostima.\n“Ja sam za konstruktivnu, aktivnu politiku – Srbije koja poštuje evropske vrednosti, koja poštuje standarde evropskog političkog ponašanja. Istovremeno zastupam stav da je nezavisnost Kosova i Metohije neprihvatljiva za Srbiju.”\nMinistar inostranih poslova Španije Migel Anhel Moratinos pozdravio je tokom razgovora vođenih u Beogradu poziv na dijalog koje su vlasti Srbije uputile rukovodstvu Kosova, i rekao da će tu poruku preneti tokom svog boravka u Prištini.\n“Rekli smo da je centralno pitanje, pitanje standarda i bez potpunog ispunjavanja svih standarda i ljudskih prava ne može biti govoro ni o kakvom budućem statusu i konačnom statusu Kosova. Mi to smatramo jedinim načinom da ta tema bude rešena najpre u okviru Kontakt grupe koja će biti poslata da napravi evaluaciju koliko se došlo do ostvarivanja standarda i ostavarivanja ljudskih prava, a takođe će to pitanja biti rešeno u Savetu Evrope na nivou Evropske unije.”\nU razgovoru sa španskim diplomatom ministar inostranih poslova Srbije i Crne Gore Vuk Drašković objasnio je šta znači formula više od autonomije manje od nezavisnosti, koju uoči najavljenih pregovora sa predstavnicima Prištine, proklamuju zvaničnici Beograda.\n“To mora da bude jedno nekonvencijalno, neobično rešenje koje će biti u službi stabilnosti, da bi nezavisnost bila nasilje nad Poveljom Ujedinjenih nacija, nasilje nad državom Srbijom. Zapravo, nikakvi razgovori o konačnom statusu ne mogu biti završavni dok se ne reši ono osnovno pitanje a to je pitanje standarda, pitanje ljudskih prava, evropskog nivoa zaštite ljudskih prava Srba i drugih nealbanaca na Kosovu, da se granice ne mogu menjati, da se granice ne mogu preimenovati, i ulazak u Partnerstvo za mir bi značajno ubrzao iznalaženje kompromisnih rešenja kada je reč o statusu Kosova.”\nPremijer Kosova Bajram Kosumi je danas dobio poziv premijera Srbije Vojislava Kostunice da se sastanu 25. maja u Prizrenu. U odgovoru na ovaj poziv, premijer Kosumi istice da pristaje da se sastane sa premijerom Kostunicom, ali ne 25. maja i ne u Prizrenu.\nPortparol premijera Kosova Daut Dauti istice kako premijer Kosumi u odgovoru na poziv premijera Kostunice izrazio zadovoljstvo buducim sastankom, ali je odbio ponudjeno vreme i mesto odrzavanja sastanka. Vreme, mesto i sadrzaj sastanka trebaju se dogovriti imajuci u vidu prethodno utvrdjene obaveze dvojice premijera, kaze portparol Dauti.\n“Odgovor je pozitivan sto se tice sastanka, gospodin Kosumi ce se sastati sa njim, ali ne 25. maja i ne u Prizrenu”, kaze portparol Dauti.\nOn istice kako je premijer Kosumi danas odogovorio na poziv srpskog premijera trazeci od njega da se dogovore oko detalja sastanka.\n“Premijer Kosumi je danas odgovorio na pismo gospodina Kostunice i stavio mu je do znanja da vreme i datum kao i neki drugi detalji treba da se odrede u prethodnom dogovoru”.\nU pismu premijera Kosova Bajrama Kosumija za premijera Kostunicu , prema portparolu kosovskog premijera, je zatrazeno da Srbije prizna pozitivan razvoj koji je postignut na Kosovu i to bi trebao da bude preduslov za konstruktivan sastanak.\n“Druga specificnost sem odbijanja vremena i mesta odrzavanja sastanka je da Srbija treba da prizna neka izuzetno pozitivna kretanja koja su de dogodila na Kosovu i koje priznaju drzave u okruzenju Kosova”.\nIstovremeno posle sastanka koji je danas posle podne imao sa predsednikom Kosova Ibrahim Rugovom, spanski ministar spoljnih poslova, Miguel Angel Morantinos, je rekao da ga je predsednik Srbije Boris Tadic zamolio da ponovi predsedniku Kosova zahtev da se sastanu, ali, prema recima ministra Morantinosa, predsednik Rugova je odgovorio da je sastanak moguc samo na nekoj medjunarodnoj konferenciji na kojoj ce biti prisutne obe strane i da ne prihvata direktan sastanak sa predsednikom Tadicem.


Đorđević: Ankete, pa prekvalifikacije do traženih zanimanja\nDa se Srbija suočava sa ozbiljnim populacionim problemima i da je prosečna starost građana preko 40 godina, nije novost. Novo je, međutim, da te činjenice već sada utiču na raspored radne snage i nedostatak određenih kadrova. Na to već neko vreme upozorava ministar za rad, zapošljavanje, boračku i socijalnu zaštitu Zoran Đorđević, koji za RTS kaže da se utvrđuje šta je od zanimanja potrebno, kako bi se ponudile prekvalifikacije.\nZoran Đorđević je, gostujući u dnevniku RTS-a, rekao da je Vlada uočila da će zbog manjka radne snage u nekim oblastima biti problema i da već sada želi da radi proaktivno, kako bi ti problemi bili manji.\n"Sada već imamo manjak radne snage i želja nam je da probamo kroz prekvalifikacije da dođemo do adekvatne radne snage. Ali, želimo da i oni koji rade zadrže svoja radna mesta", rekao je Đorđević.\nNaveo je da je ljudima omogućeno da idu na prekvalifikacije, te da je cilj kreiranje novih novih radnih mesta ali i stvaranje kvalifikovanih kadrova.\n"Počeli smo od IT sektora, uspeli smo, videli da postoji veliko interesovanje. To je sada popularno zanimanje. Sada idemo preko lokalnih nacionalnih službi, da vidimo šta je potrebno od zanimanja, i radimo tendere da prikupimo ljude koji mogu da ih prekvalifikujemo i da dođemo do kadrova", rekao je Đorđević.\nNaveo je da fale kadrovi za "stara zanimanja", varioci, vozači... Dodaje da za neka zanimanja nema ni zainteresovanih.\n"Za IT imamo najviše zainteresovanih, javlja se 10 ljudi na jedno potencijalno radno mesto za prekvalifikaciju", kaže Đorđević.\n"Ići ćemo dalje, prilagođavaćemo se novim potrebama i uslovima. Želimo da pružimo mogućnost i jednake šanse svima da svako ima pravo da radi", ističe Đorđević.\nŠto se tiče usklađivanja obrazovanja sa potrebama tržišta, Đorđević kaže da se ranije o tome nije vodilo računa, ali da se sada i na tome radi i da se ide u dobrom pravcu.\n"Ministar Šarčević radi na tome, vlada, zajedno radimo i dogovaramo se da radimo zajedno na tome da anketiramo i vidimo šta je to potrebno", rekao je Đorđević i naveo da on već razgovara sa investitorima o njihovim potrebama.\nOd prvog jula primenjuje se Zakon o finansijskoj podršci porodicama, koji predviđa veća davanja za novorođenčad, ali i nova pravila za isplatu porodiljske nadoknade. Naime, izbačen je posrednik u plaćanju, tako da sada država direktno uplaćuje novac na račun porodilja. Ministar kaže da neće biti kašnjenja.\n"Po zakonu svi imaju pravo na naknadu u određenom procentu od države, koliko god su odsutni zbog porođaja. Što se tiče isplate, biće redovna, i u avgustu očekujemo prvu uplatu za jun", naveo je Đorđević.\nIstiče da su prvi put u ovo uključene i poljoprivrednice.\n"Svi koji su uplaćivali imaju pravo i na neku nadoknadu", rekao je ministar.\nŠto se tiče slučaja trudnica i porodilja iz kompanije "Hendi", kaže da se tu čekalo da poslodavac isplati naknade.\n"'Hendi' nije isplaćivao – čekamo da on isplati da bismo mi njemu uplatili. U kontaktu smo sa vlasnikom i imamo uveravanja da će to da se desi ovih dana", rekao je Đorđević.\nĐorđević: Prekvalifikacijom do radne snage


Srbija druga u svetu po doprinosu proverljivosti informacija na Vikipediji! - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Magazin»Arhiva»199»Srbija druga u svetu po doprinosu proverljivosti informacija na Vikipediji!\nGlobalna kampanja uređivanja referenci #1Lib1Ref (jedan bibliotekar, jedna referenca) svrstala je srpsku zajednicu u sam vrh viki zajednica koje su unele najveći broj referenci povodom Vikipedijinog rođendana. Ukupno 30 urednika Vikipedije na srpskom jeziku unelo je čak 4.052 reference u članke gde su one nedostajale, čime je Vikipedija na srpskom zauzela drugo mesto.\nPrvo mesto je zauzeo Izrael sa 4.533 unete reference i 76 učesnika. Posle Vikipedije na srpskom jeziku slede Vikipedija na engleskom jeziku sa unetih 1.980 referenci i Vikipedija na francuskom jeziku sa 1.758. Čak pet naših urednika se plasiralo u deset najboljih ove globalne kampanje uređivanja referenci.


Vesna Pavlović - Blic Online\nKulturni centar Beograda otvara prve izložbe u 2019. godini u ponedeljak, 14. januara u 13h u sva tri galerijska prostora.\nIzložba Vesne Pavlović u beogradskoj galeriji "Laufer"\nSamostalnom izložbom "Sites of Memory" Vesne Pavlović 4. maja (18) biće otvorena beogradska galerija "Laufer" (Svetozara Radića 4).\nPROSLAVILI SU SE U PRVOM GLASU SRBIJE Ona danas obnavlja manastir, a on je na pevanje zaboravio! (VIDEO)\nVesna Pavlović i Ivan Petrović proslavili su se u emisiji "Prvi glas Srbije", nakon čega su pali u zaborav.\nBivša učesnica "Prvog glasa Srbije": Vesna Pavlović snima spot za pesmu "Nek se ljulja ceo grad"\nVesna Pavlović bivša učesnica "Prvog glasa Srbije", nakon osvojene nagrade za Hit leta, na festivalu "Stari grad" u Novom Pazaru, snima i spot za pesmu "Nek se ljulja ceo grad", za koju je kompoziciju i aranžman uradio Bojan Jeremić, a tekst napisala Violeta Mihajlovska.\nVesna Pavlović: Svi misle da sam nepravedno ispala iz "Prvog glasa"\nDok se prašina posle subotnje emisije „Prvog glasa Srbije“, a zbog neočekivane nominacije dve izvanredne takmičarke polako sleže - talentovana Vesna Pavlović, koja je napustila šou, prvo je tešila porodicu, a onda se odmorila od svega. Prema mišljenju gledalaca, Vesna je ispala nepravedno.\nVesna ispala iz "Prvog glasa": Odmoglo je to što sam iz malog mesta\nTema subotnje emisije “Prvog glasa Srbije” bila je “Vreme je za žurku”. Umesto dobre atmosfere i pozitivne energije, koje su karakteristične za žurke, veče je obeležilo nezadovoljstvo žirija i problemi takmičara sa slušalicama kroz koje čuju muziku. Iz daljeg takmičenja ispala je Vesna Pavlović, koja se po drugi put našla u duelu.


Istraga o uzroku nezgode „Er Fransovog” aviona, koji je pre dva dana udario u avio-most na Aerodromu „Nikola Tesla”, trebalo bi da bude završena do kraja sledeće nedelje. Tada će biti poznato kolika je šteta, kao i ko će je nadoknaditi.\nAvion „Er Fransa” na redovnoj liniji Pariz-Beograd sa 70 putnika i šest članova posade juče je prilikom uparkiravanja na Aerodrom „Nikola Tesla”, oko 11.45 časova levim motorom okrznuo avio-most iz za sada nepoznatih razloga.\nDvojica putnika na letu 447 "Er Fransa" koji se srušio tokom oluje u Atlantski okean bili su povezani sa islamističkim terorističkim organizacijama, prenosi "Skaj Njuz". Francuska obaveštajna služba ustanovila je da postoji veza između dvojice putnika i terorističkih organizacija dok je ispitivala ...\nRio de Žaneiro -- U Atlantskom okeanu je do sada pronađeno 41 telo putnika, od ukupno 228 putnika i članova posade "Er Fransovog" aviona "erbas A330". Podsetimo, "Er Fransov" avion je pretprošlog ponedeljka misteriozno nestao sa radarskih ekrana nakon poletanja iz Rio de Žaneira za Pariz.\nPronađena tela 41 putnika aviona Er Fransa\nU Atlantskom okeanu do sada su pronađena tela 41 putnika, od ukupno 228 putnika i članova posade Er Fransovog aviona "erbas A330", koji je pretprošlog ponedeljka misteriozno nestao sa radarskih ekrana nakon poletanja iz Rio de Žaneira za Pariz.\nLondon, Beograd -- Ronioci brazilske ratne mornarice pronašli su deo repa “Er Fransovog” aviona i još osam tela nastradalih u avionskoj nesreći koja se dogodila pre nedelju dana. Ukupan broj pronađenih putnika je tako 24. Pronalazak repa može da pomogne da se nađu crne kutije, što bi otkrilo kako ...\nKvar na instrumentu za merenje brzine mogući je uzrok pada letelice „erbas A330-200“ kompanije „Er Frans“ koji se srušio u Atlantski okean prošle sedmice i povukao u smrt 228 ljudi. Obelodanjeno je i da „Er Frans“ nije zamenio instrumente za merenje brzine na letelici koja je pala, iako je ...\nPronađena tela 29 putnika i deo repa aviona Er Fransa /video/\nRonioci brazilske ratne mornarice pronašli su deo repa Er Fransovog aviona koji je pre nedelju dana nestao tokom leta iznad Atlantskog okeana. Spasilačke ekipe su do sada pronašle tela 29 putnika, kao i druge delove olupine uključujući i sedišta iz putničke kabine, javlja britanski "Telegraf".\nPronađena tela 17 putnika aviona\nRio de Žaneiro -- Spasilačke ekipe pronašle su juče još 15 tela putnika aviona "Er Fransa" koji se prošle nedelje srušio iznad Atlantika. Nakon pronalaska tela dvojice neidentifikovanih muškaraca u subotu, do sada je pronađeno ukupno 17 tela nakon što se putnički avion A 330, sa 228 putnika i ...\nPronađeno 17 tela putnika "Er Fransa"\nSpasilačke ekipe pronašle su još 15 tela putnika aviona francuske aviokompanije "Er Frans", kao i veću količinu ostataka aviona koji se pre sedam dana srušio u Atlantski okean. Posle pronalaska u subotu tela dvojice neidentifikovanih muškaraca, pronađeno je ukupno 17 tela nakon što se putnički ...


Podgoricom - datum: 2019-12-11 MINISTARSTVO EKONOMIJE NIJE URADILO KOREKCIJU LISTE RAZVIJENOSTI OPŠTINA ZBOG ČEGA SU TUZI U BUDŽETU ZA NAREDNU GODINU PROJEKTOVALI I DRŽAVNI NOVAC\nOdluka o budžetu naći će se i pred odbornicima Od države planirali 2.250.000 Pošto Ministarstvo ekonomije nije radilo korekciju liste razvijenosti opština kako je trebalo po službenoj dužnosti, predvidjeli smo sredstva koja nam pripadaju kao transferi iz budžeta, kaže Đeljošaj\nBudžet Opštine Tuzi za narednu godinu, prema objavljenom nacrtu, planiran je na 4.409.000 eura. Opština Tuzi izvorne prihode planirana je na 1.959.000 eura od čega je prihod od prihod od poreza planiran na 980.000, od taksi 95.000, naknada 540.000, ostali prihodi su 24.000, a donacije su 320.000 eura. Planirali su i povećanje depozita na 200.000, ali i 2.250.000 eura od trasnfera države.\nIzdaci su planirali na 4.409.000 eura od kojih 1.523.886 eura ide na tekuće izdatke, 596.000 erua na transfere institucijama, pojedincima, nevladinom sektoru 596.000, za rezerve je planirano 15.000, za kapitalne izdatke 2.262.114 eura, dok na otplatu duga ide 12.000 eura. Opštini Tuzi, kako je naznačeno u nacrtu budžeta, fali 2.450.000 eura\nPredsjednik Opštine Tuzi Nik Đeljošaj navodi zbog čega su planirani transfera države.\n– Obaveza Vlade Crne Gore je bila da izvrši korekciju liste za Egalizacioni fond, po dogovoru imajući u vidu javni iskaz Ministarstva finansija, da ćemo imati pristup Egalizacionom fondu. Pošto Ministarstvo ekonomije nije radilo korekciju liste razvijenosti opština kako je trebalo po službenoj dužnosti, predvidjeli smo sredstva koja nam pripadaju kao transferi iz budžeta. Po našoj analizi i upoređivanju sa sličnim opštinama, kao što je Daniovgrad, došli smo do navedenog iznosa koji bi nam pripadao da je nadležno ministarstvo na vrijeme radilo usaglašavanje zakonskih izmjena i da su uzeli u obzir manji prihod od poreza na dohodak fizičkih lica, kao faktor malog uvećanja u odnosu na Daniovgrad – kaže Nik Đeljošđaj, predsjednik Opštine Tuzi.\nZa bruto zarade i doprinose zaposlenih u Opštini Tuzi izdvaja se 910.246 eura. Na ostala lična primanja ide 86.300 eura, na rashode za materijal 80. 940 eura, a rashodi za usluge su 279.200 eura eura. Tekuće održavanje iznosi 10.200 eura, a renta 15.000 eura. Subvencije za pomoć poljoprivrednim proizvođačima iznose 30.000 eura, dok su ostali izdaci 112.000 eura. Transferi institucijama, pojedincima i nevladinim organizacijama su 421.000 eura, a ostali transferi 175.000 eura. Otplata obaveza iz prethodnog perioda su 12.000 eura, a sredstva rezerve 15.000 eura. Kapitalni izdaci su 2.262.114 eura- za lokalnu infrastrukturu 1.798.114 eura, građevinske objekte 225.000, opremu 25.000, investiciono održavanje 114.000, transferi za projekat 100.000 eura.\nSlužba Skupštine Opštine Tuzi na zarade potrošiće 89.300 eura, a na ostala lična primanja gdje spavaju prevoz, naknade odbornicima i ostale naknade ide 68.000 eura. Rashodi za materijal su 1..800 eura, a rashodi za usluge 7.000 eura, dok su transderi pojedincima 2.000 eura.\nSlužba glavnog administratora na bruto plate zaposlenih potrošiće 21.000 eura, a na ostala lična primanja 700 eura. Rashodi za materijal su 840 eura, a za usluge 600 eura.\nSekretarijat za finansije na zarade trošiće 99.700 eura, a na ostala lična primanja 1.500 eura, dok na rashod za materijal ide 65.500 eura. Rashodi za usluge su 92.500, a rentu 15.000, dok su ostali izdaci (isplata ugovora o djelu, sudski troškovi, osiguranje, člansktvo u organizacijama, naknade i javne česme, održavanje softvera) 106.500 eura. Na transfere institucijama, pojedincima, nevladinoms ektoru ide 82.000 eura, a ostali transferi su 175.000 eura.\nSekretarijat za lokalnu samoupravu na zarade će potrošiti 191.750 eura, a na ostala primanja 5.000 eura, materijal 900, a usluge 12.950 eura.\nSekretarijat za planiranje ukupno će potrošiti 71.148 eura, do čega na plate ide 65.098 eura. Izdaci Sekretarijata za poljoprivredu za narednu godinu plnirani su na 178.748 eura, od čega na transfere pojkedincima ide 60.000 eura, a na subvencije 30.000 eura. Uprava lokalnih javnih prihoda potrošiće 58.200 eura, a Direkcija za izgradnju 55.650 eura. Služba komunalne policije i inspekcije potrošiće 107.000 eura, a služba revizije 17.800 eura.\nCentralna javna rasprava zakazana je za danas u deset časova.\nFK Dečić dobija 115.000 eura\nTransferi institucijama, pojedincima, nevladinom sektoru koje će platiti Sekretarijat za lokalnu samoupravu iznose 261.000 eura. Od toga na institucije sporta ide 10.000, FK Dečiću 115.000 eura, nevladinim organizacijama 12.600 eura, a ostali transferi nevladinim organizacijama su 8.400 eura. Na jednokratne socijalne pomoći ide 72.000, a pojedincima 28.000 eura, dok su transferi institucijama 15.000 eura.


FR zeli ogranicenje cena gasa u celoj EU, neke zemlje protiv\nTanjug 18. marta 2022. 14:13\nPARIZ – Francuska se zalaže za ograničenje cena gasa u celoj Evropskoj uniji kako bi se ojačale pregovaračke pozicije sa proizvođačima, ali neke druge zemlje članice to ne podržavaju.\nFrancuski ministar finansija Bruno Le Mer je rekao danas poslaniima u nacionalnom parlamentu da je podneo predlog kolegama iz EU da se postavi gornja granica cene gasa kako bi se poboljšala pozicija 27 zemalja članica bloka u pregovorima sa proizvođačima kao što su ruski Gasprom ili alžirski Sonatrah, prenosi Rojters.\n„To je tržišna intervencija koja zabrinjava neke naše evropske partnere, ali to je predlog koji nudimo s predsednikom – da se postavi gornji limit cene gasa na evropskom nivou“, naveo je ministar.\nLe Mer nije otkrio koje zemlje nisu za to. Britanska agencija napominje da je Grčka takođe predložila limitiranje cene gasa u EU, kao i šef francuske kompanije Anži.\nRačuni za energiju su porasli širom EU od prošle godine, a dodatno su povećani nakon ruskog napada na Ukrajinu, pri čemu su vlade na muci da osmisle mere za ublažavanje udara troškova na domaćinstva i kompanije.\nFrancuska, koja trenutno predsedava EU, zamrzla je domaće cene gasa prošle godine tako što francuskim gasnim kompanijama isplaćuje naoknadu za prodaju gasa ispod aktuelne visoke cene na spot tržištu.\nNa osnovu aktuelnih cena gasa ove nedelje, ta mera će prema trenutnim procenama koštati francusku državu 6,4 milijarde evra (7,06 milijardi dolara) ove godine, rekao je Le Mer.\nKandić: Sutra Uredba o ograničenju cene šećera\nBELEX indeksi u plusu, obveznice podigle promet\nDelegacija Vojvodine na međunarodnoj konferenciji u Tunisu\nUkrajina smanjuje potrošnju gasa na nivo svoje proizvodnje\n- Je li vam taj diler davao drogu?\n- Je li vam davala njegova žena?\n- Je l' me još uvek pitate za drogu?


Najnovije slike novog Windows 8 OS - Aleksandar Bjelošević\nPublished by Aleksandar Bjelošević on 22/05/2012\nMicrosoft bi u junu trebalo da objavi prvi pregled za štampu svog novog operativnog sistema Windows 8 u Client verziji. I kao što to uvek biva, neke slike su pre samog prikazivanja “procurele” na internet.\nSlike koje su se pojavile, pokazuju znatne promene korisničkog prozora, koji se na prvi pogled veoma razlikuje od Metro UI. Sa novom desktop radnom površinom dolazi i ozbiljna promena dizajna, koja odstupa od onog “staklastog” Aero koji je ubačen sa OS Windows Vista. Ono što umesto toga imamo je minimalistički interfejs i centrirane naslove naših otvorenih prozora, ravnu kontrolnu dugmad i utapanje glavnog prozora sa ostatkom površine.\nMicrosoft ovu promenu dizajna pravda time da je stari Aero interfejs “zastareo i izlizan”. Pored toga, Microsoft uverava korisnike da ovakva promena služi da pomogne pri prelasku iz jednog UI – a u drugi, bez obzira na ostale promene u odnosu na Metro.\nCategories: IT novosti Tags: dizajna, koji, Metro, promene, prvi


Vlasotince: Predstavljen roman "Zatvaranje krugova" - NOVA NAŠA REČ\n19 Januara, 2020 Nova Naša Reč Vlasotince 0\nNarod kaže da se dobar glas daleko čuje, jer je, mimo svih očekivanja organizatora, predstavljanje romana “Zatvaranje krugova” Ivane Ćirić iz Grdelice privuklo veliku pažnju Vlasotinčana, koji su se, ovodecembarskih dana, okupili u velikom broju u prostorijama narodne biblioteke “Desanka Maksimović” kako bi mogli da isprate predstavljanje romana nesunjivo talentovane profesorke engleskog jezika.\nU saradnji sa Domom kulture Grdelice, u Galeriji naše biblioteke priređeno je predstavljanje romana “Zatvaranje krugova”, koji govori o prijateljstvu dve žene. Verovatno su zato u publici najvećim delom bile pripdanice lepšeg pola, koje su očigledno upućene u stvaralaštvo Ivane Ćirić, – rekao je Srba Takić, direktor vlasotinačke Narodne biblioteke “Desanka Maksimović”.\nInače, direktor Biblioteke je, otvarajući veče, zameri pre svega sebi, a onda i gostima iz Grdelice, na slaboj saradnji i odsustvu zajedničkih akcija i projekata. Ivana Nešić, urednica književnog programa u grdeličkom Domu kulture se saglasila sa ovom konstatacijom, uz želju da se saradnja ojača i intenzivira.\nO književnom radu i romanu “Zatvaranje krugova”, osim autorke, govorila je i Jelena Ilić, profesorka srpskog jezika, koja je i recenzent ove knjige. Njihova izlaganja prerasla su u razgovor, podstican brojnim pitanjima zainteresovane publike. Program je trajao duže od planiranog, ali su svi ocenili da su ovakvi susreti preko potrebni, naročito ako su posvećeni delima koja, poput ovog, zaslužuju posebni pažnju.


Ivica Dačić i Milorad Dodik tokom jednog od susreta, foto: blic.rs\nPremijer Srbije Ivica Dačić je na iznenađujući način prokomentarisao inicijativu predsednika Republike Srpske Milorada Dodika da se hitno definišu nacionalni ciljevi svih pripadnika srpskog naroda u regionu.\n"Čemu služi državno rukovodstvo nego da štiti srpski državni i nacionalni interes? Valjda je obaveza svih na državnim funkcijama da štite državni i nacionalni interes i, što se mene tiče, ta inicijativa nije bila potrebna", poručio je Dačić.\nDa li je to najava drugačijeg odnosa Beograda i Banja Luke, ili je to samo jedan od veštih manevara političara sa dugim i veoma raznovrsnim političkim iskustvom?\nTa Dačićeva izjava se u javnosti prevodi kao prvo otvoreno 'ne' predsedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku koji je ovu inicijativu izneo u prvom, nedavnom susretu sa novim predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem.\nIako je premijer Srbije odmah iza te rečenice dodao da očekuje dalje zbližavanje odnosa sa Republikom Srpskom, a u skladu sa Dejtonskim sporazumom.\nJovan Teokarević, profesor na Fakultetu političkih nauka, smatra ovu reakciju premijera Srbije mudrom.\n„Mislim da je Dačić na ovaj način prilično efikasno sprečio brzopleto ulaženje u nešto što bi moglo da bude, bar potencijalno, avantura koja ni ovoj ni bilo kojoj drugoj vlasti u Srbiji ne treba. Ja bih rekao da sva trojica političara, i Dodik i Dačić i Nikolić, gledaju svoje unutrašnjepolitičke izazove. Verovatno Dodik očekuje novu vrstu pritisaka na RS, da se smanji njena autonomija u okviru BiH, Nikolić mora da pokaže svom biračkom telu i državi kao celini da se čvrsto drži nacionalnih interesa, a Dačić gleda da ne dođe u situaciju da nešto obeća pa da ne može da ispuni“, kaže Jovan Teokarević.\nNacionalni ciljevi Srba\n„Ja mislim da je hitno da Srbija ovog trenutka završi vlastitu konsolidaciju, pronađe odgovore na svoja otvorena pitanja, kao što je pitanje Kosova i svog evropskog puta. To je ono što je ovoga trenutka hitno“, kaže Milorad Pupovac, jedan od lidera hrvatskih Srba.\nAko Dodik misli pod hitno podršku Srba, ako to Srbija želi u ostvarivanju tih ciljeva, onda tako nešto Pupovac razume. Ali, ako Dodik misli na preskakanje tih prioriteta, onda Pupovac misli da premijer Dačić ima pravo.\nPupovac bi, dakle, skinuo oznaku 'hitno' sa Dodikove inicijative ali nju ne odbacuje:\n„Istovremeno je neophodno razmisliti što sa delovima srpskog naroda koji živi izvan granica Srbije. Kako i na koji način definirati odnos Srbije prema njima, kako ti delovi da participiraju u državama u kojima žive“, kaže Pupovac.\nA šta je Dodik mislio pod nacionalnim ciljevima svih Srba u regionu? Naknadno,on je pokušao da pojasni svoju inicijativu:\n„Ako pokušate bilo šta da kažete o srpskom nacionalnom interesu, onda mnogi ovdje skoče na tu priču i pokušavaju da kažu da se navodno Srbi opet nešto okupljaju. Ne. Ovo znači okupljanje na jednom mjestu oko tema koje su važne, kao što je jezik, pismo, kao što je politička sudbina naroda na prostoru bivše Jugoslavije, kao što su činjenice iz prošlosti“, rekao je Dodik za TV Republike Srpske.\nMeđutim, u nastavku, Dodik otkriva da očekuje jaču podršku Srbije u aktuelnoj politici prema Sarajevu koju definiše kao odbranu 'Dejtona', rekavši da je to tema oko koje „ćemo se morati okupljati“.\nDa li ima razloga za strahovanja u regionu od svesrspkih nacionalnih ciljeva, s obzirom na 90-te godine i ratove koje je započeo Beograd u ime svih Srba?\n„Ja mislim da ima razloga da se čovek zamisli nad tim, ako ne i zabrine“, kaže profesor Teokarević.\nAli, dodaje, "to ne znači da Srbija ne treba da ima, naprotiv, treba da ima određenu, specifičnu politiku prema delovima srpskog naroda u inostranstvu".\n"Te manjine u sprskim zemljama treba da imaju pomoć od strane zemlje matice. Ali je pre svega važno da se u Crnoj Gori, BiH i Hrvatskoj stalno naglašava, kao što su doduše to naglašavali i Dačić i Nikolić, da to ne narušava ni teritorijalni integtitet ni suverenitet susednih zemalja“, kaže Teokarević.


U školama će se igrati kolo, a sledeće godine se uvodi i pevanje uz gusle | Telegraf - Najnovije vesti\n8. decembar 2017 | 11:19\nUpis kola na Uneskovu listu je ohrabrenje i za amaterizam\nUpis srpske narodne igre kolo na Uneskovu listu nematerijalnog kulturnog nasleđa čovečanstva je izvanredna vest i treba da posluži kako podsticaj za negovanje srpske baštine, izjavio je danas ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević.\nVukosavljević je izrazio uverenje da će se i pevanje uz gusle naći na toj listi naredne godine.\n- Mi smo pokazali da Srbija ima šta da ponudi svetskoj kulturnoj mapi, ta stvar je obarujuća za našu etnomuzikološku baštinu i treba da posluži kao ohrabrenje i podsticaj za dalje negovanje i čuvanje naših baština u svim aspektima, naročito etnomuzikološkoj oblasti - rekao je Vukosavljević za Pink.\nPrema njegovim rečima, upis kola na Uneskovu listu je ohrabrenje i za amaterizam, brojna kulturno-umetnička društva i sve one koji se trude da čuvaju sprsku kulturnu tradiciju.\nNa pitanje da li će se Crnogorci naljutiti zbog toga što Srbija planira da na Uneskovu listu uvrsti i pevanje uz gusle, Vukosavljević je napomenuo da je pevanje uz gusle bitna osobenost sprske kulturne tradiicije.\n- To što je došlo do nekih političkih podela, to nije naš problem. Pevanje uz gusle je, takođe, deo identitetskog pevanja par ekselans. Tu činjenicu je još pre 200 godina na evropsku i svetsku kulturnu trpezu izneo Vuk Karadžić, a naše pevanje uz gusle i pesme koje se pevaju uz gusle su zaprepastile tadašnju kulturnu Evropu - Getea, braću Grim i druge - podsetio je Vukosavljević.\nMinistar je dodao da se i druge zemlje u regionu aktivno trude da stave različite stvari na Uneskovu listu, a za neke od njih Srbija smatra da možda pripadaju delu njenog kulturnog prostora.\n- Ali takav je ovaj svet - navodi Vukosavljević i dodaje da je na Srbiji da čini najbolje što može za svoju kulturu.\nOn je najavio da će Ministarstvo kulture ubuduće ohrabrivati srpske nadležne komisije da prave malo brže i energičnije nominacione dosijee.\n- Posle slave, sada kola, a verujem da će pevanje uz gusle biti sledeće godine, mi imamo dosta stvari koje zaslužuju da se nađu na toj listi. Mislim da uz dodatnu agilnost, dodatne napore i entuzijazam, možemo da srpsku kulturu promovišemo i preko Unesko i na druge načine kako to rade i druge zemlje - rekao je Vukosavljević.\nIstovremeno je podsetio da je zajedno sa ministrom za zaštitu životne sredine Goranom Trivanom pokušao da jednom akcijom da prvi implus principima obnove i zaštite amaterizma u Srbiji.\n- Stotine kulturno-umetničkih društava deluje u našim selima, varošima i gradovima, u ranijim epohama oni su imali jaku pomoć države i lokalne zajednice u finansijskkom smislu, ali je 1990-ih to počelo da zamire. Sada nije u blistavom stanju, ali klubovi pokazuju veliku vitalnost - rekao je Vukosavljević.\nKako je dodao, tu vitalnost država mora da nagradi određenim merama finansijske zaštite i pomoći.\nOn i Trivan, naglasio je, smatraju da je važno da svaka mlada osoba provodi veći deo slobodnog vremena baveći se amaterizmom, kulturnim aktivnostima i sportom i da se one odvoje od "kladionica, kafeterija i bemislenog provođenja vremena".\n- Država je tu da ohrabri one stvari za koje misli da su dobre i vredne u više kulturoloških i drugih dimenzija - rekao je Vukosavljević.\nMinistar je naglasio da načini na koje narodi igraju i pevaju, pokazuju dosta od njihovog temperamenta, kulturnih obrazaca i pogleda na svet i život, te je ukazao da kolo izražava duh srpskog naroda kroz zajedništvo, sabornost, raspevanost i razigranost, često uprkos teškim trenucima.\n- Kolo je izraz životnog optimizma i elena i zbog toga je bitan deo našeg kulturnog identiteta - rekao je Vukosavljević.\nNajavio je i da će Srbija nastojati da kroz kulturne centre u inostranstvu, koje će otvarati, kao što je centar u Pekingu u februaru, promoviše svoje nasleđe kako bi se s njim upoznala svetska javnost.\nDirektor ansambla "Kolo" Vladimir Dekić rekao je da je u Uneksovu listu upisano kolo u tri, odnosno kolo u šest koraka i istakao da popularnost kola ne janjava, iako se manje provlači kroz obrazovni sistem nego ranije.\nV.d direktora Etnografskog muzeja Tijana Čolak Antić Popović rekla je da se kolo vraća u škole, odnosno da je od ove godine ušlo kao nastavna jedinica iz predmeta muzičko i fizičko vaspitanje.\nOn se saglasila da je kolo u prošlosti značilo mnogo više i da je bilo neizostavni deo svakodnevnog života.\nTagovi: Baština, Đaci, Deca, Gusle, Kolo, UNESKO, Vladan Vukosavljević\nDag 09.12.2017 12:09\nLepo je postovati svoje,ali ovo je ipak - XXI vek... (Zasto ni to bila obaveza, pored toliko KUD - a,gde svako moze da se potrudi da nauci - korake.)...\nJovan 08.12.2017 23:06\nNarod treba da izađe iz opanaka i da misli na sadašnje doba. Žikina šarenica ne menja svet.\nAna 08.12.2017 23:01


Neredi u Resniku, 14 povređenih\nIzvor: B92, 08.Apr.2012, 14:30\nBeograd -- Privedeno 20 osoba osumnjičenih za nerede u Resniku, čiji se stanovnici protive postavljanju kontejnera za stanovanje Roma iz Belvila. Povređeno je 14 ljudi.\nU MUP-u je rečeno da je 12 policajaca zatražilo pomoć na Vojnomedinskoj akademiji, dok je dva civila primljeno u Urgentni centar.\nPolicija je danas blokirala izlaz iz Resnika kako bi sprečila meštane da blokiraju obilaznicu i da dođu do starog rasadnika, gde je u toku izgradnja Romskog naselja. Tom prilikom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << došlo je do nereda.\nLuka Dejović iz Policijske uprave Beograd je za B92 rekao da je privedeno 20 osoba, od kojih će 18 biti procesuirano i protiv njih će biti podnete krivične prijave, a određeno im je i zadržavanje od 48 sati. Protiv dve osobe biće podnete prekršajne prijave, rekao je Dejović i dodao da je situacija u Resniku večeras mirna.\nDežurni hirurg na VMA Uroš Zoranović ranije danas je rekao da je 11 policajaca u međuvremenu pušteno kući, a da će jedan ostati još neko vreme kako bi mu se obavili dodatni pregledi.\nZoranović je rekao da je posle pregleda doktora različitih specijalnosti utvrđeno da su policajci zadobili lake telesne povrede, s obzirom da su nosili zaštitne šlemove i kontuzije ruku i nogu, grudnog koša kao i glave. Zoranović je rekao da očekuje i da će policajac koji je i dalje na VMA "najverovatnije biti pušten".\nPortparol Hitne pomoći Nada Macura izjavila je da dvojica meštana Resnika koji su prebačeni u Urgentni centar imaju povrede glave, a jedan i prelom leve podlaktice.\nOna je rekla da jedan 31-godišnji muškarac ima "tupe povrede glave" dok je drugi muškarac, koji ima 25 godina, uz povrede glave zadobio i prelom leve podlaktice. Kako je rečeno u MUP-u, privedeno je četiri osobe, koje su odvedene na razgovor u policijsku stanicu u Rakovici.\nKako je javio ranije reporter B92, policajci su povređeni zato što su meštani bacali kamenice i cigle na njih.\nInače, u ovom naselju treba da se postavi 40 stambenih kontejnera.\nMeštani Resnika planiraju da blokiraju prugu Beograd – Bar ukoliko gradske vlasti ne odustanu od namere da u ovo podavalsko naselje, koje već ima veliku populaciju Roma, dosele Rome iz Belvila.\nSindikat srpske policije oštro je osudio napad na policajce. Prema njihovom saopštenju policajce su napali "meštani zajedno sa navijačima Rada i Crvene zvezde". SSP je objasnio da policajci nisu imali adekvatnu policijsku opremu, koja je stara i dotrajala, te da su zato povređeni.\n"Zakon važi za sve, onaj ko napada drugog nije građanin, već huligan"\nGradonačelnik Beograda Dragan Đilas izjavio je da u Beogradu zakon mora da važi za sve i da onaj ko odluči da napadne drugog čoveka i nanese mu povrede kamenicom ili flašom time prestaje da bude građanin koga štiti zakon i postaje huligan.\n"Zato svi oni koji su danas napali policajce moraju biti kažnjeni. Onaj ko danas napada policajca samo zato što radi svoj posao sutra će se na isti način obračunavati sa medicinskom sestrom ili učiteljicom svog deteta ukoliko nije zadovoljan načinom na koji one rade svoj posao, a to je nedopustivo", istakao je Đilas u izjavi Tanjugu povodom incidenta u Resniku.\nĐilas je istakao da je povod za incidente u Resniku pravljenje privremenog naselja za Rome koje će se nalaziti na više od kilometar udaljenosti od prvih kuća i u kome će smeštaj naći 20 romskih porodica.\nPrema njegovim rečima, gradska vlast je u protekle četiri godine rešavajući problem romskih naselja postigla više nego što je ukupno za romsku zajednicu urađeno u Beogradu za poslednjih 20 godina.\n"Mnogo romskih porodica u protekle četiri godine dobilo je krov nad glavom, lična dokumenta, socijalnu brigu i, što je najvažnije, redovno školovanje za većinu svoje dece", ukazao je gradonačelnik Beograda i dodao da nigde gde su raseljavane romske zajednice na teritoriji grada nije dolazilo do incidenata i da Romi u tim naseljima nikada nisu predstavljali bilo kakav problem, pretnju ili brigu za građane sa kojima žive.\nĐilas je istakao da su neredi u Resniku "isključivo rasno motivisani", navodeći da je to ozbiljan problem o kojem mora glasno i jasno da se govori.\n"Podsećam sve Beograđane da se zbog rasne netrpeljivosti Beograd u prošlosti dva puta stideo, da smo imali dane žalosti i dizali spomenike kada su na ulicama našeg grada stradala romska deca, samo zato što su druge boje kože", naveo je Đilas.\nOn je istakao da nema nikakvih pregovora sa Romima koji su se naselili na lokacije koje su neophodne za razvoj gradske infrastrukture i da oni sa tih lokacija moraju biti preseljeni.\n"Ali nema i neće biti ni pregovora sa onim građanima Beograda koji smatraju da imaju pravo da sprečavaju naseljavanje nekoliko romskih porodica na kilometar udaljenosti od svog naselja. U Beogradu će, kao i do sada, važiti ista pravila za sve i niko ko poštuje zakon zbog boje kože neće imati nikakve privilegije, niti će zbog toga biti građanin drugog reda", napomenuo je gradonačelnik Beograda.


Podgorica: Velike razlike u vanjskoj politici Crne Gore i Srbije - Index.hr\nPodgorica: Velike razlike u vanjskoj politici Crne Gore i Srbije\nCRNOGORSKI ministar vanjskih poslova Dragiša Burzan izjavio je u utorak novinarima da postoje velike razlike između Crne Gore i Srbije oko glavnih vanjskopolitičkih pitanja te da smatra kako ta činjenica "neće bitno utjecati na budućnost državne zajednice".\n"Različita stajališta Podgorice i Beograda oko Haaga, Kosova ili Iraka, ne moraju bitno utjecati na razvoj odnosa u zajedničkoj vanjskopolitičkoj strategiji nove državne zajednice", kazao je Burzan medijima u Podgorici, dodajući kako će "neka od njih moći buti usaglašena, a neka će i dalje izazivati kontroverze".\nS druge strane, aktualni šef federalne diplomacije Goran Svilanović ocijenio je kako "između Podgorice i Beograda nema razlike oko glavnih vanjskopolitičkih pitanja".\n"Takva teza ne postoji i ne može se dokazati. Nema bitne razlike u stajalištima Srbije i Crne Gore oko Haaga, Kosova ili Iraka, tako da ne postoji opasnost za zajedničku vanjsku politiku državne zajednice", kazao je Svilanović podgoričkoj agenciji MINA.\nMeđutim, bivši crnogorski ministar vanjskih poslova Branko Lukovac je kategoričan u ocjeni kako te razlike mogu presudno "utjecati na različit odnos međunarodnih faktora prema Crnoj Gori i Srbiji" te da će "države članice na tom planu teško naći zajedničku strategiju".


I u Vranju menjaju ulične sijalice - JUGPRESS\nI u Vranju menjaju ulične sijalice\nGradski odbornici na poslednjoj sednici lokalnog parlamenta Vranja doneli su Odluku o davanju saglasnosti i usvajanju Predloga projekta javno privatnog partnerstva bez elemenata koncesije za rekonstrukciju i racionalizaciju javnog osvetljenja na područji grada.\nUsvojeno je Rešenje o imenovanju stručnog tima za realizaciju ovog projekta.\nO tome je na sednici govorio prvi čovek grada Slobodan Milenković.\nOn je rekao da je cilj smanjenje budžetskih troškova i podizanje nivoa efikasnostiu radu javne rasvete na teritoriji grada.\n„Predviđena je zamena 6.178 sijalica, ali i upravljačkih sistema, koji obezbeđuju daleko bolje funkcionisanje.\nRealizacija ovog projekta omogućiće uštedu u potrošnji električne energije, odnosno izdvajanje manje sredstava iz budžeta lokalne samouprave za ove namene, ali i sigurnost u snabdevanju i isporuci.\nNa ovaj način smanjiće se zagađenje vazduha, odnosno emisija ugljen dioksida, što je veoma važno za zaštitu životne sredine, rekao je gradonačelnik.\nOn je dodao da je godišnji prosek i predračun da će Vranje plaćati struju 80 hiljada evra, od 370 hiljada evra koliko sada plaća.\n„U narednih 13 godina plaćaćemo potrošnju električne energije 80 hiljada evra. To je ta ušteda koja je bitna. Takođe je bitno da pored uštede, sve obaveze oko održavanja, projektovanja, uvođenja u katastar, radi privatni partner. Zamena sijalica nakon potpisivanja ugovora je do 30. jula 2022. godine i na taj način ceo sistem će biti zamenjen. Garantni rok za ove sijalice je 10 godina“, rekao je Milenković i zaključio da je realizacija ovog projekta od velikog značaja za grad.


Kol-centar umesto SOS telefona - Tekstovi\nili kako Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja zamišlja anonimnu, poverljivu podršku ženama sa iskustvom nasilja\nNacionalni SOS telefon za žene žrtve nasilja još uvek nije uspostavljen zbog upornog odbijanja predstavnika države da razumeju šta ova usluga treba da prestavlja i na koji je način treba organizovati da bi žene mogle da se povere i da očekuju da će dobiti bezuslovnu podršku, u analizi je istakla Tanja Ignjatović iz Autonomnog ženskog centra (AŽC).\nAktivnost Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja na uspostavljanju besplatne usluge SOS telefona za teritoriju cele države, započeta krajem prošle godine, još nema pozitivan epilog. Nakon povlačenja dva javna poziva (konkursa), do čega je došlo zbog reagovanja ženskih organizacija iz Mreže žene protiv nasilja, moglo se očekivati da će nadležno ministarstvo pripremiti treći poziv u skladu sa zakonima Republike Srbije.\nOni pak propisuju da se usluge socijalne zaštite nabavljaju od pružaoca koji je za to licenciran tokom postupka javne nabavke, u skladu sa zakonom koji uređuje javne nabavke, Zakonom o socijalnoj zaštiti (čl. 64) i propisima donetim za njihovo sprovođenje, a ne putem javnog poziva (konkursa).\nU međuvremenu, licence za nacionalni SOS telefon za žrtve nasilja dobilo je pet organizacija i Mreža SOS Vojvodina (konzorcijum koji čini šest ženskih organizacija sa teritorije pokrajine) iako većina njih, ni tada, a ni danas, ne ispunjava potpuno kriterijume o dostupnosti telefonskog broja 24/7 tokom svih 365 dana u godini.\nIako su ženske organizacije pre više od dvadeset godina inicirale uspostavljanje prvih SOS telefona, koje uspešno vode i danas u 18 opština/gradova u Srbiji uglavnom bez ikakve finansijske podrške države ili lokalnih samouprava, uspostavljanje besplatne i stalno dostupne nacionalne telefonske linije postalo je obaveza države nakon ratifikacije Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja prema ženama i nasilja u porodici. Naime, ova se usluga smatra specijalizovanom podrškom žrtvama nasilja i trebalo bi da odgovori na sve oblike nasilja koje obuhvata Konvencija. U članu 24 jasno se navodi da, pored toga što je besplatna i dostupna (vremenski i geografski), usluga treba da omogući savetovanje pozivaoca u poverljivoj formi, čuvajući njihovu anonimnost.\nRaspisavši treći javni poziv (konkurs) krajem septembra 2018. godine, Ministarstvo se opredelilo za kršenje Zakona o socijalnoj zaštiti, preciznije člana 64 o nabavci usluga socijalne zaštite. Da opravda taj postupak, obezbedilo je da Vlada donese Zaključak, kojim se omogućava da se usluga „uspostavi” raspisivanjem javnog konkursa za projekat udruženja u vrednosti od 30 miliona dinara. Pored činjenice da nije jasno kako je Vlada mogla doneti Zaključak kojim se suspenduje član zakona, nije ni tačno da se ova usluga „uspostavlja”. Ako već šest organizacija ima licence za pružanje usluge nacionalnog SOS telefona, onda je jasno da se usluga ne uspostavlja - da ona već postoji! Takođe, jedinstveni besplatni SOS telefon na teritoriji Vojvodine postoji od 2012. godine (0800/101010) i predstavlja model usluge koja je teritorijalno ravnomerno raspoređena, tako da omogućava specifičnu, lokalno bolje povezanu uslugu (rad ovog telefona podržava se iz budžeta Autonomne pokrajine Vojvodine).\nIstovremeno, maja 2018. godine nadležno Ministarstvo dopunilo je plan javnih nabavki za 2018. godinu, obrazlažući to potrebom da se nabavi usluga nacionalnog SOS telefona za žene sa iskustvom nasilja. Međutim, krajem septembra, kao što je već navedeno, umesto raspisivanja javne nabavke, raspisan je konkurs. Sastavni deo konkursa su i Smernice, u kojima je opisana sofisticirana i skupa oprema, koju je potrebno nabaviti, a koju javnom nabavkom nije moguće obezbediti za treće lice (organizaciju koja će pružati uslugu). Mreža žene protiv nasilja ponovo je reagovala, postavljajući ministru niz pitanja. Pored onih pitanja koja se odnose na uporno raspisivanje konkursa izvan zakonskih okvira, postavljano je i pitanje zašto su tehnički uslovi konkursa takvi kao da se uspostavlja kol-centar u kom će raditi 100 operatera, ali i pitanje ko će nakon godinu dana (koliko traje projekat) biti vlasnik nabavljene opreme. Imajući u vidu da je država u obavezi da obezbedi ovu uslugu, nadležno Ministarstvo je moglo da nabavi potrebnu opremu postupkom javne nabavke dobara, a da javnom nabavkom usluga izabere licenciranog pružaoca.\nŽenske organizacije su upozorile na dva ključna problema.\nUsluga je zamišljena tako da se ne poštuje osnovni standard iz Konvencije Saveta Evrope, kojim se čuvaju anonimnost i poverljiva priroda poziva. Naime, zamišljeno je, iako je anonimnost pozivateljke moguća, da se svi pozivi snimaju, da operateri budu „vođeniˮ upitnicima, da njihove razgovore slušaju supervizori, koji će davati sugestije koje čuje samo operater, ili „upadatiˮ u vezu tako da ih čuju i operater i žrtva, da se sistemu pristupa i spolja (mogu mu pristupiti autorizovane osobe iz Ministarstva), kao i da sistem generiše automatsko slanje poruka ili pozivanje nadležnih ustanova. Tako bi zapravo podrška ženama bila izvan kontrole žena žrtava, jer se dovodi u pitanje njihova mogućnost da same donesu odluku o tome kada će i na koji će način prijaviti nasilje nadležnim institucijama, što direktno predstavlja i bezbednosno pitanje.\nS druge strane, povreda pravila o nabavci usluga socijalne zaštite ne samo da je kršenje Zakona o socijalnoj zaštiti (čl. 64, st. 1), već i Zakona o javnim nabavkama (čl. 168, st. 1). Ništavnost ugovora bi bila štetna po budžetska sredstva, kako za primaoca sredstava po nezakonitom osnovu, tako i, u krajnjem slučaju, za korisnice usluga SOS telefona. Iz tog se razloga Autonomni ženski centar obratio Upravi za javne nabavke molbom da hitno pokrene postupak nadzora nad primenom Zakona o javnim nabavkama i da o nepravilnostima u sprovođenju postupka javne nabavke obavesti Republičku komisiju za zaštitu prava u postupku javnih nabavki, Državnu revizorsku instituciju i Budžetsku inspekciju.\nMinistar Zoran Đorđević je u svojim izjavama za medije vezanim za nacionalni SOS telefon pokušao da pažnju javnosti usmeri na ulogu koju je izvesni Aleksandar Đorđević imao u nameštanju konkursa. U jednoj od svojih izjava minister odgovara: „Pošto kažu namešteno, pretpostavljam da će se javiti onaj za koga je namešteno, a možda se i niko ne javi, pa ćemo videti da nije namešteno.ˮ Međutim, ovaj odgovor može takođe da govori i u prilog tome da jeste nameštano - ako je namešteno, onaj za koga se namešta neće se javiti (po nalogu onoga ko namešta).\nKako se na treći konkurs nije javila nijedna organizacija, pitanje je da li bismo mogle da očekujemo da će, u četvrtom pokušaju, konačno biti uspostavljen nacionalni SOS telefon, u skladu sa važećim zakonima i na osnovu ispravnog tumačenja standarda koje postavlja Konvencija Saveta Evrope o sprečavanju nasilja prema ženama i nasilja u porodici. Sudeći po ambicijama ministra Đorđevića, koji želi da ostvari (potpunu) kontrolu nad pitanjima antidiskriminacije, rodne ravnopravnosti i socijalnog uključivanja, malo je verovatno da će se to desiti. Naime, ministar se potrudio da u izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti (na čiji nacrt je tokom javne rasprave poslato više od 500 zahteva za povlačenje), unese izmene koje mu omogućavaju da propiše sadržaj i bliže uslove za rad nacionalne SOS linije, „izvlačeći” ovu uslugu iz člana koji nabraja vrste usluga socijalne zaštite. Izmenjeni nacrt Zakona o socijalnoj zaštiti, kao ni izveštaj o javnoj raspravi, ne nalaze se na internet strani Ministarstva.\nOstaje da se vidi kada će žene koje pozovu nacionalni SOS broj prestati da dobijaju automatsku poruku „svi operateri su trenutno zauzeti”.


Napetosti i optužbe pred kraj pregovora o novoj vladi\nBeta 30. novembra 2015. 10:45\nSve je više napetosti i međusobnih optužbi uoči završetka pregovora o formiranju nove vlasti u Hrvatskoj, a poslanik stranke Most od koje zavisi izbor mandatara Stipe Petrina optužio je predsednicu Hrvatske Kolindu Grabar-Kitarović za pritisak na tu stranku, a Hrvatsku demokratsku zajednicu (HDZ) da je kupila pola poslanika te liste.\nNajveće iznenađenje parlamentarnih izbora u Hrvatskoj, Most nezavisnih lista, suočava se s kritikama sve većeg broja svojih poslanika, ali i javnosti.\nStipe Petrina javno je prozvao predsednicu Hrvatske koja dolazi iz HDZ, za pritisak na Most, jer je tokom konsultacija o novoj vladi tražila da u četiri oka razgovara s liderom Mosta Božom Petrovom, iako su u delegaciji bili Petrina i još dva člana Mosta.\n„Božo Petrov više nije isti čovek kao pre. Taj čovek svojim ponašenjem odaje manire čoveka koji nije slobodan, a posebno nakon sedam i po minuta razgovora u četiri oka s predsednicom države“, rekao je za portal ŠibenikIN Petrina od kojeg je Most tražio da se do četvrtka izjasni da li je s njima ili nije.\nOn je dodao da je HDZ već kupio 50 odsto svih izabranih poslanika Mosta i ocenio da će „lepa inicijativa kao što je bio Most, loše završiti“. Naglasio je da ga ne zanimaju ni HDZ ni SDP.\nUz Petrinu, Mostom su nezadovoljne i dve poslanice, Gordana Rusak i Irena Petrijevčanin-Vuksanović koje su bliske bivšem uticajnom članu Mosta Dragi Prgometu. One se nisu pojavile u nedelju na sednici Nacionalnog veća, a, kao i Petrina, do četvrtka treba da se izjasne ostaju li uz Most.\nOd osvojenih 19 mandata na izborima 8. novembra, Most trenutno može da računa na njih 15. Zbog tajnih pregovora s liderom Socijadelmokratske partije (SDP)i premijerom Zoranom Milanovićem iz Mosta je isključen jedan od najuticajnijih članova Drago Prgomet, koji je u međuvremenu osnovao stranku Hrid.\nU javnosti se po objavljivanju rezultata izbora počelo spekulisati o mogućnosti da dođe do podela u Mostu oko podrške SDP ili HDZ, jer su se u toj stranci okupile nezavisne liste, načelnici opština i gradonačelnici različitih političkih profila – i sa desnice i sa levog centra.\nTako se nagađa da je Petrov bliži HDZ, a Prgomet SDP-ovoj koaliciji budući da je zbog neslaganja s liderom HDZ Tomislavom Karamarkom početkom godine napustio tu stranku. Od početka pregovora s vodećim strankama SDP i HDZ, Most ponavlja da se zalaže za zajedničku, reformsku vladu sa SDP i HDZ, što su iz tih stranaka odbili.\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović prošle sedmice obavila je prvi krug konsultacija, koji je potvrdio da nijedna politička stranke nije prikupila dovoljnu podršku za formiranje vlasti. Zato je novi krug zakazan za 7. decembra, ali je predsednica prvu sednicu osmog saziva Sabora zakazala za 3. decembra.\nTo je ocenjeno kao pritisak na pregovarački proces, a predsednik SDP ponudio je lideru Mosta da preuzme funkciju predsednika Sabora. Božo Petrov se, međutim, još nije jasno odredio prema tom predlogu.\nU prvom krugu konsultacija, koalicija oko SDP koja je na izborima osvojila 56 mandata, kod predsednice je išla sa 66 potpisa podrške, jer im je jedan od tri poslanika srpske manjine uoči konsultacija neočekivano otkazao podršku.\nKoalicija oko HDZ nije htela da otkrije koliko ima potpisa. Na izborima je ta koalicija osvojila 59 mandata. Za formiranje vlade potrebna je natpolovična podrška, odnosno 76 glasova poslanika.