U Prištini se ipak dogodilo čudo. U trenutku kada je pobeda predsedničkog kandidata za Belu kuću Džozefa Bajdena nad dosadašnjim predsednikom Donaldom Trampom postajala sve izglednija, čemu su se posebno radovali albanski lideri u Prištini, sud u Hagu potvrdio je optužnicu za ratne zločine protiv predsednika privremenih prištinskih institucija Hašima Tačija. Specijalni sud takođe je potvrdio optužnicu i protiv njegovog političkog saveznika i naslednika na čelu Demokratske partije Kosova Kadrija Veselija.\nZLOČINCI PROTIV ČOVEČNOSTI\nTači je u četvrtak (5. novembra) podneo ostavku na mesto predsednika Kosova, a odmah je usledilo i njihovo prebacivanje u Hag.\nPREDAJA ILI HAPŠENJE\nOptužnicu protiv Tačija, Veseljija i devet pripadnika OVK Specijalizovano tužilaštvo podnelo je Specijalizovanim većima Kosova 24. aprila, a rok od šest meseci za njenu potvrdu istekao je 24. oktobra.\nOptužnom aktu posebnu težinu daje tvrdnja da su pomenute vođe OVK bili članovi udruženog zločinačkog poduhvata, zajedno sa brojnim drugim oficirima i pripadnicima ove terorističke organizacije, te članovima privremene vlade Kosova, od kojih su u optužnici imenovani Azem Sulja, Ljah Brahimaj, Fatmir Ljimaj, Sulejman Seljimi, Rustem Mustafa, Šukri Buja, Ljatif Gaši i Sabit Geci. Cilj tog zločinačkog udruženja, po optužnici, bio je „postizanje i primena potpune kontrole nad celim Kosovom sredstvima koja su uključivala nezakonito zastrašivanje, zlostavljanje, podvrgavanje nasilju i uklanjanje onih koje su smatrali protivnicima“.\nMeđutim, i pored spominjanja Albanije, u optužnici se ne citira nijedan navod Dika Martija o trgovini organima ili o „Žutoj kući“ na osnovu kojih je i formiran Specijalni sud, što je primetio i branilac Hašima Tačija, advokat Denis Hoper, cinično pitajući sud i tužilaštvo u Hagu gde se nalaze optužbe i dokazi o „Žutoj kući“ i krađi ljudskih organa.\nSasvim dovoljno da se podgreju sumnje i podozrenja u sudski epilog i pored tako teških i strašnih inkriminacija koje im se stavljaju na teret. Ne zaboravimo, Tači je dve decenije bio ključni partner Zapada a međunarodne snage su nastavile da blisko sarađuju s njim, čak i kada su se protiv njega pojavile prve optužbe za ozbiljna krivična dela dok je srpskim liderima, recimo u BiH, bilo apsolutno zabranjeno da se bave politikom i dok nisu postojale optužnice. Rođeni političar, vizionar, državnik, tvorac „bastiona demokratije“… neki su epiteti kojima su predsednika tzv. Kosova opisali bivši visoki zvaničnici najmoćnijih zapadnih zemalja, a te misli o Tačiju odštampane su na zadnjoj korici njegove američke biografije. Njegovo pojavljivanje pred sudom sigurno će skrenuti pažnju i na mnogobrojne zapadne političare i generale koji su mu bili pokrovitelji i naredbodavci.\nMeđutim, u optužnici stoji da su Tači, Veselji, Seljimi i Krasnići ne samo „izdavali naređenja“ o tretmanu protivnika UČK nego su i „lično učestvovali u postupanju (prema njima) na terenu“, odnosno u „zastrašivanju, ispitivanju, maltretiranju i pritvaranju“… U više opština na Kosovu, kao i u regionima Kukeša i Hasa u Albaniji, optuženi su, sa drugim članovima zločinačkog udruženja, sproveli „kampanju progona“ svih koje su smatrali protivnicima na „političkoj ili etničkoj osnovi“… Takvi nezakoniti pritvori postojali su u Likovcu, Jablanici, Lapušniku, Drenovcu, Mališevu, Bajgori, Lapaštici, Zlašu i Klečki, Prištini, Prizrenu, Uroševcu, Gnjilanu, Suvoj Reci, Vitini i Novom Brdu na Kosovu, kao i u Cahanu i Kukešu u Albaniji.\n(Slobodan Ikonić, PEČAT)\nMnogo je,previše jevroatlanskih demokrata umešano u dešavanjima na Kosovu i Metohiji.Šiptari su izvršavali najprljavije poslove ali podjednako su krivi,možda još i više izaslanici i emisari u belim rukavicama iz ambasada amerike,jengleske,nemačke.Zbog njih neće osuditi ni šiptare jer će oni,spašavajući svoju kožu obelodaniti istinu.


TotalCar.rs » Različite cene tehničkih pregleda\ncene, novo, Srbija, tehnički pregled\n0 komentara 6055 pregleda\nMinistarstvu saobraćaja Srbije stigao je zahtev za određivanje minimalne cene tehničkog pregleda vozila, ali i predlog kako da se poboljša način obavljanja ove usluge. Prema tom zahtevu, minimalna cena tehničkog pregleda za automobile, bi iznosila 2.500 dinara, za motocikle 2.000, za kombi vozila 2.000 do 5.000, vlasnici autobusa bi odvajali od 3.000 do 5.000, a kamiona od 5.000 do 7.300 dinara.\nTrenutne cene u Srbiji su veoma šarolike. U mnogobrojnim kućama, tehnički pregled se i ne naplaćuje, uz uslov da se vozilo osigura preko njih, jer su stimulisani provizijom osiguravajućih firmi. Zato se često dešava da vlasnik vozila donese samo papire i “prođe” pregled, što je bio i osnovni razlog “bunta” vlasnika tehničkih pregleda koji ne krše propise.\n– Izvršili smo detaljnu analizu stanja na tržištu i ono je ponegde čak i haotično. Pojave nesavesnog i nepropisnog rada kao i nenaplaćivanje usluge tehničkog pregleda sa ciljem samo da se proda polisa osiguranja, direktno utiče na bezbednost svih učesnika u saobraćaju – tvrdi za “Novosti” Trifun Stojanović, predsednik Udruženja tehničkih pregleda Srbije.\nZakon o bezbednosti saobraćaja je definisao tehnički pregled kao delatnost od opšteg značaja za bezbednost. U praksi, međutim, sve je više onih koji na tehničkim pregledima propuštaju vozila koja nisu ispravna i samim tim ni bezbedna u saobraćaju. Na ruku im ide i sveopšta besparica, ali i vremešni vozni park Srbije.\n– Naš je predlog, s obzirom na to da su vozila starija u proseku od 15 godina da se za proveru takvog automobila odvoji više vremena, uz obavezno fotografisanje na liniji TP, što je već sada dobra praksa u susednim zemljama – kaže Stojanović. – Vlada Srbije nije odredila najnižu, odnosno najvišu cenu redovnog, vanrednog i kontrolnog tehničkog pregleda, što je u skladu sa propisima. Naša procena je da zbog toga budžet Republike Srbije ostaje uskraćen za poresku naknadu od oko milijardu dinara na godišnjem nivou.


Dveri: Put Srbije u EU je put bez kraja | Двери\n12. октобра 2017. Ostavite komentarSaopštenja\nDveri se u načelu protive Predlogu zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju sa postojećim rešenjima predlagača, jer je, kao i uostalom kada je reč o većini drugih zakonskih predloga vladajuće većine u poslednjih 5 godina, glavni razlog donošenja usklađivanje sa EU regulativom, a ne potreba za dodatnim regulisanjem ove važne oblasti, koja je i do sadašnjim rešenjima bila dobro uređena.\nPosle preko 5 godina naprednjačke vlasti, ne možemo a da se ne zapitamo da li imaju nešto drugo da ponude građanima Srbije, osim neprestanog štancovanja propisa čija je jedina svrha da ih briselski činovnici potapšu po ramenu?\nNametanjem EU regulative gubi se uloga Narodne skupštine, kao predstavničkog tela građana Srbije, čija je uloga da kvalitetnim zakonskim rešenjima uređuje pitanja od značaja kako za državu i njeno uređenje, tako i za život građana Srbije.\nIpak, kao svojevrsan odgovor naprednjacima o političkom neiskustvu Dveri, iskazujemo zadovoljstvo što je nadležno ministarstvo prihvatilo tri amandmana poslaničke grupe Dveri. Ovo je prvi put da jedan ministar ne gleda na amandman Dveri politički, već iz ugla struke. Kada je bilo u pitanju usklađivanje šema elektronske identifikacije, nije bilo razloga da Ministarstvo ograničava saradnju samo na Evropsku uniju. Evropska unija, kao naddržavni subjekat ima svoje slabosti, Velika Britanija je istupila iz članstva, a postoje naznake da će još neke članice istupiti iz članstva i samim tim biti u obavezi da ponovo usklađuju svoja zakonodavstva i mimo direktiva EU. Srbija ne treba da se ograniči samo na saradnju po propisima EU, već treba da zadrži širinu zbog mogućnosti da se po ovom pitanju sarađuje i sa drugim prekograničnim telima, koja nisu podređena ili u vezi sa telima koje je formirala Evropska unija.\nZa razliku od ministra Šarčevića, kojem je PG Dveri predložila istovetan princip neograničavanja isključive saradnje sa Evropskom unijom kada su na dnevnom redu bili amandmani na krovni zakon o osnovama vaspitanja i obazovanja i koji nije bio usvojen, sada je ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija pokazalo da joj je interes dobrog zakonskog rešenja iznad stranačke pripadnosti. Dveri će uvek biti na strani onih zakonskih rešenja koja su prvenstveno u interesu građana Srbije i zato pozdravljamo ovu odluku.\nZanimljivo je da je usvojen i amandman Dveri na Član 40. kojim se reguliše prekogranično priznavanje kvalifikovanih usluga od poverenja u tekstu predlagača glasi: “Kvalifikovana usluga od poverenja koju pruža strani pružalac usluge od poverenja ravnopravna je sa domaćom uslugom od poverenja ukoliko je tako regulisano potvrđenim međunarodnim sporazumom.“, što je u skladu sa liberalnim tržištem, koje u Srbiji ne postoji.\nKako smo svedoci da strane firme koje posluju u Srbiji imaju povlašćeni položaj u odnosu na domaće firme kroz državne subvencije i olakšice, a pri tom bivaju i potpomognute kapitalom i podrškom države iz koje dolaze, ovim članom zakona predlagač stvara uslove da i u oblasti informacionih tehnologija, u kojoj imamo odličan potencijal, strane kompanije preuzmu primat nad domaćim i time višestruko nanesu štetu i budžetu, poslovnoj klimi, tržištu i BDP-u Republike Srbije, te se ovim amandamnom ta pogrešna strategija predlagača zakona ispravlja. Uvođenjem reciprociteta za poslovanje domaćih firmi u zemlji strane firme koja posluje kod nas, stvorićemo poštene tržišne uslove da i naše domaće firme dobiju subvencije i olakšice kako kod nas, tako i u stranoj zemlji i postanu konkurentne i na domaćem i na međunarodnim tržištima, što je usvojenim amandmanom Dveri i zakonski omogućeno.\nStavom 3. člana 39. predviđa se i korišćenje znaka pouzdanosti do stupanja Republike Srbije u članstvo u Evropskoj uniji. Kako Republika Srbija već 17 godina putuje i nikako da stigne u Evropsku uniju, a nedavno smo od predsednika Evropske komisije Žan-Klod Junkera obavešteni da će Srbija možda do 2025.godine ući u Evropsku uniju, svi su izgledi da nikada ni neće ući ili će se EU do tad reformisati ili prestati da postoji. Kada je već prepisana EU regulativa, logično je da ovaj prepis propisa počne da se primenjuje u Srbiji od onog trenutka kada Republika Srbija postane punopravan član Evropske unije, što se, a to znamo svi, i gospodin Junker, neće dogoditi nikada.\nIformativna služba Srpskog pokreta Dveri


Mourinho želi Edina Džeku u Tottenhamu » pressing.ba\nMourinho želi Edina Džeku u Tottenhamu\nEdin Džeko velika je želja Jose Mourinha, novog trenera Tottenhama!\n08.12.2019 u 11:10\nJose Mourinho je naredio Tottenhamovim skautima da se informišu i skupe što više podataka o kapitenu reprezentacije Bosne i Hercegovine Edinu Džeki, objavio je Mirror, a prenose brojni britanski mediji.\nNovi menadžer Spursa poslao je prošle sedmice jednog od svojih najiskusnijih skauta u Italiju kako bi se uvjerio u trenutne kvalitete Rominog napadača. Mourinho želi Harryju Kaneu skinuti teret s leđa i identifikovao je bivšeg igrača Manchester Cityja kao nekoga ko može to učiniti.\nDžeko je prošle sedmice igrao za ekipu Paola Fonsece u pobjedi protiv Verone te je i dalje prvi izbor za Vučicu. Tačnije, napadač koji će sljedeće godine napuniti 34 produžio je ugovor s Romom, koji ga obavezuje s italijanskim timom još dvije sezone.


Manje bankara se seli iz Britanije nego što se očekivalo - Biznis Info\nManje bankara se seli iz Britanije nego što se očekivalo\nBy BiznisInfo on\t 20/12/2021 Banke\nBroj poslova koje finansijske institucije sele iz Britanije u Evropsku uniju zbog Bregzita manji je nego što se prvobitno očekivalo, iako se milijarde eura trgovanja akcijama prebacuje u 27-člani blok, dok London gubi veći dio pristupa tržištima kapitala EU, saopštili su danas konsultanti Ernst-Janga (EY).\nNakon što je Britanija 2016. glasala za izlazak iz EU, analitičari poput Olivera Vajmana procijenili su da će se iz Britanije odliti čak 35.000 ili više radnih mjesta iz sektora finansijskih usluga.\nBritanija je u potpunosti izašla iz EU prošlog decembra, okončavši time neometan pristup londonskog Sitija tržištu koje je bilo njegov najveći pojedinačni izvozni klijent.\n“Međutim, tokom prošle godine, jedan broj najvećih investicionih banaka lociranih u Ujedinjenom Kraljevstvu smanjio je broj zaposlenih koje će zbog Bregzita premjestiti u EU na nešto manje od 7.400. sa 7.600 koliko su najavljivale u decembru 2020”, objavio je u najnovijem pregledu EY, prenosi Rojters.\nTaj broj je zanemarljiv dio od ukupno 1,1 milion ljudi koji rade u finansijskom sektoru.\nU EU je zaposleno oko 2.800 novih kadrova nakon Bregzita, čime je izbjegnuta potreba za premještanjem dijela osoblja iz Londona, dok je u Britaniji otvoreno 2.200 novih radnih mjesta u sektoru finansija, navodi se u izvještaju EY.\nRegulatori u EU vrše pritisak na finansijske kompanije da popune broj zaposlenih i nastave s premještanjem poslovanja u Uniju koje je pandemija odložila, dodaje konsultantska kuća.\nDablin i Luksemburg su ostali najpopularnije destinacije EU za nove finansijske centre, mada je najveći broj bankarskog osoblja preseljen u Pariz.\nIz Britanije su u nova finansijska čvorišta premještena sredstva vrijedna 1,3 biliona funti, piše u izvještaju EY.\nBritanija je počela da revidira finansijske propise kako bi London učinila privlačnijim za međunarodne investitore i postala konkurentnija finansijskim centrima u EU, poput Amsterdama, koji je u januaru 2021. pretekao glavni grad Velike Britanije i postao najveći evropski centar za trgovinu akcijama.


Press Online :: Globus :: KRVAVI DECEMBAR\nOvog meseca u Iraku poginulo više od 60 američkih vojnika, nove trupe pristižu posle Nove godine! Najavljena pojačanja će ipak biti kratkotrajna, što bi, posle okončanja ofanzive, mogao biti prvi korak u suprotnom pravcu - povlačenju značajnijeg broja američkih vojnika iz Iraka.\nTri američka vojnika poginula su juče, dok je jedan ranjen, u eksploziji bombe postavljene pored puta, severno od Bagdada, saopštila je američka vojska. Vojnici su se nalazili u patroli kako bi osigurali teren za prolazak druge jedinice, a bomba je eksplodirala u blizini jednog od njihovih vozila, navodi se u saopštenju.\nU Iraku je ovog meseca poginuo 61 američki vojnik. Od pokretanja američke invazije na Irak, u martu 2003. godine, poginula su 2.944 američka vojnika.\nPrema informacijama iz SAD, administracija predsednika Džordža Buša uputiće, neposredno posle Nove godine, oko 3.500 vojnika u Kuvajt. To bi mogao da bude prvi korak ka slanju ozbiljnijih pojačanja u okolinu Iraka, spremnih za "poslednju" ili "odlučujuću" ofanzivu protiv pobunjenika u toj državi.\nNajavljena pojačanja će ipak biti kratkotrajna, što bi, posle okončanja ofanzive, mogao biti prvi korak u suprotnom pravcu - povlačenju značajnijeg broja američkih vojnika iz Iraka.\nTo javnost u SAD već mesecima uporno traži od predsednika Buša.Istovremeno, u Vašingtonu razmišljaju o formiranju još dve nove brigade, koje bi tokom 2008. bile spremne za akcije u Iraku. To je u skladu sa zahtevima najviših vojnih zvaničnika za povećanje broja vojnika, pošto se sadašnji polako pokazuje kao nedovoljan.\nIznenadna Blerova poseta\nBritanski premijer Toni Bler doputovao je juče u Bagdad, gde se sastao sa premijerom i predsednikom Iraka, Nurijem al-Malikijem i Džalalom Talabanijem.\nBler je u Irak doputovao iz Egipta, u kokpitu britanskog vojnog aviona tipa "herkules C-130". Po sletanju na bagdadski aerodrom, premijer se uputio u najbolje obezbeđen bagdadski kvart, "zelenu zonu". Tačan plan Blerove posete nije saopšten iz bezbednosnih razloga.\nOko 7.100 britanskih vojnika raspoređeno je u Iraku, uglavnom na jugu zemlje. Od početka invazije 2003, u Iraku je poginulo 126 pripadnika britanskih snaga.\nAmerička novinska agencija Asošiejted pres je, pak, prenela da su u subotu u Iraku najmanje 23 osobe izgubile život, među njima i po jedan sunitski verski vođa i jedan političar, koji su ubijeni vatrenim oružjem u Iskandarijahu, južno od Bagdada.\nPolicija je takođe pronašla tela 53 muškarca, vezanih i sa povezima na očima, na teritoriji Bagdada, koji su, po svemu sudeći, najnovije žrtve sektaških odreda smrti.\nPremijer Nuri al-Maliki je inače poručio u subotu da će oficirima iračkih oružanih snaga bilo kog ranga, koji su izbačeni posle američke invazije 2003, biti dozvoljeno da se vrate na svoje položaje u novoj vojsci.\nPremijer Maliki, pripadnik šiitskih većinskih Arapa muslimana, uputio je ovaj poziv kao gest dobre volje prema rivalskim sunitima, na konferenciji o nacionalnom pomirenju u Bagdadu. Premijer je tako želeo da ublaži sektaško nasilje koje, prema podacima Ujedinjenih nacija, svakodnevno odnese više od sto života.


Davenport: EU će insistirati na formiranju ZSO | KoSSev\nDavenport: EU će insistirati na formiranju ZSO\nČetvrtak 18. februar 2016, 19:48\nZajednica srpskih opština je važan deo obaveza u okviru Briselskog sporazuma, ističe šef Delegacije EU u Srbiji, Majkl Davenport. Evropska unija (EU) će insistirati na primeni dela Briselskog sporazuma koji se tiče osnivanja Zajednice srpskih opština (ZSO) na Kosovu.\n"ZSO je važan deo obaveza u okviru Briselskog sporazuma i dijaloga Beograda i Prištine i mora da dođe do implementacije tog dela sporazuma. Teško mi je da vam kažem kada će to biti moguće, ali mogu da vam kažem da će EU insistirati na implementaciji i ovog dela sporazuma," rekao je Davenport, gostujući na Radio-televiziji Vojvodine.\nDavenport je rekao da će delegacije Beograda i Prištine i ove nedelje razgovarati o primeni nekih odredaba sporazuma, kakva je odredba o katastrima.\nUpitan o poglavlju 35 o Kosovu u pregovorima Srbije sa EU, Davenport je rekao da je sada na Srbiji da sprovede detaljne obaveze i uputstva iz tog poglavlja i nastavi dijalog sa Prištinom.\nKada je reč o poglavljima 23 (pravosuđe i osnovna prava) i 24 (pravda, sloboda i bezbednost), Davenport je rekao da ne vidi razlog zašto ona ne bi bila otvorena do kraja godine.\n"Naravno da postoje neki izazovi i prepreke, ali sam siguran da ćemo ih prevazići," rekao je ambasador EU, odgovarajući na pitanje da li trenutni odnos Srbije prema Haškom tribunalu, i to što Beograd traži da se presuda lideru radikala Vojislavu Šešelju odloži do završetka izbornog procesa, mogu uticati na proces integracija.\nDavenport je ponovio da je značaj saradnje Srbije sa Haškim tribunalom i dalje od velikog značaja.\nŠef delegacije EU rekao je i da Brisel mora da nađe rešenje za izbegličku krizu i da se s tim problemom adekvatno uhvati u koštac na mnogo bolji način.\n"Mislim da je bitno da dođe do efikasnije kontrole granica, što je čini mi se, bitno za održavanje šengenskog sistema," rekao je Davenport.\nDavenport je naveo da kada se govori o zatvaranju granica, nije reč o ukidanju prava u okviru Šengena, već da je reč samo o većem stepenu kontrole izbeglica i migranata.\nAmbasador EU je rekao da je dobro da Srbija redovno učestvuje u razgovorima oko rešavanja tog problema i da razume o čemu je reč, kao i da je dobro što je tim povodom predsednik Srbije, Tomislav Nikolić, bio juče u Briselu.\nDavenport je ocenio kao dobro to što je premijer Aleksandar Vučić rekao da je Srbija spremna da učestvuje u rešavanju problema izbeglica, iako nema obavezu, jer nije članica EU.\nPrema Davenportovim rečima, taj predlog Srbije treba da bude predmet detaljnih diskusija.\nUpitan kako reaguje na naslove u medijima da je ovde da ruši vladu, Davenport je rekao da je njegov jedini mandat kao ambasadora EU da pomogne Srbiji da ide što brže na putu evrointegracija.


Katastrofa Pobede u Draževcu -\nMinulog vikenda u Opštinskoj fudbalskoj ligi odigrane su utakmice 18. kola. Prava kiša golova dogodila se u Draževcu, Gornjoj Peščanici, Tešici i Dobrujevcu.\nNa gostovanju u Gornjoj Peščanici, vodeći OFK Rutevac je sa 0:8 pobedio Ratara, dok je OFK Draževac kao domaćin čak sa 9:0 slavio protiv Pobede iz Jakovlja. U Tešici Polet iz Vitoševca je pobedio ekipu Jastrepca sa 2:5, a nova tri boda upisala je OFK Sloga koja je u Dobrujevcu sa 5:0 savladala Borca iz Trnjana.\nU komšijskom derbiju u Gredetinu, Polet iz Radevca je porazio Gredetin sa 0:3. U Bobovištu Jedinstvo je sa 1:0 pobedilo ekipu Škriljca iz Bradarca.\nTri kola pre kraja prvenstva, na liderskoj poziciji sa 45 bodova je OFK Rutevac. Drugi je Polet iz Vitoševca sa 42 boda, a zatim slede: OFK Draževac i Polet iz Radevca sa po 41 bodom, OFK Sloga iz Dobrujevca je na petom mestu sa 40 bodova, itd..\nPrevious Post:Morava i Napredak ne posustaju\nNext Post:Pitanje „čiji je zakon jači” odlaže radove na prugama


Bila je hrabra i odlučna žena koja je svojom harizmom, verom i obrazovanjem uspela da se izbori za esnaf kojem je celim bićem pripadala. Njen smisao za organizaciju učinio je da od jedne krajnje omalovažavajuće bolničarske službe, medicinske sestre postanu zanimanje koje će se širom sveta poštovati, a njena istrajna borba u sprovodjenju reformi po bolnicama zbog očuvanja zdravlja svakog pacijenta je bila tolika da ona danas slovi za utemeljivača modernog sestrinstva, Florens Najtingejl.\nU spomen njenog rođenja, na današnji dan, 12. maja se širom sveta obeležava Medjunarodni dan medicinskih sestara.\nIako potiče iz britanske porodice, Florens Najtingejl je rođena 12. maja 1820. u Firenci, italijanskom gradu po kome je i dobila ime. Kao ćerka bogatog britanskog veleposednika Vililjama Najtingela, dobila je svo potrebno obrazovanje, a potom uprkos svim težnjama majke Franses Najtingejl da je uvede u britansko aristokratsko društvo i u njemu ostvari poziciju žene koja će ispunjavati bračne obaveze, uspela ne samo da se otrgne od uobičajenih pravila ponašanja za dame tog vremena, već i da pohrli ka svojim idealima.\nKada su joj roditelji konačno dozvolili 1851. da u Kajzervertu (Nemačka) završi tromesečnu obuku za medicinsku sestru, njena karijera je krenula vrtoglavo. Samo dve godine kasnije postala je upravnica bolnice u ulici Harli. Kako je to bio period u kome je zavladala kolera, prihvatila je profesionalno svoje obaveze i započela nesebičnu bitku za svakog pacijenta, za poštovanje osoblja koje se o njima brine, ali i za poboljšanje higijenskih uslova, čime je znatno smanjila stopu smrtnosti u toj bolnici.\nNakon izbijanja Krimskog rata, ona je sa grupom od 38 sestara otišla da neguje britanske vojnike u Skutari (Turska) gde je zatekla potpuno nehigijenske uslove za život i negu ranjenika. Kao sjajan organizator i menadžer, nabavila je četke za ribanje i uz pomoć ranjenika sa lakšim povredama i medicinskih sestara oribala sve od poda do plafona. Pacijentima se potom posvetila toliko da ih je po celu noć sa lampom u ruci obilazila, previjala rane, obezbedila im prostor za čitanje i razonodu odvraćajući ih na taj način od konzumiranja alkohola, negovala ih i tešila toliko da su je iz milošti prozvali „dama sa lampom”. Na ovaj način ona je uspela da stopu mortaliteta sa 42.7% spusti na 2.2%.\nPo povratku kući, veliki doprinos je dala promeni tadašnjeg zakona o siromašnima, kojim su izvršene ozbiljne promene u organizaciji ambulanata popravnih domova u kojima su se na istom mestu zbrinjavali siromašni, nezaposleni, invalidi rada, osobe s fizičkim ili mentalnim oštećenjima i deca. Osim loših higijensko-sanitarnih uslova, problem je videla i u nepostojanju profesionalne medicinske službe. Donošenjem novog zakona 1868. uspela je da se izbori da se u ovim ustanovama izvrši odvajanje bolesnih od zdravih, za odvajanje dece u posebne škole, povećanje prostora za svakog bolesnika i zapošljavanje obučenih medicinskih sestara koje su počele sa radom u popravnom domu u Liverpulu 1864. a potom i širom sveta.\nTokom celog života bila je naklonjena holističkom, humanističkom pristupu pacijentima sa visokom dozom etike, insistirala na prevencijji bolesti uklanjajući na vreme sve ono što narušava zdravlje. Smatrala je da bolnice nisu najbolja mesta za bolesne i siromašne, da u njima treba zbrinjavati samo ozbiljne hirurške slučajeve i to što je moguće kraće jer će njihov opravak biti brži i lakši uz adekvatnu terapiju u kućnim uslovima.\nFlorens Najtingejl je radila na unapređenju sestrinstva i javnog zdravlja. Ono što ju je činilo reformatorkom bila je njena sposobnost da otkrije problem i pronađe novo, neustaljeno rešenje koje je davalo odlične rezultate, pa su njeni saveti poslužili za izgradnju bolnica širom sveta. Smatrala je od izuzetnog značaja da se uvede profesionalno sestrinstvo u bolnice, zbog čega je nastojeći da se obrazuju i obuče medicinske sestre, 1860. otvorila školu u okviru bolnice Sveti Tomas koju su mogle da upišu devojke sa navršenih 23. godina. Nastava i obuka je trajala godinu dana odnosno dve ukoiko žele da potom ostanu u školi i podučavaju nove generacije.\nNakon završene obuke, medicinske sestre su konačno počele da dobijaju posao širom Britanije, gde su prenosile ideje i veštine koje su stekle, a Florens Najtingejl je postala predmet javnog divljenja. U njenu čast su pisane pesme i pozorišni komadi, aristokratsko društvo nije više sa nipodaštavanjem gledalo na bolničarke, jer je to zanimanje postalo na neki način počasno, a na mestu gde je nakada bila škola medicinskih sestara danas se u Londonu nalazi Muzej Florens Najtingejl.\nFlorens Najtingejl je tokom života postala i veliki borac za ljudska prava, podržavala je slobodu govora i zagovarala versku toleranciju. Veliki doprinos je dala u borbi za prava žena, dokazujući svojim primerom da svaka žena ima pravo da bira vrstu posla kojim želi da se bavi, kao i na izbor u kome se postavlja pitanje da li želi Ili ne želi da zasnuje sopstvenu porodicu što ona nije učinila.\nDuboko je verovala u Boga kao savršenog tvorca sveta kojim upravlja, kao i da taj svet menja svako od nas svojim znanjem i učinkom ako želi da postane njegov saradnik, zbog čega su je nakon smrti, 13. avgusta 1910. prozvali „krimski anđeo”.


Na današnjoj 24. hitnoj sjednici Vlade Federacije Bosne i Hercegovine koja je održana telefonski, donesena je Odluka o dopuni Odluke o obustavljanju izvršavanja pojedinih rashoda i izdataka iz Budžeta Federacije BiH za 2013. godinu.\nOd obustave izvršavanja pojedinih rashoda i izdataka u cijelosti je izuzet transfer odobren Federalnom ministarstvu prometa i komunikacija - „Subvencije javnim preduzećima – Transfer Željeznicama FBiH“ u iznosu od 22.000.000 KM.\nU obrazloženju Odluke se navodi da je riječ o sredstvima koja su namijenjena za finansiranje održavanja željezničke infrastrukture, čime će se održati nivo sigurnosti odvijanja željezničkog putničkog i teretnog saobraćaja.\nIz Odluke o dopuni Odluke o obustavljanju izvršavanja pojedinih rashoda i izdataka iz Budžeta Federacije BiH za 2013. godinu izuzet je i dio transfera planiranog Federalnom ministarstvu raseljenih osoba i izbjeglica – „Tekući transferi pojedincima – Transfer za raseljena lica i povratnike“ u iznosu od 500.000 KM. Ova sredstva namijenjena su za podršku obilježavanju godišnjica i ukopa nevinih žrtava rata kao i izgradnju spomen-obilježja na prostoru BiH.


Svijet - datum: 2017-12-26 fleš\nSmanjili budžet za UN\nNjUJORK – Američka ambasadorka pri UN Niki Hejli najavila je da će administracija SAD smanjiti svoj doprinos budžetu Ujedinjenih nacija za 285 miliona dolara u fiskalnoj 2018–19. godini.\n„Dobro su poznate neefikasnost i prekoračenje potrošnje UN. Više nećemo dozvoliti da se koristi širokogrudost američkog naroda i ostane nekontrolisano trošenje”, izjavila je Hejlijeva.\nOna je dodala da Amerika namjerava da traži štednju i transparentnost rada organizacije.\nRanije je Generalna skupština usvojila budžet UN u visini od 5,39 milijardi dolara. Navedeno je da je ovu inicijativu pokrenuo Vašington, naglasivši njenu neefikasnost.\nSmanjenje finansiranja bi se moglo ticati misije UN u Palestini, Libiji i Avganistanu, i postati razlog za obustavljanje programa razvoja svjetske organizacije i najma novih službenika.\nRedovni budžet organizacije se formira od uplata 193 države-članice. Najviše uplaćuju SAD – 22 odsto sume.\nNavalnom zabranjena kandidatura\nCentralna izborna komisija Rusije zvanično je zabranila lideru opozicije Alekseju Navalnom da se kandiduje za mjesto predsjednika te zemlje, prenijeli su ruski mediji.\nPredstavnici Komisije su izglasali da Navalni nije pogodan za kandidaturu zbog toga što je osuđen za prevaru, što u redovima opozicije vide kao političku odmazdu.\nNavalni bi mogao da se kandiduje na izborima u martu 2018. godine samo ukoliko dobije specijalnu dozvolu za to ili ukoliko presuda bude poništena, prenosi AP.\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin kandidovaće se za svoj četvrti mandat i očekuje da će pobijediti na predsjedničkim izborima naredne godine.Srna\n„Nestao” Džulijan Asanž\nNalog osnivača Vikiliksa Džulijana Asanža na Tviteru nestao je sinoć, a korisnici društvenih medija su zbunjeni i pitaju se šta se desilo.\nNekoliko korisnika smatra da je Asanž izbrisao svoj nalog, ali neki misle da ga je kompanija Tviter suspendovala, prenosi IB tajms.\nNalog @JulianAssange ne postoji, razlog je za sada nepoznat, a izvor blizak Vikiliksu rekao je da nije upoznat sa planovima Asanža da deaktivira svoj nalog.\nKako se navodi, šanse da je Tviter suspendovao Asanžov nalog su male, jer on ne spada u kategoriju pojedinaca čije će naloge deaktivirati sajt socijalnih medija.\nKompanija Tviter je 18. decembra postavila nova pravila u vezi sa suspenzijom naloga, prema kojima će ukloniti bilo koju osobu koja je povezana sa grupama mržnje na bilo koji način.


Japan - First minute ponude Olympic Travel\nSAKURA – CVETANJE TREŠNJE U JAPANU\nAzija, Blog, dalekiistok, Japan, prolece, putovanje, putujtedaleko, sakura, tresnje\nKada je bog planina predložio Ningi, unuku boga sunca, da se oženi jednom od njegovih dveju kćeri, rešio je da mu, ukoliko Nungi prihvati, da za ženu stariju, Visoku Stenu, jer će život njihovih potomaka biti večan i čvrst kao kamen. Ukoliko se ipak opredeli za mladju,...\nGION – KVART GEJŠI U KJOTU\ngejsa, Gion, Japan, Kjoto, maiko, misedasi, oliverabadjin, sjamisen\nČarobna reč gejša! Čula sam je još u ranoj mladosti i znala da potiče iz meni potpuno nepoznatog Japana. Japanci, disciplinovaniji od ostatka sveta, su se oduvek trudili da sačuvaju svoju kulturu i identitet. O iskustvu specijalno obučenih žena, koje su mogle da se uključe u bilo...\nJAPAN – XXI VEK U DUHU TRADICIJE- II DEO\ngejsa, hanami, Hirošima, Japan, Kjoto, maiko, Mijađima, Nara\nNajpoznatiju atrakciju Hirošime predstavlja ostrvo Mijađima (ili Itsukušima), sa čuvenim crvenim „torijem“ (japanskom, svetom šinto kapijom) u plićaku koji se nalazi na gotovo svim razglednicama i naslovnim stranama knjiga o Japanu. Ostrvo je sveto i na njemu nije dozvoljeno ni...\nJAPAN – XXI VEK U DUHU TRADICIJE- I DEO\nĐigokudani, Fudji, Himedji, Hirošima, Honsu, Japan, Kjoto, Nara, Osaka, sakura, šinkansen, Tokio\nPredivna, fascinantna zemlja Japan, nalazi se na krajnjem istoku Azije, „smeštena“ negde između srednjeg i dvadeset drugog veka, i prepuna neverovatnih kontrasta. Najnovija tehnička dostignuća kompanije Sony, na primer, idu uz ruku sa tradicionalnim, patrijarhalnim vrednostima...


BiH-ITALIJA: II SAJAM ITALIJANSKIH UNIVERZITETA U BOSNI I HERCEGOVINI (BANJA LUKA, 29. JANUAR 2020.)\nSarajevo, 23. januar 2020. Ambasada Italije u Sarajevu ima čast najaviti drugi Sajam italijanskih univerziteta u Bosni i Hercegovini koji će se održati u srijedu, 29. januara od 15:00 do 19:00h u Hotelu “Marriot” u Banja Luci. Ove godine također, događaj je organizovan u saradnji sa privrednim društvom za studentsku orijentaciju „Via Academica“ i Fondacijom „Mozaik” i omogućit će srednjoškolcima i studentima bosanskohercegovačkih univerziteta da se upoznaju sa univerzitetskim studijama koje nude neke od najprestižnijih italijanskih visokoškolskih ustanova i koje se izvode na engleskom i italijanskom jeziku.\nSvoje prisustvo već su potvrdili Univerzitet “La Sapienza” u Rimu, Univerzitet „Cattolica del Sacro Cuore“ u Milanu, Univerzitet komunikacija i jezika u Milanu (IULM), Evropski institut za dizajn u Milanu (IED), Univerzitet “Ca’ Foscari” u Veneciji, Univerzitet u Đenovi, Univerzitet u Pizi i Univerzitet u Messini. Svaki univerzitet će imati personaliziran štand na kome će posjetioci moći pronaći informativne materijale i, sa predstavnicima svakog univerziteta-učesnika sajma, razmotriti detaljnije pitanja obrazovne ponude, olakšica i stipendija.\nUčešće u sajmu je besplatno i registracija je moguća putem linka https://bit.ly/36TiObe. Ambasada će biti zastupljena putem svog predstavnika koji će pozdraviti učesnike uvodnim obraćanjem.\nNakon uspješnog prvog izdanja sajma, održanog u Sarajevu protekle godine, ovaj put sajam stiže u Banja Luku u kontekstu jedne regionalne turneje i na tragu zalaganja Ambasade Italije u Sarajevu da uključuje mlade iz cijele zemlje u inicijative koje nude konkretne mogućnosti rasta, posebno u domenu obrazovanja.


Udruženje veterana "Garda Panteri" - Cvijetinović uručio "Zlatnu značku" premijeru Viškoviću - NOVI GLAS\nPredsjednik Udruženja veterana “Garda Panteri” Petar Cvijetinović uručio je danas u Banjaluci priznanje “Zlatna značka” predsjedniku Vlade Republike Srpske Radovanu Viškoviću, u znak zahvalnosti za pruženu pomoć ovom udruženju na održavanju kulture sjećanja na ratnu prošlost ove jedinice Vojske Republike Srpske.\nTokom sastanka sa predstavnicima udruženja, koje okuplja više od 3.000 članova, Višković se zahvalio se na priznanju, ističući da su “Panteri”, na čelu sa njihovim komandantima Brankom Pantelićem Panterom i Ljubišom Savićem Mauzerom dali nemjerljiv doprinos odbrani Majevice i Semberije tokom proteklog, odbrambeno-otadžbinskog rata.\nVišković je naglasio je da je dužnost i obaveza Vlade Republike Srpske da baštini kulturu sjećanja na slavni, ratni put “Pantera”, ali i brojnih drugih jedinica Vojske Republike Srpske koje su sačuvale srpski narod i Republiku Srpsku.\n– Tokom sastanka, predsjednik udruženja “Garda Panteri” Petar Cvijetinović, zahvalio se Vladi Republike Srpske na pruženoj pomoć udruženju za dostojanstveno obilježavanje memorijala u rejonu Panjika na Majevici, na mjestu gdje je prvi komandant jedinice Branko Pantelić Panter izgubio život u septembru 1992. godine – saopšteno je iz Vlade Srpske.\nDanašnjem sastanku prisustvovali su i Branka Pantelić, supruga prvog komandanta “Pantera” i njegov unuk Viktor, kao i Aleksandar Savić, sin Ljubiše Savića Mauzera.


Cinema City - Danas počinje osmi „Kustendorf“\nDanas počinje osmi „Kustendorf“\nNa osmi „Kustendorf“, koji počinje večeras i traje do 26. januara, stižu aktuelni dobitnik venecijanskog Srebrnog lava Andrej Končalovski, oskarovci Nikita Mihalkov i Alfonso Kuaron, čuveni francuski reditelj Bertran Tavernije. U takmičarskom programu biće prikazano 17 filmova autora iz celog sveta.\nUz spektakl inspirisan istorijom filma, ministar za kulturu i informisanje Ivan Tasovac i osnivač festivala Emir Kusturica otvoriće večeras u Drvengradu na Mokroj Gori osmi Međunarodni filmski i muzički festival „Kustendorf“. Reditelju Andreju Končalovskom, posle svečanog ostvaranja, biće uručeno specijalno priznanje festivala „Nagrada za buduće filmove“.\nNeposredno pre početka smotre, premijerno će biti predstavljena izložba posvećena Končalovskom, koju je specijalno za „Kustendorf“ pripremio Filmski muzej iz Lođa. Stvaralaštvo Končalovskog je predstavljeno jedinstvenom kolekcijom arhivskih materijala koju čine filmski plakati, fotografije i kadrovi iz filmova koje je režirao.\nOsmi „Kustendorf“ ugostiće, pored ranije najavljenih, još jednog filmskog stvaraoca - iranskog reditelja Bahmana Gobadija, autora jedne od priča iz omnibusa "Razgovori sa bogovima", koji će biti prikazan 23. januara, a sadrži devet priča o veri iz vizure proslavljenih savremenih autora.\nReditelj će posle projekcije zajedno sa kolegama Vorikom Torntonom i Kusturicom, koji su takođe izneli svoj pogled na religiju u ovom omnibusu, učestovati u radionici. Bahman Gobadi je autor prvog dugometražnog filma na kurdskom jeziku u istoriji Irana "A Time for Drunken Horses", koji mu je doneo veliki broj međunarodnih priznanja.\nDo 26. januara na „Kustendorf“ će doći i renomirani filmski stvaraoci Alfonso Kuaron, Bertran Tavernije, Nikita Mihalkov, Adilkan Jeržanov. U programu Savreme tendencije direktor Kanskog festivala Tjeri Fremo predstaviće digitalno restaurirano izdanje filma Šarla Vanela "U noći".\nSvake večeri, nakon projekcija i radionica, koncerti muzičkih grupa upotpuniće nadaleko čuvenu atmosferu noćnog života „Kustendorfa“. Nastupiće rumunski 12-člani orkestar "Taraf de hajduks", srpska bluz gitaristkinja koja živi i radi u Memfisu Ana Popović, ruska violinistkinja Aljona Bajeva, srpski rok sastav „Partibrejkers“ i moldavski trubač Adam Stinga u pratnji NS Big benda.


Preminuo profesor Nenad Lalić - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Preminuo profesor Nenad Lalić\nProfesor doktor Nenad Lalić, redovni profesor Fakulteta poslovne ekonomije Bijeljina Univerziteta u Istočnom Sarajevu, preminuo je danas nakon duge i teške bolesti.\n“Ostavio je upečatljiv trag i izuzetan naučni doprinos u svojoj akademskoj karijeri, a veliki broj objavljenih naučnih radova, udžbenika, mentorstava na magistarskim i doktorskim studijama nastaviće da govore o njegovom životu i djelu”, objavljeno je na internet stranici Fakulteta poslovne ekonomije.\nNenad Lalić rođen je 15. februara 1959. godine u Sarajevu, diplomirao na Fakultetu organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu, magistarsku tezu pod naslovom “Organizovanje poslovanja preduzeća primenom metoda i modela grupnog odlučivanja” odbranio je 2003. godine, a doktorirao na Fakultetu organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu 2007. godine na temu “Razvoj metodologije podrške poslovnom pregovaranju i grupnom odlučivanju”.\nBio je redovni profesor Univerziteta u Istočnom Sarajevu, stalno zaposlen na Fakultetu poslovne ekonomije Bijeljina, a predavao je i na Pedagoškom fakultetu, Ekonomskom fakultetu Brčko, Fakultetu fizičkog vaspitanja i sporta Pale, ranije i na Filozofskom fakultetu i Ekonomskom fakultetu Pale, te kao gostujući profesor na Fakultetu organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu.\nPosljednja funkcija koju je Lalić obavljao je u rukovodstvu fabrike namjenske industrije “Orao” u Bijeljini.\nLalić je bio poslanik u Parlamentarnoj skupštini BiH, odbornik u Skupštini grada Bijeljina, a obavljao je i mnoge druge funkcije i poslove koji krase njegovu izuzetno bogatu biografiju.\nTermin i detalji vezani za komemoraciju i sahranu biće naknadno objavljeni.\nPrethodni članakPoginuo dječak koji je išao pješke\nNaredni članakMitropolit Hrizostom hospitalizovan zbog virusa korona


CIK: Ovjerene prijave 87 političkih stranaka — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n18. Jula. 2020. Bosna i Hercegovina\nCIK: Ovjerene prijave 87 političkih stranaka\nCentralna izborna komisija BiH /CIK/ danas je, nakon isteka roka za otklanjanje nedostataka u prijavi, ovjerila prijave za 87 političkih stranaka za učešće na predstojećim lokalnim izborima zakazanim za 15. novembar, za one izborne jedinice za koje ispunjavaju zakonom propisane uslove.\nMeđu ovjerenim političkim strankama je i pet političkih stranaka koje su dostavile nove nazive koji će se koristiti u izborne svrhe i jedna politička stranka koja je dostavila pravosnažno rješenje o registraciji stranke iz sudskog registra, saopšteno je iz CIK-a.\nNakon otklanjanja nedostataka danas je CIK BiH ovjerila prijave za učešće na lokalnim izborima 2020. godine za 81 nezavisnog kandidata, kao i četiri nezavisna kandidata pripadnika nacionalnih manjina.\nPregled svih ovjerenih političkih subjekata po izbornim jedinicama Centralna izborna komisija BiH objaviće na veb stranici /www.izbori.ba/ nakon pravosnažnosti odluka.


Nedavno istraživanje objavljeno u časopisu “Aging Clinical and Experimental Research” otkrilo je povezanost između niskog prosečnog nivoa vitamina D i velikog broja smrtnih slučajeva od COVID-19, u 20 evropskih zemalja. Povezanost između niskog nivoa vitamina D i osetljivosti na akutne infekcije respiratornog trakta objašnjena je činjenicom da vitamin D modulira odgovor belih krvnih zrnaca kako bi ih sprečio da ispuštaju previše upalnih citokina. Poznato je, naime, da COVID-19 prouzrokuje višak pro-upalnih citokina, što znači da ovi nalazi mogu da budu od koristi u borbi protiv virusa.\nNedavne studije iz Italije i Španije, zemalja sa posebno velikom stopom smrtnosti od COVID-19, pokazale su da oboleli u obe zemlje imaju prosečno niže nivoe vitamina D u odnosu na populaciju većine severnoevropskih zemalja. To se delimično objašnjava i ponašanjem ljudi, posebno onih starijih, koji izbegavaju jako sunce, te imaju nedovoljnu prirodnu sintezu vitamina D. Otkriveno je, pak, da stanovnici severne Evrope imaju najviše prosečne nivoe vitamina D, zbog konzumiranja ulja jetre bakalara, dodataka prehrani, ali i većeg izlaganja suncu. Skandinavske nacije su, verovatno zahvaljujući tome, među državama sa najnižim stopama smrtnosti od ovog virusa po glavi stanovnika u Evropi.\n„Jedno prethodno istraživanje pokazalo je da 75 odsto ljudi u institucijama kao što su bolnice i domovi za negu starih imaju ozbiljan nedostatak vitamina D, te naučnici predlažu da se sprovede posebna studijai o nivoima vitamina D kod pacijenata sa različitom težinom COVID-19 bolesti. Napominje se, takođe, da ova studija ima određena ograničenja ne samo zbog toga što na broj registrovanih slučajeva zaraze u svakoj zemlji utiče broj obavljenih testova već i zbog različitih državnih mera za sprečavanje širenja zaraze.


Po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Nišu policija je uhapsila vozača BMW-a S. B. (27), koji se sumnjiči da je 1. novembra oko 3.30 časova vozeći pijan i bez dozvole izazvao tešku saobraćajnu nesreću na Bulevaru Nikole Tesle u Nišu u kojoj je poginuo suvozač Srba Živković (20) iz Gornje Vrežine.\nU smrskanom BMW-u stradao suvozač\n- Osumnjičenom S.B. je određeno zadržavanje do 48 časova u kom roku će biti saslušan u tužilaštvu, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja iz člana 297 stava 2 u vezi člana 289 stav 1 Krivičnog zakonika, potvrdio je za „Blic“ portparol VJT u Nišu Borislav Radonjić.\nNastradali mladić Srba Živković (20) iz Gornje Vrežine\nStravična nesreća desila se na izlasku iz kružnog toka na Bulevaru Nikole Tesle, kod raskrsnice sa ulicom Aleksandra Medvedeva, gde je S.B., koji je u krvi imao 1,2 promila alkohola, izgubio kontrolu nad upravljačem automobila, izleteo sa kolovoza udario u žardinjeru pa u zgradu „Niš auta“.\nSrba Živković, koji je bio na mestu suvozača, preminuo je na licu mesta u smrskanom vozilu od zadobijenih povreda. S.B. ne samo da je vozio u pijanom stanju nego uopšte nema položen vozački ispit za bilo koju kategoriju vozila, što je nesumnjivo doprinelo i udesu i težini posledica.\nBMW potpuno uništen posle udesa na Bulevaru Nikole Tesle\nS.B. je nakon udesa prevezen u bolnicu, ali je utvrđeno da je samo lakše povređen i da nema povrede koje zahtevaju hospitalizaciju, pa mu je odmah po izlasku iz Kliničkog centra u Nišu uručeno rešenje o određivanju mere zadržavanja a on odveden u prostorije za sprovođenje te mere u KP zavodu u Nišu. U roku od 48 časova biće priveden u Više javno tužilaštvo na saslušanje.\nVozač BMW-a uhapšen po izlasku iz bolnice\nZa teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja, u slučaju kada je vozač pijan izazvao udes a nastupila je smrt nekog o učesnika u saobraćaju, zaprećena kazna iznosi 12 godina zatvora.


Rosa nastavlja podršku Institutu za neonatologiju – Udruženje RODITELJ\nby Roditelj 16/07/2011 18/07/2011 016\nRosa nastavlja podršku Institutu za neonatologiju nabavkom neophodne medicinske opreme i edukacijom o važnosti doniranja humanog mleka\n„PODRŽIMO POČETAK ŽIVOTA –\nPOMOZIMO PREVREMENO ROĐENIM BEBAMA”\nBeograd, 7. jul 2011 – Posle uspešno realizovane kampanje kojom je opremljena Banka humanog mleka, Rosa nastavlja podršku Institutu za neonatologiju i prevremeno rođenim bebama koje borave u toj ustanovi. Nova kampanja „Podržimo početak života – pomozimo prevremeno rođenim bebama“ koja se realizuje pod pokroviteljstvom Ministarstva zdravlja ima za cilj nabavku dodatne opreme za Banku humanog mleka, edukaciju i usavršavanje zaposlenih i kupovinu novih inkubatora, za kojima na Institutu postoji velika potreba.\nKampanja će, takođe imati edukativni karakter jer će kroz različite aktivnosti građani, posebno trudnice i mame, biti informisane o značaju koji majčino mleko ima za novorođenčad i na koji način mogu da doniraju višak svog mleka.\n“Izuzetno nam je drago što je Rosa odlučila da nastavi podršku našoj ustanovi, posebno zbog toga što smo zajedničkim angažovanjem ostvarili izuzetne rezultate, opremili smo Banku humanog mleka i motivisali mame da doniraju mleko. Ove godine nastavljamo sa aktivnostima i očekujemo da će kupovina nove medicinske opreme doprineti poboljšanju rada naše ustanove i tome da našim malim pacijentima pružamo najbolje uslove lečenja. Nadam se da će građani prepoznati značaj kampanje i da će naići na veliki odziv“, izjavila je direktorka Instituta za neonatologiju Niveska Božinović Prekajski.\nKampanja koju su podržali Udruženje roditelj, Bebac i Care direct, traje od kraja juna do kraja oktobra i u tom periodu od prodaje Rosa vode u svim pakovanjima, biće izdvajana novčana sredstva za nabavku pomenute opreme.\n„Imajući u vidu da se na Institutu godišnje zbrine oko 1.000 beba, verujemo da ćemo ovom kampanjom doneti veću sigurnost majkama, a njihovim bebama što brži oporavak. Posvećenost i ljubav sa kojom rade zaposleni u ovoj ustanovi, ali i prošlogodišnji rezultati, podstrek su nam da pomognemo najmlađim pacijentima koliko je u našoj moći. Verujem da će se i naši građani priključiti u velikom broju jer je podrška svakog ponaosob dobrodošla. Nadam se da ćemo krajem godine imati razloga da budemo ponosni na ono što smo zajedno uradili – pružili još bolje uslove smeštaja i lečenja prevremeno rođenim bebama i pomogli da što više njih zdravo ode svojim domovima“, istakla je Milica Stefanović, menadžer za komunikacije kompanije Coca-Cola.\nU našoj zemlji se svake godine prevremeno rodi više od 8.000 beba, od kojih čak 5.000 ima teške zdravstvene probleme i zahteva lečenje. Pod prevremeno rođenom decom smatraju se devojčice i dečaci rođeni pre 37. nedelje, a najmanje preživele bebe u Institutu za neonatologiju imale su tek pola kilograma.\nProšlogodišnja petomesečna kampanja koju su realizovali Institut za neonatologiju i Rosa rezultirala je kupovinom najsavremenije medicinske opreme za Banku humanog mleka i dostavnog vozila. Edukativnim aktivnostima udvostručena je količina prikupljenog mleka, a broj majki koje su donirale mleko porastao je čak deset puta u odnosu na prethodnu godinu. Banka humanog mleka postala je u oktobru prošle godine i članica Evropske asocijacije banaka mleka. Kampanja je naišla na izuzetan odziv u javnosti, a samo putem interneta priključilo joj se više od 20.000 ljudi.\nBanka humanog mlekaInstitut za neonatologijukampanja za bebeprevremeno rođene bebeROSA\nRoditelj 03/06/2012 04/06/2012


Materno-fetalna medicina - IAKENTRO\nПочетна страница > IAKENTRO > ODELJENJA > Materno-fetalna medicina\nUltrazvučno merenje nuhalne transulucence fetusa: 11.-14. nedelja trudnoće\nAkušerski transvaginalni ultrazvuk: 14. – 16. nedelja trudnoće, rana prenatalna dijagnostika anatomskih abnormalnosti fetusa\nAkušerski ultrazvuk II stepena: 18. -20. nedelja trudnoće, dijagnostika anatomskih abnormalnosti kod fetusa.\nFetalna ehokardiografija: 20. – 22. nedelja trudnoće. Dijagnoza urođenih srčanih bolesti kod fetusa\nAmniocenteza: (17. – 18. nedelja trudnoće)\nBiopsija horionskih čupica: (11.-12. nedelja trudnoće)\nKordocenteza: Uzimanje krvi iz pupčane vrpce fetusa (> 20. nedelja trudnoće)\nKardiotokografija: Biofizički profil fetusa radi praćenja njegovih fizioloških funkcija\nKolor-Dopler u trudnoći\nVisokorizične trudnoće: Vođenje komplikovanih trudnoća sa hematološkim i endokrinološkim oboljenjima, poput dijabetesa, hipertenzije itd.\nBiopsija kože fetusa\nIntrauterina fetalna terapija\nIntrauterina fetalna transfuzija krvi (inkompatibilnost Rezus faktora)\nIntrauterina drenaža kod opstruktivnih uropatija\nIntrauterina torakalna drenaža tečnosti kod fetusa\nSmanjenje broja embriona ultrazvučnim navođenjem u višestrukim trudnoćama\nEndoskopski zahvati na fetusu\nInformacije o teratogenom dejstvu lekova na fetus


Integrisana platforma za hidrataciju - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nMašina, koju PepsiCo opisuje kao "integrisanu platformu za hidrataciju", zamenjena je tipičnom automatskom mašinom sa gaziranim pićima. Umesto toga, korisnici donose sopstvenu bocu kako bi je napunli omiljenim gaziranim pićem. Dostupna kao veća podna ili kontra-top verzija, mašina neće izdavati Pepsi, Gatorade ili bilo koje drugo piće poznatih brendova.\nUmesto toga, korisnici biraju iz raznih ne-brendiranih ukusa kao što su limun trava i malina limeta, i prilagođavaju slatkoću, sadržaj šećera, nivo karbonizacije i temperaturu. Takođe mogu da izaberu čistu vodu.\nTo pokazuje da PepsiCo reaguje na dva trenda: porast ekološke svesti za koju se očekuje da će odvratiti potrošače od plastike za jednokratnu upotrebu, kao i porast zdravstvene svesti budući da je primetan pad prodaje gaziranih pića.\nPepsiCo ima strategiju "Beyond the Bottle" koja se bavi ovim trendovima, a nova mašina, predstavlja jedan od aspekata.\nDispenzer za piće je dizajniran da radi sa KR kodnom nalepnicom koju registrovani korisnici stavljaju na sopstvene bočice za višekratnu upotrebu, tako da se mogu prepoznati. Tu je i prateća aplikacija koja informiše korisnike o njihovom unosu vode i broju plastičnih boca za jednokratnu upotrebu koje su sačuvali ponovnim punjenjem u dispenzeru. Takođe može podstaći korisnike na hidriranost organizma.\nplatforma za punjenje pića\nvišestruka upotreba plastike\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Vaš novi šef kuhinje


Kooperacija: Uspješan otkup krastavca kornišona | Zivinice.ba\nPočetna » Poduzetništvo » Kooperacija: Uspješan otkup krastavca kornišona\tŠefik Gadžo05.08.2014 09:54\nKooperacija: Uspješan otkup krastavca kornišona\nUdruženje poljopirvrednika Kornišon u Svojatu i ove sezone nastavlo je saradnju sa autrijskom firmom Brams, pa je otkup krastavca kornišona uspješno započeo. S krajem jula otkupljeno je oko 150 tona krastavaca, koji se u otkupnoj stanici klasiraju i tako isporučuju za izvoz.\nPrema riječima aktivista Udruženja Kornišon sezona je dobro počela, a najviše se očekuje tokom ovog mjeseca, kada će rod dostići maksimalan nivo. Procjenjuje se da će ova poljoprivredna sezona biti znatno bolja od prošlogodišnje i da će se otkupiti od kooperanata oko 500 tona krastvaca kornišona.\nOve godine znatno je više kooperanata nego prošli puta, a to je rezultat povjerenja između Udruženja i austrijske firme Brams, koja redovno isplaćuje dogovrene količine otkupa. Osim poljoprivrednika Svojata i okoline, ovoga puta kooperanti su i sa područja drugih dijelova općine Živinice, pa i Kalesije./Š.G./


Belorusija spremna za članstvo u Šangajskoj organizaciji za saradnju - 14.06.2022, Sputnik Srbija\nBelorusija spremna za članstvo u Šangajskoj organizaciji za saradnju\nBelorusija je pripremila zahtev za članstvo u Šangajsku organizaciju za saradnju (ŠOS) i predlog je već odobren u Savetu ministara Belorusije, izjavio je... 14.06.2022, Sputnik Srbija\nOn je pojasnio da je predlog odobrio Savet ministara Republike Belorusije. Trenutno, Belorusija ima status posmatrača u Šangajskoj organizaciji za saradnju.U glavnom gradu Uzbekistana u Taškentu se danas održava sednica Saveta nacionalnih koordinatora ŠOS.Šangajska organizacija za saradnju (ŠOS) je evroazijska politička, ekonomska i bezbednosna organizacija osnovana 2001. godine u Šangaju, osnovali su je lideri Rusije, Kine, Kazahstana, Kirgistana, Tadžikistana i Uzbekistana.\nsvet, svet – politika, belorusija, šos, molba za članstvo\n© Sputnik / Vladimir Astapkovič / Uđi u foto-galerijuSastanak zemalja ŠOS-a biće održan u Sočiju.\nBelorusija je pripremila zahtev za članstvo u Šangajsku organizaciju za saradnju (ŠOS) i predlog je već odobren u Savetu ministara Belorusije, izjavio je specijalni predstavnik predsednika Rusije za rad ŠOS-a Bahtier Hakimov.\n„Belorusija je predala molbu da ih prime po hitnom postupku i stavila do znanja da je pripremljen predlog predsednika Belorusije da se zemlja primi u ŠOS“, rekao je Hakimov.\nOn je pojasnio da je predlog odobrio Savet ministara Republike Belorusije. Trenutno, Belorusija ima status posmatrača u Šangajskoj organizaciji za saradnju.\nU glavnom gradu Uzbekistana u Taškentu se danas održava sednica Saveta nacionalnih koordinatora ŠOS.\nŠangajska organizacija za saradnju (ŠOS) je evroazijska politička, ekonomska i bezbednosna organizacija osnovana 2001. godine u Šangaju, osnovali su je lideri Rusije, Kine, Kazahstana, Kirgistana, Tadžikistana i Uzbekistana.\nPutin: Rusija poštuje neutralni status Turkmenistana


CIA: Milošević oterao Ćosića, a Izetbegović Srbe | Mondo Portal\n28. novembar, 21:24\nCIA: Milošević oterao Ćosića, a Izetbegović Srbe 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n02.10.2013. / 12:41 12:49\nCIA: Milošević oterao Ćosića, a Izetbegović Srbe\nIzvor MONDO/Agencije 02.10.2013. / 12:41 12:49\nZbog sukoba u vezi sa pregovorima o priznavanju nezavisnosti Hrvatske, Slobodan Milošević "uklonio sa vlasti" tadašnjeg predsednika SRJ.\nU jednom od 300 dokumenata američke Centralne obaveštajne agencije (CIA), kojima je skinuta oznaka poverljivosti, stoji da je bivši predsednik SR Jugoslavije 1992. godine Dobrica Ćosić "izdao" tadašnjeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića zbog čega ga je on uklonio s vlasti.\nU dokumentu CIA od 6. februara 1995. godine navodi se da su se u toku rasprave o tome kako da se ispregovara da Srbija prizna nezavisnost Hrvatske, čelnici američke administracije prisetili incidenta iz 1992. godine.\n"Milošević je pokušao da prepusti drugim liderima (u Srbiji) da pregovaraju s Hrvatskom, što je Sajrusa Vensa dovelo do zaključka da bi predsednika Ćosića mogli privoleti da 'zaobiđe' Miloševića. Milošević je ovo 'izdajničko' ponašanje iskoristio kako bi Ćosića u odgovarajuće vreme sklonio s vlasti", stoji u dokumentu, prenose banjalučke "Nezavisne novine".\nIz pomenutih dokumenata proističe, navodi list, da su nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma SAD tadašnjem predsedniku Aliji Izetbegoviću dali šansu da kroz pozitivan tretman sarajevskih Srba pokaže da je za multietničku BiH, ali on tu šansu nije iskoristio.\nPodseća se da je jedan od glavnih razloga za otvorenu podršku Bošnjacima administracije predsednika Bila Klintona bio taj što su, prema njihovom mišljenju, Srbi želeli veliku Srbiju, Hrvati veliku Hrvatsku, a jedino Bošnjaci multietničku i nepodeljenu BiH.\nU dokumentu od 7. decembra 1995. godine govori se o poseti glavnog američkog pregovarača Ričarda Holbruka Izetbegoviću, zbog zabrinutosti SAD zbog opasnosti od masovnog egzodusa Srba iz sarajevskih opština koje, po Dejtonu, treba da pripadnu FBiH.\n"Holbrukova misija će biti da ohrabri Bosance (muslimane) da odmah preduzmu konkretne korake kako bi srpskoj populaciji garantovali bezbednost kada ta područja dođu pod federalnu kontrolu", piše u dokumentu.\nĆosić promovisao "Bosanski rat"\nKonkretne mere koje će Holbruk predložiti, kako piše u dokumentu, su: odlaganje ulaska federalnih snaga u srpska područja u trajanju od 90 dana, jačanje prisutnosti Ifora, postepeno uspostavljanje muslimanske policije pod međunarodnim nadzorom, koja bi imala multietnički sastav, formiranje privremene tranzicione gradske vlasti i uspostavljanje komisije za ljudska prava.\nSrbima ili olakšice, ili bombardovanje\nAmerička administracija je, prema predlogu Stejt departmenta, pripremila različite aršine u slučajevima da Bošnjaci ili Srbi odbiju plan kontakt grupe, prema kojem bi 49 odsto teritorije pripalo Srbima, a 51 odsto FBiH, stoji u dokumentu od 13. juna 1994. godine. "Ako Srbi prihvate, a muslimani odbiju, prema papiru razmotrićemo različite nivoe olakšanja sankcija (prema Srbima) u zavisnosti od toga koliko će se Srbi povući na njihovih 49 odsto. Ako muslimani prihvate papir Stejt departmenta, predviđaju se brojne opcije za prisiljavanje Srba na saradnju, uključujući ukidanje embarga na oružje Bošnjacima i različite tipove vazdušnih udara na srpske mete", ističe se u dokumentu. Osim ovog, predložen je i plan Saveta za nacionalnu bezbednost, koji takođe ne predviđa sankcije za Bošnjake.\n"Mada ovi koraci sami po sebi neće biti dovoljni da ohrabre Srbe da ne napuštaju glavni grad, verujemo da je ovo važna prilika za Izetbegovića da dokaže u praksi da je opredeljen za očuvanje jedinstvene multietničke BiH", ističe se u dokumentu.\nIpak, krajem naredne godine, u analizi toga šta je učinjeno po ovom pitanju, u dokumentu od 27. oktobra 1996. godine, ističe se da do toga nije došlo.\n"Na muslimanske lidere se na Zapadu generalno gleda kao na jedinu grupu u BiH koja želi obnovu multietničkog društva. Ali, muslimanski lideri nisu uradili ništa da ohrabre desetine hiljada sarajevskih Srba da ne napuste sarajevska predgrađa početkom ove godine", istaknuto je u tom dokumentu.\nU dokumentu od 29. decembra 1995. godine se ukazuje da su srpski predstavnici pokušali da promene situaciju u kojoj bi ta područja ostala pod srpskom kontrolom.\n"Srpske civilne vlasti u Sarajevu pokušavaju da odlože implementaciju ovih odredaba ili da ponovo pokrenu pregovore o drugim dejtonskim obavezama", prenosi list sadržaj dokumenta CIA.\nU dokumentima CIA koji su juče predstavljeni javnosti u Fondaciji bivšeg američkog predsednika Bila Klintona se navodi i da je Hrvatska, prema izveštaju od 19. septembra, bila koncentrisana na proširenje hrvatske teritorije u BiH i na svoju kontrolu sprečavanjem stvaranja jake bosanske države.\n"Hrvatsko Ministarstvo spoljnih poslova navelo je da bi, pošto muslimanska država u BiH nije moguća u okviru postojećih granica, Hrvatska trebalo da pomogne pri očuvanju BiH kao 'tampon zone' između nje i Srbije", javila je Srna, a preneli banjalučki mediji.\ncia dobrica ćosić bosna i hercegovina izetbegović slobodan milošević


Hoti koji je Kurtiju pretio ubistvom, pušten iz pritvora • RTK\nHoti koji je Kurtiju pretio ubistvom, pušten iz pritvora\nRasim Hoti, advokat Hađija Hotija (Haxhi Hoti), optužen da je prošlog meseca pretio vođi Pokreta Samoopredeljenje, Aljbinu Kurtiju, rekao je da je njegovom klijentu pritvor ukinut.\nU statusu na Fejsbuku Rasim, koji je takođe Hađijev brat, rekao je da je odluka ispravna.\n„Pravedna i zakonita odluka od 23.01.2020, kojom se ukida pritvor mom braniocu Hađi Hotiju“, napisao je Rasim Hoti na Fejsbuku.\nVođa Samoopredeljenja, Aljbin Kurti, pojavio se danas u Osnovnom tužilaštvu u Prištini u vezi sa pretnjom koju mu je pre više dana uputio član inicijative NISMA, Hađi Hoti.\nOvo je najavio član Samoopredeljenja, Berat Ganići, na Fejsbuku.\n„Danas smo, zajedno sa liderom Pokreta, Aljbinom Kurtijem, bili u Osnovnom tužilaštvu na njihov poziv. Aljbin Kurti pozvan je na saslušanje o pretnji koju mu je na društvenim mrežama uputio Hađi Hoti, član Inicijative za Kosovo, krajem decembra 2019. godine“, napisao je Ganići.\nPodsetimo, 28. decembra prošle godine, Hađi Hoti je putem objave na Fejsbuku napravio poređenje između ubijenog američkog predsednika Džona Kenedija i Aljbina Kurtija, rekavši da, iako su ljudi želeli da prvi bude vođa države, državi nije bilo u interesu da on bude predsednik, dok je Kurti rekao da ga ljudi verovatno „vole“, ali da „nije u interesu države da bude premijer“.\n„Bilo je u interesu američkog naroda da Džon F. Kenedi (John F. Kennedy) bude predsednik, ali to nije bilo u interesu američke države. Aljbin Kurti je možda u interesu naroda Kosova, ali nije u interesu države Kosovo da on bude premijer“.\nLideru Samoopredeljenja ostavio je dva puta: „Ili da napusti Kosovo ili da bude ubijen“.\n„Aljbin Kurti ima dva puta: Ili da napusti Kosovo ili da bude ubijen“, rekao je.\nNakon što je objavljen post, Hoti ga je izbrisao i javno se izvinio.


U LETNJOJ AKCIJI U GOLUPCU PRIKUPLJENO 28 JEDNICA KRVI\n3 Aug 2019, 13:41 Golubac SatTv Ljubiša Nastasijević\nU organizaciji Instituta za transfuziju krvi Srbije i Crvenog krsta Golubac,u transfuziološkom autobusu koji je bio parkiran ispred hotela,u centru Golupca,održana je Treća letnja akcija dobrovoljnog davalaštva krvi.\nInstitut za transfuziju krvi Srbije u saradnji sa Crvenim krstom Srbije i Opštinskim organizacijama Crvenog krsta već 15 godina organizuju Letnju kampanju u cilju promocije dobrovoljnog davalaštva krvi i obezbeđivanja dovoljnih količina ove dragocene tečnosti u letnjem periodu.\nU Crvenom krstu Golubac zadovoljni su ovom akcijom u kojoj je krv ponudilo 32 građana , putprikupljeno je 28 jedinice ove dragocene tečnosti.\n-Ovo je treća po redu redovna akcija,letnja i do kraja godine očekuje nas još jedna.Zadovoljni smo sa dosadašnjim odzivom naših davalaca,a krv mogu dati svi punoletni građani,počev od 18.do 65.godina starosti. U ovoj godini do sada nismo ispuninili plan prikupljanja krvi,nadam se da će do kraja godine da se to desi i apelovala bi na sve zdrave ljude da shvate ozbiljni kolike su potrebe za krvlju. Da pomenem statistitiku,samo 3 posto naših građana daju krv,dok njih 97 posto zavisi od njih,tako da je važno reći,da pacijent nesme da čeka krv,već krv mora da čeka pacijenta,naglasila je Dina Čučković,sekretar Crvenog krsta opštine Golubac.\nSvim davaocima koji su dobrovoljno dali krv, DOO ,,Tvrđava Golubači grad’’ kao znak zahvalnosti, obezbedila je besplatne ulaznice za posetu tvrđave koja početkom ove godine otvorena za posetioce.\nZLATNA PLAKETA ŠAMPION SOLIDARNOSTI ZA OPŠTINU VELIKO GRADIŠTE\n17 Dec 2019, 17:17\nU svečanoj sali Skupštine grada Beograda u organizaciji Institutta za transfuzuju krvi Srbije,oderžan je tradicionalni…\nGRAD POŽAREVAC PO DEVETI PUT PROGLAŠEN ZA NAJHUMANIJU SREDINU U SRBIJI\n14 Dec 2019, 13:41\nINSTITUT ZA TRANSFUZIJU KRVI SRBIJE OGRANIZOVAO JE TRADICIONALNI NOVOGODIŠNJI PRIJEM U SVEČANOJ SALI SKUPŠTINE…


Davne 2004. godine transfer Zinedina Zidana iz Juventusa u Real Madrid za 77,5 miliona evra tri godine je držao svetski rekord, a srušen je tek 2009. odlaskom Kristijana Ronalda u isti klub za 94 miliona.\nDanas već imamo osam transfera koji su probili granicu od 100 miliona evra, a Nejmar je apsolutni rekorder sa 222 miliona vrednim prelaskom iz Barselone u PSŽ.\nDa bismo vizuelizovali kako su se u ovih 15 godina menjale tržišne vrednosti igrača najbolje je pogledati grafiku koju je napravio Jutjuber StatsTube, na kojoj se vidi kretanje vrednosti i promene pozicija na listi najvrednijih tokom prethodne decenije i po.\nNa početku video prikazuje da je najvredniji fudbaler 2004. bio brazilski Ronaldo sa 40 miliona evra, a odmah iza njega je Tjeri Anri sa 38 miliona. Do 2007. primat je preuzeo Ronaldinjo, 2009. njega i Kaku prelaze Kristijano Ronaldo i Leo Mesi, te vrh drže sve do dolaska Nejmara na scenu.\nDanas je najvredniji fudbaler sveta Kilian Mbape (200 miliona evra), ispred Nejmara (180) i Mesija (160), a Ronaldo više nije ni među najboljih deset.


U Briselu susret Nikolić -Jahjaga\nRazgovori predsjednika Srbije Tomislava Nikolića i Kosova Atifete Jahjage biće danas u Briselu vođeni u okviru srpske platforme i rezolucije o Kosovu, istakli su u kabinetu predsjednika Srbije.\nNikolić i Jahjaga zvanično će se danas sresti prvi put, a prethodno će se odvojeno sastati sa visokim predstavnikom EU za spoljnu politiku i bezbjednost Ketrin Ešton. Potom slijedi i zajednički susret.\nNa dnevnom redu biće paralelizam institucija, bezbjednost građana, sloboda kretanja, mir i stabilnost na Kosmetu.\nNikolićevi saradnici rekli su da će on ponoviti da Srbija pokazuje ozbiljnost u rješavanju problema i spremnost da preuzme odgovornost, ali da polazna premisa u razgovorima ostaje da Beograd nikada neće priznati jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova.\nJahjaga je za Radio "Slobodna Evropa" rekla da neće biti kompromisa o nezavisnosti Kosova i da njen susret sa Nikolićem predstavlja samo podršku dijalogu koji već mjesecima vode premijeri Ivica Dačić i Hašim Tači.


Izložba "Kada je svet stao, one nisu"\nU četvrtak 3. juna 2021. u 18.00 u Kulturnoj stanica Svilara, Đorđa Rajkovića 6b, Novi Sad, otvara se izložba umetničkih fotografija koje predstavljaju deset žena iz Srbije, različitih profila (medicinske sestre, nastavnice, apotekarke, kasirke…) Sve one su svojim primerom doprinele unapređenju našeg društva tokom krize uzrokovane virusom COVID-19. Izložba, između ostalog, ističe značajne napore koje su žene u Srbiji uopšte učinile tokom pandemije COVID-19. Autor fotografija je Igor Mandić, u saradnji sa Sandrom Mandić.\nOtvaranje izložbe Don Brankovi dani u Kotoru, promocija projekta #synergy\nPovodom 20 godina festivala KotorArt se večeras, 2. juna u Kotoru u 19 časova otvara izložba - Don Brankovi Dani Muzike, a ovom prilikom biće napravljena i promocija projekta #synergy. Centar beogradskih festivala – CEBEF, jedan je od učesnika-partnera u projektu #synergy, koji je podržan na konkursu EU za projekte saradnje na Zapadnom Balkanu (u okviru programa Kreativna Evropa). Projekat #synergy okuplja neke od najvećih festivala umetničke muzike u regionu, na čelu sa KotorArt Don Brankovim danima muzike, kao inicijatorom i koordinatorom projekta.\nkustosko vođenje kroz izložbu Dragane Žarevac Prošireno prisustvo\nGalerija – legat Milice Zorić i Rodoljuba Čolakovića poziva ljubitelje umetnosti da u ponedeljak 7. juna u 18 časova na javno kustosko vođenje kroz izložbu Dragane Žarevac Prošireno prisustvo / Otelovljeni arhiv. Kroz izložbu vode kustosi: Slađana Petrović Varagić i Miroslav Karić i autorka. Izložba „Prošireno prisustvo – otelovljeni arhiv“ bavi se kontekstualizovanjem rane umetničke prakse Dragane Žarevac u polju performansa, zvuka i videa, a rezultat je višegodišnjeg istraživanja njene nematerijalne performativne prakse i ranog videa kroz praćenje njihovih „materijalnih tragova“ − crteža, notacija, beleški, partitura, sinopsisa, teksta, storibordova, fotografije, zvuka i video zapisa.\nBINA - Zatvaranje 16. Beogradske internacionalne nedelje arhitekture\nŠesnaesta Beogradska internacionalna nedelja arhitekture – BINA biće zatvorena u četvrtak, 3. juna u 19 časova u Likovnoj galeriji Kulturnog centra Beograda. Ovogodišnji kraj manifestacije biće obeležen osvrtom na prethodnih 15 godina, dodelom priznanja i još jednim skretanjem pažnje na izuzetno značajane arhitektonske događaje koji su obeležili sezonu 2019/2020. Izložba „Toward a Concrete Utopia: Architecture in Yugoslavia, 1948–1980“ koja je u fokus međunarodne javnosti stavila arhitektonska dostignuća nastala na teritoriji bivše Jugoslavije u drugoj polovini 20. veka obeležila je 2018. godinu.\nIzložba „Maradona” na aktuelnom izdanju Beogradskog meseca fotografije biće otvorena od 3. do 18. juna na Sava Promenadi. Ova izložba predstavlja ekskluzivni izbor fotografija iz fotografskih arhiva argentinske novinske agencije Agency Télam, srpske agencije MN Press, kao i izbor radova iz arhive fotografa Dragane Udovičić i Aleksandra Dimitrijevića. Maradona je imao tri velike ljubavi: porodicu, fudbal i njegovu domovinu Argentinu, odnosno Latinsku Ameriku.\nIzložba Lidije Delić: Ako budeš imao sreće više neće biti snova\nNovom serijom slika Lidija Delić istražuje mesta svakodnevice, predmete koji je nastanjuju i sredinu koja je okružuje. Prikazom dnevnih rutina koje se odvijaju unutar teritorije ostrva na kom je boravila ograničeno vreme, umetnica usmerava pogled ka vegetaciji, vizurama i narativima koji će uskoro biti izgubljeni. Izložba počinje u sredu 02. juna 2021. godine u galeriji Eugster || Belgrade sa otvaranjem u 18h.\nKustosko vođenje kroz izložbu Miomir Grujić Fleka (1954-2003): Javni ilegalac\n„PUTEVI GOSPODNJI” SAMOSTALNA IZLOŽBA JELENE MILOŠEVIĆ\nNagrada Veliki pečat 2021.\nIzložba Anahronike 1995–2020 - Siniša Vlajković\nStrana 9 od 600


NovaEnergija.net » Diplomata model 3.0: Novi ambasador SAD u Beogradu obratio se građanima Srbije putem video poruke! Diplomata model 3.0: Novi ambasador SAD u Beogradu obratio se građanima Srbije putem video poruke! – NovaEnergija.net\nDiplomata model 3.0: Novi ambasador SAD u Beogradu obratio se građanima Srbije putem video poruke!\nNovi ambasador SAD u Beogradu, Kajl Skat, već je pokupio simpatije na društvenim mrežama, a mandat mu je tek počeo. Zašto? Zato što se građanima Srbije obratio video porukom na Fejsbuk stranici američke ambasade i to na tečnom srpskom.\nKajl Skat, koji je diplomatsku karijeru započeo pre 30 godina baš u ovom regionu, predstavio se Srbiji kao porodičan čovek, uz privatne fotografije svoje porodice, otkrio šta voli da radi u slobodno vreme, ali i fotografijama podsetio na prirodne lepote Srbije.\n“U slobodno vreme volim da sam u prirodi, da vozim bicikl i upoznajem nove kulture. Jedva čekam da upoznam vašu lepu zemlju i velikodušnost po kojoj ste poznati u svetu“, predstavio se Skat.\nJedni su se oduševili načinom na koji diplomatija uspešno koristi društvene mreže, a drugi, njih je verovatno više, time što se ambasador obratio na tečnom srpskom, ne znajući da Skat govori i ruski, italijanski, mađarski i hebrejski.\nDa li je ovo novi model diplomatije koji će morati bar da probaju i ostali?!\nDiplomata model 3.0: Novi ambasador SAD u Beogradu obratio se građanima Srbije putem video poruke! was last modified: February 6th, 2016 by Jelena Jovičić\namericka ambasadaamericki ambasador u beograduBeogradkajl skatpredstavljanjesrpski jeziktop


Bezbednost i vladavina prava u direktnoj vezi s ekonomijom\nTanjug 11. septembra 2018. 16:06\nBLED – Generalni sekretar Saveta za regionalnu saradnju (RČ) Goran Svilanović, govoreći na panelima posvećenim bezbednosti i vladavini prava na 13. Strateškom forumu na Bledu, naglasio je neraskidivu povezanost te dve teme sa ekonomskim rezultatima.\n„Podaci iz našeg godišnjeg istraživanja javnog i poslovnog mnijenja, Balkanski barometar, za 2018. su zapanjujući jer pokazuju da 79 odsto građana iz regiona smatra da se zakon ne primenjuje jednako na sve, a čak 70 odsto njih nema poverenja u institucije, a uz to jedna trećina stanovništva smatra da je korupcija glavni problem u njihovoj ekonomiji. Da bi se to promenilo moramo neumorno raditi na poboljšanju samih sebe“, rekao je Svilanović.\nOn je dodao da naša društva treba da vide efikasno provođenje i trajne rezultate u borbi protiv korupcije, organizovanog kriminala, pranja novca, izgradnje snažnih i nezavisnih institucija, a posebno sudstva, što bi imalo značajan pozitivan uticaj na dobrobit građana, saopštio je RČ.\n„RČ će, stoga, zajedno sa našim partnerima u regionu, nastaviti sa radom na povezivanju regiona sa EU kroz pametna ulaganja koja donose visoku dodanu vrednost i otklanjaju smetnje i prepreke u različitim fazama ekonomskog života. Jednako važno je i jačanje vladavine prava, odgovornosti i transparentnosti, potpomognute sigurnim i stabilnim ambijentom“, rekao je on.\nSvilanović se takođe dotakao sve većeg broja kibernetičkih pretnji i incidenata, s obzirom da se 8. konferencija Foruma bezbednosnih organa Jugoistočne Evrope (SEENSA), koju zajednički organizuju RČ i Kancelarija Vlade Slovenije za zaštitu tajnih podataka, održava na marginama Strateškog foruma na Bledu.\n„Kibernetički prostor je okosnica (digitalnog) društva i ekonomskog rasta, ali incidenti u području kibernetičke sigurnosti mogu prekinuti pružanje najvažnijih usluga i poljuljati poverenje stanovništva u digitalne usluge i proizvode. Procenjuje se da kibernetički napadi svake godine svetsku ekonomiju koštaju 400 milijari evra“, objasnio je Svilanović.\nOn je predstavio preliminarne nalaze studije o kibernetičkoj sigurnosti u regionu, koju je naručilo RČ, a koja treba biti gotova do kraja septembra.\nRezultati studije pokazuju da je većina glavnih agencija u ovoj oblasti ograničena nedostatkom finansijskih, kadrovskih i tehnoloških resursa, dok je glavni razlog za zabrinutost u svim ekonomijama vezan za „odliv mozgova“, s obzirom da je svih šest ekonomija Zapadnog Balkana izvestilo o visokim stopama migracije informatičkih stručnjaka u EU.


U Bratislavi se formira međunarodni tim novinara koji će nastaviti istraživanje\nRingier Axerl Springer\nDanas će u svim informativnim medijima kompanije Ringier Axel Springer Media AG, kao i u medijima u vlasništvu Axel Springer SE i Ringier AG, biti objavljen poslednji članak na kome je radio ubijeni slovački novinar Jan Kucijak, novinar sajta actuality.sk. Članak, zajedno sa uvodnim tekstom Petera Bardija, glavnog urednika aktuality.sk, biće dostupan za objavljivanje širom sveta. Jan Kucijak i njegova verenica nađeni su mrtvi u njihovom domu u nedelju, 25. februara 2018. On je od 2015. godine bio deo tima istraživačkih novinara aktuality.sk, protala koji pripada kompaniji Ringier Axel Springer Slovačka.\nU znak sećanja na Jana, napravljen je haštag: #allforjan\nDigitalnu knjigu žalosti možete naći na ovom linku www.allforjan.com\nJan Kucijak je radeći na svom poslednjem članku istraživao optužbe o nezakonitim isplatama fondova EU putem poreske prevare u koju su bili umešani slovački i italijanski državljani povezani s organizovanom kriminalnom grupom “Ndrangeta”. To je radio u saradnji s češkim centrom za istraživačko novinarstvo Investigace.cz, novinarskom organizacijom “Investigative Project of Italy” i međunarodnim konzorcijumom istraživačkih centara “Organized Crime” i “Corruption Reporting Project”.\nObjavljivanjem ovog članka u vodećim informativnim medijima kao što su Bild, Welt, Blick, Le Temps, Politico, Business Insider, Newsweek, Blic, Blikk, Fakt i Novy Cas, kompanija Ringier Axel Springer Media AG i njeni akcionari žele da obezbede najšire moguće izveštavanje o važnom radu Jana Kucijaka i njegovih kolega iz istraživačkog tima.\nU Bratislavi se formira redakcija u kojoj će neki od najiskusnijih istraživačkih novinara kompanija Ringier Axel Springer Media, Axel Springer SE i Ringier AG nastaviti istraživanja Jana Kucijaka.\nMark Dekan, generalni direktor Ringier Axel Springer Media AG: “Objavljivanje poslednjeg Janovog članka neće vratiti život njemu i njegovoj verenici Martini. Takođe neće objasniti njihovim porodicama i prijateljima ono što ne može da se objasni. Ali, na taj način odaćemo počast Janu Kucijaku koji je rizikovao život da bi obelodanio sve te činjenice. Želimo da pošaljemo poruku da niko neće zastrašiti nas, nezavisne izdavače. Trenutno formiramo međunarodnu istraživačku redakciju, koja će nastaviti Janov rad. Nastavićemo da branimo slobodu govora, štampe, kao i vladavinu zakona i demokratije.”\nPeter Bardy, glavni i odgovorni urednik aktuality.sk: “Ako je zločin bio pokušaj zastrašivanja nezavisne izdavačke medijske kuće kao što je Ringier Axel Springer Slovačka kako bi odustali od otkrivanja mutnih radnji, imamo da kažemo samo jedno: “Nikada nas nećete uplašiti!””\nBiznismen oslobođen krivice za ubistvo slovačkog istraživačkog novinara\nPoslednja priča ubijenog novinara: Veze mafije i slovačkih političara\nHapšenja zbog ubistva slovačkog istraživačkog novinara\n← Policiji naloženo da sve ispita i napravi izveštaj\nIstraga ubistva slovačkog novinara, dvoje uhapšeno →


24sata.info - Geoffrey Nice: "Del Ponte je tražila da se osude pripadnici svih etničkih grupa"\nGeoffrey Nice: "Del Ponte je tražila da se osude pripadnici svih etničkih grupa"\nAutor S. B. 30. 11. 2012. • 15:12\nGeoffrey Nice je u intervjuu za sarajevske medije, a prenosi B92, rekao da je cijeli postupak protiv bivšeg komandanta OVK "blamaža za cijelu kancelariju Tužilaštva Haškog tribunala", ali ne zato što su oni oslobođeni, već zato što je cijeli postupak pokrenut onako kako ne treba.\nGeoffrey Nice / b92\nPrema njegovim riječima, kvalifikovani pravnici su i prije pokretanja postupka pred Haškim tribunalom protiv Haradinaja i njegovih saboraca sugerisali tadašnjoj glavnoj tužiteljici Carli del Ponte da za postupak nema dovoljno dokaza.\n"Carla del Ponte je nakon toga ‘instruisala’ trojicu pravnika koji nemaju iskustvo kao advokati u sudnici i koji nakon podizanja optužnice ionako ne bi u ime Tužilaštva zastupali slučaj na sudu", ističe Nice i dodaje da su ti advokati poslije napisali optužnicu, nakon čega je njihova odgovornost završena, jer su drugi ljudi u sudnici zastupali optužnicu. Nice dodaje i da je, osim od advokata, i u Tribunalu bilo otvorenih upozorenja upućenih Carli del Ponte u vezi s nedostacima optužbe.\n"Јedan iskusni pravnik i ja pisali smo Del Ponteovoj samo nekoliko mjeseci prije podizanja optužnice, upozoravajući je da ne može podizati optužnicu bez konsenzusa advokatskog kolegijuma, koji je neka vrsta testa za održivost optužnice prema količini i jačini dokaza. To je, inače, bila uobičajena praksa među advokatima Tužilaštva za vrijeme mandata Louise Arbour, prethodnice Del Ponteove", kaže Nice, za koga se inače zna da je u nekoj vrsti prešutnog sukoba s Carlom del Ponte.\n"Mi smo joj objasnili da je testiranje optužnice potrebno kako bi se omogućilo da najiskusniji advokati mogu dati svoje primedbe. Ali Del Ponte je to odbila", dodao je Nice.\nSada je, kako kaže, kasno da se isprave sve nepravilnosti koje su posljedica osmogodišnjeg mandata Carle del Ponte.\nBivši tužilac Tribunala kaže da za njega nisu iznenađenje ni oslobađajuće presude hrvatskim generalima Anti Gotovini i Mladenu Markaču, koji su se teretili za zločine počinjene u akciji "Oluja".\n"Tu se radi o sličnom problemu optužnica iz mandata Del Ponteove, gdje je ona tražila da se osude pripadnici svih etničkih grupa. To bi vodilo nekom vještačkom izjednačavanju kriminalne odgovornosti svih strana u ratu. A to je jako sporno kao strategija", kaže Nice.\nOn nije hteo da komentariše da li su u slučaju Gotovine i Markača napravljeni neki proceduralni propusti, ali je dodao da je ono što je vrijedno pažnje to što je Žalbeno vijeće našlo stvari koje su kritične za Gotovinu i Markača, ali koje nisu bile dovoljne za bilo kakvu osudu.\n"Јednostavno, tužioci su napravili neke temeljne pogreške u pristupu ovom procesu", dodao je Nice.


Jevgenija Timošenko: Život moje majke je ugrožen\nKćerka uhapšene ukrajinske opozicijske čelnice Julije Timošenko izjavila je da je život njene majke "ugrožen" nakon što je predsjednik Viktor Janukovič "prešao crvenu lniju" kada je odbacio sve šanse za postizanjem kompromisa oko njenog oslobađanja.\nJevgenija Timošenko zatražila je u novinskom intervjuu od Zapada da razmotri uvođenje sankcija dužnosnicima iz ukrajinskog rukovodstva, kao što je zabrana izdavanja viza, kako bi prestali voditi Ukrajinu u dodatnu izolaciju od ostatka Evrope, prenosi Reuters.\nJulija Timošenko osuđena je na zatvorsku kaznu od 7 godina zbog navodne zloupotrebe položaja dok je bila ukraijinska premijerka, jer je “potpisala štetni ugovor s Rusijom o uvozu plina.”\nSjedinjene Države i Evropska unija sm taraju da je suđenje Juliji Timošenko bilo politički motivirano. EU je u decembru odustala od dovršenja sporazuma o političkoj saradnji i slobodnoj trgovinskoj zoni s Ukrajinom, u znak protesta protiv njenog hapšenja.


Kremlj o ubistvu Zaharčenka: Provokacija – BiGportal.ba\nKremlj o ubistvu Zaharčenka: Provokacija\nUbistvo Aleksandra Zaharčenka, proruskog vođe na istoku Ukrajine, predstavlja “provokaciju” i podriva mirovni proces, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n“To je bez sumnje provokacija. Smrt Zaharčenka će svakako pogoršati tenzije u regionu”, rekao je on novinarima, prenose ruske agencije.\nČetrdesetdvogodišnji lider proruskih pobunjenika u oblasti Donjecka na istoku Ukrajine Aleksandar Zaharčenko poginuo je juče u eksploziji u jednom restoranu u centru Donjecka. Zaharčenko je bio predsednik samoproglašene Donjecke NarodnRepublike, čije snage se, zajedno sa samoproglašenom proruskom republikom u Lugansku, bore protiv ukrajinske vojske od 2014. godine.\nU tom sukobu do sada je poginulo više od 10.000 ljudi. Portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova sinoć je rekla da taj događaj stavlja znak pitanja na ceo mirovni proces.\nOna je rekla da postoje svi razlozi da se veruje da je ukrajinska vlada odgovorna za taj napad. Ruski predsednik Vladimir Putin je izrazio saučešće stanovnicima Donjecka u saopštenju objavljenom sinoć i ocenio da je Zaharčenko “pravi narodni vođa” i “hrabra i odlučna osoba”.\n“Podlo ubistvo Aleksandra Zaharčenka još je jedan dokaz da oni koji su izabrali put terora, nasilja i straha ne tragaju za mirnim i političkim rešenjem sukoba”, dodao je Putin u aluziji na ukrajinske vlasti.


Unosan posao: U RS prije tri godine bilo šest mikrokreditnih organizacija, danas ih ima 12 - Opcija\nUnosan posao: U RS prije tri godine bilo šest mikrokreditnih organizacija, danas ih ima 12\n08-01-2018 Biznis, Vijesti\nBroj mikrokreditnih organizacija u Republici Srpskoj u posljednje tri godine je uduplan što, prema ocjeni analitičara, ukazuje na to da je mikrokreditiranje unosan posao. Trenutno u RS radi 12 MKO, dok ih je tri godine ranije bilo svega šest.\n„Mikrokreditni sektor RS na kraju septembra 2017. činilo je osam mikrokreditnih društva i četiri mikrokreditne fondacije. U ovom periodu dozvolu za rad dobilo je još jedno MKD, ali ono nije počelo sa radom do kraja septembra“, navedeno je u izvještaju Agencije za bankarstvo RS.\nPodaci Agencije pokazuju da su za godinu osnovane četiri nove MKO s obzirom na to da ih je na kraju septembra 2016. bilo osam.\nTrenutno u RS posluju mikrokreditna društva „Mikrofin“, „FinCredit“, Prvo penzionersko mikrokreditno društvo, „Zdravo“, MKD „Credis“, „Brčko Gas Penzionersko“ MKD, „Digital Finance International“ iz Banjaluke te „Privrednik“ iz Bijeljine.\nTu su i tri mikrokreditne fondacije i to „ProFin“ iz Istočnog Sarajeva „Prodest“ i „Delta-Plus“ iz Banjaluke te „Prvi kapital“ iz Bijeljine.\nProfesor na Ekonomskom fakultetu u Banjaluci Goran Radivojac kaže za Capital da su MKO i osiguravajuća društva postali hit na ovom prostoru.\n„MKO su procvat doživjele nakon rata, pa su onda banke preuzele primat, dok sada vidimo da su opet MKO počele u velikom broju da se osnivaju. Razlog je taj što imaju jako dobar odziv kod građana koji rado koriste njihove usluge, iako svako ko se bavi finansijama zna da njihove usluge nisu nimalo jeftine“, rekao je Radivojac.\nDodao je da se građani okreću ovom vidu zaduživanja jer im je to najjednostavnije, a ne uzimaju u obzir činjenicu da to zaduživanje plate preskupo.\n„Zarada je ujedno i glavni motiv onih koji osnivaju MKO, jer se može vidjeti da su gotova sva profitabilna iznad prosjeka. Obrazloženje vlasnika MKO zbog čega su im kamate tolike je da su njihovi klijenti rizični, odnosno oni tvrde da im se obraćaju samo oni koji u poslovnim bankama ne mogu dobiti kredit. Koliko to odgovara stvarnosti, može se raspravljati, ali činjenica je da njih ne bi bilo da nema interesovanja ljudi“, naglasio je Radivojac.\nIstakao je i da su se pojedina osiguravajuća društva, ali i fizička lica koja imaju novac odlučila da osnuju MKO jer im se to više isplati nego da čuvaju novac u bankama u kojima su kamate na depozite minimalne.\n„Umjesto da u banci drže novac pa realno zarade 0,5 odsto, jer inflacija uzme ostalo, osnivajući MKO zarade deset odsto“, rekao je Radivojac.\nEkonomski analitičar Zoran Pavlović ističe da je na povećanje broja mikrokreditnih organizacija u RS uticalo to što je Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje RS prihvatio da potpisuje ugovore sa MKO za kredite penzionera, što ranije nije bila praksa kao i to što se građani sve više odlučuju na pokretanje mikro biznisa i zadužuju se kod MKO.\n„To je otvorilo tržište za neke nove MKO. Smanjivanje obima poslovnih aktivnosti dovelo je do toga da sada svako pokušava pokrenuti neki biznis, ali na mikro nivou, jer za više nema tržišta. Zbog toga je mikrokreditiranje ponovo postalo interesantno. Ono jeste skuplje, ali kada ste u situaciji da nemate čime da platite račune, onda je pokretanje bilo kakvog biznisa dobrodošlo“, kazao je Pavlović.\nU Agenciji navode da je mikrokreditni sektor u prvih devet mjeseci 2017. imao rast kredita od 10 odsto u odnosu na kraj 2016. godine. Na kraju septembra 2017. krediti su iznosili 201 milion KM.\n„Rast kreditne aktivnosti MKD u odnosu na kraj 2016. godine evidentan je kod svih MKD. Ukupni krediti četiri MKF imali su rast od 64 odsto, a na to je uticala značajnija kreditne aktivnosti novoosnovane MKF i rast kreditnog portfolija kod jedne MKF, dok su preostale dvije zabilježile pad kredita“, dodaju u Agenciji.\nPrema podacima Agencije za bankarstvo mikrokreditni sektor RS na kraju septembra 2017. ostvario je dobit od 7,5 miliona KM i manja je za oko 1,1 miliona KM u odnosu na isti period 2016. godine.\n„Pet MKD je imalo dobit od 8,4 miliona KM, dok su tri novoosnovana društva iskazala gubitak od 765.000 KM. Sve četiri MKF su iskazale manjak prihoda nad rashodima u ukupnom iznosu od 96.000 KM“, navedeno je u izvještaju Agencije.


Sonja Lakic\t 17.08.2018. 10:09h 10:11h\nBEOGRAD - Predsednik Srpske liste Goran Rakić izjavio je danas da su opozicioni političari zapravo opozicija državi i narodu i zamolio ih da "ostave na miru Srbe na KiM, jer njihova deca ne žive tamo".\n"Molim vas, preklinjem vas, ostavite nas na miru. Vaša deca ne žive dole, dole žive Srbi koji svakoga dana kada isprate decu u školu brinu da li će živa i zdrava da se vrate kući. Braćo i sestre nemojte više da brinete o nama ili dođite sa nama da živite pa ćemo možda uvažiti neki vaš zahtev", rekao je Rakić za Tv Pink.\nOn je dodao da su Srbi koji žive na KiM dali poverenje Aleksandru Vučiću za koga kaže da ništa ne radi dok se ne konsultuje sa Srbima na KiM.\n"Kada dođe u septembru na KiM, rekao je da će izneti svoj stav, a pre nego što iznese svoj stav konsultovaće se sa nama", istakao je Rakić i dodao da sada kada Srbi imaju priliku da nešto dobiju "kvazipolitičari pokazuju svoje pravo lice i ko su njihovi mentori".\nOn je rekao da Brisel i međunarodna zajednica treba da pritisnu Prištinu da ispuni svoje obaveze u pogledu Zajednice srpskih opština.\n"Priština ZSO pokušava da obesmisli i predstavi kao nevladinu organizaciju. Nadam se da će međunarodna zajednica izvršiti pritisak da Priština ispuni svoje obaveze kao što Beograd ispunjava svoje", naglasio je on.\nGovoreći o stanju na KiM on je rekao da su postojale indicije da specijalne jedinice Rosu krenu nasilno na sever i zauzmu Gazivode.\n"Diplomatskom aktivnošću naše države sprečen je nasilni upad specijalne jedinice Rosu na severu", naglasio je on.\nDodaje da su danas na istoj strani Nataša Kandić, Sava Janjić, opozicija, da su oni protiv svega, a ne nude nikakvo rešenje.\n"Božji pastiri neka nastave da se bave svojim poslom. Zamislite kada bi skupština Gračanice odlučila da jutarnja liturgija bude u 12 sati. Na šta bi to ličilo. Neko pokušava da predstavi da je Srpska lista i Srbija u zavadi sa SPC, što nije tačno, ali ne može da se dopustiti da neko ko nosi mantiju bavi politikom", naglasio je Rakić.\nOn je rekao da pojedinci iz SPC koji žele da se bave politikom treba da skinu mantiju i kandiduju se na izborima.\n"Predsednik Vučić pokušava da uradi da obezbedi mir i bolji život, sigurnost svima nama koji žioimo tamo", istakao je on.\nGradonačelnik Gračanice Srđan Popović rekao je da su Srbi južno i severno od Ibra jedinstveni, a da je za to jedinstvo zaslužna država Srbija i predsenik Aleksandar Vučić.\nOn je rekao da se mnoge stvari koje se dešavaju na severu KiM reflektuju se i na jug Kosova.\n"Život u enklavama spasila je tesna veza sa Beogradom, imamo veliku pomoć, veliku podršku. Ono što trenutno radimo je da se kako - tako poboljšaju uslovi života jer kao što znate mi smo dobili šest seoskih sredina južno od Ibra od kojih pokušavamo da napravimo urbane sredine i da tako zaustavimo iseljavanje omladine", pojasnio je on.\nGoran RakićKosovoOPOZICIJAKosovo i MetohijaAleksandsar VučićbriselZSOSrpska listaBeograd


Leskovac spreman za Roštiljijadu i Karneval, ali je još uvek neizvesno da li će se i održati - JuGmedia\nTuristička organizacija Leskovac (TOL) spremna je u potpunosti za održavanje, posle pauze od godinu dana, 31. Roštiljijade kao i za Karneval, ali još uvek je neizvesno da li će se ove dve najmasovnije i napopularnije manifestacije u gradu na Veternici i održati, budući da sve zaivisi od epidemiološke situacije.\nDirektor TOL-a Nebojša Kocić kaže za juGmediu da je bukvalno sve spremno.\n“Poznato je da se Roštiljijada održava posle licitacije prostora a za Karneval plesn grupe naše organizacije su izradile kostime i koreografije, tako da smo, što je do nas, sve spremili. Međutim, ja ne mogu da tvrdim da je to i izvesno jer sve zaivsi od epidemiološke situacije u vreme kada se ove dve manifestacije održavaju“, kaže Kocić.\nTakva odluka, dodaje, donosi se u dogovoru sa Štabom za vanredne situacije grada Leskovca, ali i sa nadležnim Republičkim institucijama.\nNa konstataciju juGmedie da su zeleno svetlo već dobili Guča i Egzit on kaže da je posebno Roštiljijada specifična jer niko ne može da kontroliše broj posetilaca.\n“U svakom slučaju, javnost će biti blagovremeno obaveštena“, ističe direktor TOL-a.


Krokodilske suze - Dejan Ilić - Peščanik\nTekuća vlada Srbije, sa svojim predsednikom ventrilokvistom na čelu i njegovim iritantnim lutkama kao ministrima, ne propušta priliku da pokaže da ne haje za zdrav razum i elementarnu ljudskost. Za njom poslušno stupa i svesrdno je u tome podržava parlamentarna poslanička većina stranke predsednika vlade. Ne treba sumnjati da će te partijske ginjole u nekoj od narednih skupštinskih ginjolijada poslušno podići ruku i izglasati zakon po kome će 5. avgust biti Dan sećanja na „srpske žrtve“ i na „sve koji su stradali da bi ovaj narod živeo u svojoj državi“, kako nam je to naopako objasnio jedan od ministara.\nO tome da se tih žrtava treba sećati i da bi to sećanje moglo biti i poučno i opominjuće, ovde smo već govorili. Povodom ovog novog predloga, kome ne nedostaju ni crkvena zvona ni sirene kojima će se obeležiti „patnja“ zbog stradanja „naroda“, pažnju treba skrenuti na nešto drugo. Ima, dakle, dvadeset godina kako se u Srbiji ne donosi zakon po kome bi se osobama izbeglim iz Hrvatske u avgustu 1995. – preživelim žrtvama zločina, prodicama žrtava i nestalih osoba – priznao status civilnih žrtava rata. Kako to stoji u saopštenju Fonda za humanitarno pravo, zakoni koji u Srbiji regulišu postupak tog priznanja propisuju takve uslove koji žrtvama „Oluje“ negiraju pravo na taj status.\nFond za humanitarno pravo opravdano skreće pažnju na to da je prošle godine ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, dakle upravo ministarstvo ministra koji nad žrtvama danas roni krokodilske suze i predlaže da se zakonom uvede Dan sećanja, „predstavilo Nacrt zakona prema kojem bi žrtvama ’Oluje’ i dalje bilo onemogućeno priznanje statusa civilnih žrtava rata, a time i mogućnost dobijanja bilo kakve pomoći od države“. Umesto zakona kojim bi se konačno regulisao status ovih ljudi, a država prihvatila obavezu da im pomogne, tronuti ministar predlaže jedan drugi zakon, po kome će za žrtve svirati crkvena zvona i sirene, „gde god postoje Srbi i gde god je srpska država“.\nAli, zaista, gde je ta srpska država za izbeglice i uopšte za svoje građane, kada treba za njih nešto da uradi, kada treba da im se nađe u nevolji? Ta država, kako je shvataju članovi vlade i njihov šef, očigledno je tu samo zbog njih i njihovih partikularnih interesa. Oni će, kada im je to u ličnom interesu, glatko progurati svaki zakon – na primer, poseban Zakon za „Beograd na vodi“. Ali, za žrtve „Oluje“, recimo, te iste osobe biće u stanju da predlože samo zakon o Danu sećanja. Crkvena zvona i sirene – to je ono što članovi ove vlade sa svojim predsednikom na čelu imaju da ponude žrtvama rata, i to rata koji su oni potpirili i u koji su te žrtve gurnuli. To je srpski nacionalizam na delu: vlast i moć za ratne huškače, crkvena zvona i sirene za žrtve.


RTS :: Srbi u Sloveniji - još jedan korak ka jedinstvu\nVesti Srbi u Sloveniji - još jedan korak ka jedinstvu\nčetvrtak, 16. sep 2021, 09:30 -> 13:08\nIzvor: Savez Srba Slovenije, Tanjug\nNa Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave Savez srpskih društava i Savez Srba Slovenije (SSS) zvanično su potpisali Deklaraciju o temeljnim principima saradnje.\nOvim dokumentom napravljen je prvi korak ka jedinstvu srpske zajednice u Sloveniji i otvoren prostor za produbljivanje saradnje između dva najveća saveza Srba iz Slovenije.\nU deklaraciji se napominje da su oba saveza prepoznala potrebu za postizanjem jedinstva srpske nacionalne zajednice u Sloveniji i ističe se njihova zajednička posvećenost očuvanju temeljnih obeležja srpskog identiteta - srpskog jezika, ćiriličnog pisma, kulture, tradicije i nacionalnih simbola. SSDS i SSS su spremni da zajedničkim radom i projektima doprinesu realizaciji ovih ciljeva koje prepoznaju kao ishodište, ali ujedno i kao strateške prioritete u zaštiti prava i položaja Srba u Sloveniji.\nPredsednik SSS, mr Vladimir Kokanović, istakao je ovim povodom da mu je veoma drago što je do potpisivanja zajedničke deklaracije došlo upravo na dan kada obeležavamo proboj Solunskog fronta, dan srpskih pobeda i svesrpskog jedinstva.\n„Uveren sam da je ovo samo prvi korak u našim zajedničkim naporima da radimo na objedinjavanju celokupne srpske zajednice u Sloveniji. Zahvalan sam našim prijateljima i partnerima iz SSDS i radujem se produbljivanju naše buduće saradnje".\nPosebnu čast je, ističe Savez Srba Slovenije, svojim prisustvom učinio gospodin Milimir Vujadinović, predsednik Odbora za saradnju sa Srbima u regionu i dijaspori Narodne Skupštine Srbije.\nVujadinović je istakao da Srbi u Sloveniji vide napredak Srbije na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, te da su ponosni na tu činjenicu, kao i da osećaju benefite od napretka matice.\nZa danas su planirani razgovori u slovenačkom parlamentu o statusu Srba u toj zemlji.\nObjasnio je da bi dobijanjem tog statusa Srbi bili najveća nacionalna manjina.\nTaj status u Sloveniji danas imaju italijanska i mađarska nacionalna manjina.\n"U Sloveniji je između 70.000 i 150.000 Srba, tačan broj nije poznat, jer na popisu nisu imali mogućnost da se izjasne kao Srbi, što govori o važnosti naše zajednice", podsetio je Vujadinović.\nU nastavku posete, Vujadinović danas će razgovarati sa predstavnicima zakonodavne vlasti Slovenije koje će još jednom zamoliti da slovenačka država uvaži zahteve srpske zajednice u Sloveniji i omogući njihovo slobodno izjašnjavanje o nacionalnoj pripadnosti i dobijanje statusa nacionalne manjine.\n"Sve, naravno, na osnovu slovenačkih zakona koji polaze od principa autohtonosti, jer su Srbi u Sloveniji autohtoni narod sa korenima u Beloj Krajini još od početka 16. veka. Voleli bismo da oni u Sloveniji imaju onakav status kakav slovenačka manjina ima u Srbiji", poručio je Vujadinović.


Peruanski predsednik ukinuo policijski čas u Limi | Kosova.info\nDom|Najnovije|Peruanski predsednik ukinuo policijski čas u Limi\nPredsednik Perua Pedro Kastiljo objavio je prekid policijskog časa u Limi, uvedenog istog dana rano ujutru u cilju suzbijanja demonstracija prevoznika protiv porasta cena goriva.\nPredsednik radikalne levice izjavio je to sinoć posle sastanka sa predstravnicima parlamenta u kojem opozicija ima većinu, u prisustvu predsednice parlamenta Marije del Karmen Alva, da se ukida policijski čas i da je poziva peruanske građane da doprinesu smirivanju situacije.\nOn je rekao da mere koje su preduzete nisu bile protiv naroda već da bi se sačuvali životi ljudi.\nOvo je što se tiče Kastilja njegov prvi socijalni sukob od izbora na mesto predsednika u julu 2021. godine.\nPolicijski čas je bio na snazi od zore juče u glavnom gradu i susednoj luci Kaljao gde živi 10 miliona ljudi i trebalo je da traje do ponoći.\nKada je predsednik u ponedeljak uveče objavio da će se uvesti policijski čas u Limi, to je ocenjeno kao iznenadjući potez, pošto su se demonstracije prevoznika zbog porasta cena goriva održavale van glavnog grada Lime.\nDemonstranti su, medjutim, izašli na ulice u više kvartova u Limi sa plakatama na kojima je pisalo “Kastiljo, napolje”, lupali su u šerpe, u tradicionalnom obliku protesta u Latinskoj Americi.\nZbog tih kritika šef države je odlučio da se sastane sa predstavnicima opozicije koji i dalje imaju većinu u Parlamentu da razgovara o tome kako izaći iz krize.\nSukobi izmedju demonstranata i policije izbili su u ponedeljak u više oblasti u Peruu tokom štrajka prevoznika zbog porasta cene goriva i putarina, ali i cena hrane.\nPanamerički autoput koji povezuje južnu Ameriku sa SAD preko centralne Amerike blokirali su brojni kamioni, a naplatne stanice su zapaljene.\nBilo je i pljačke prodavnica na jugu i istoku zemlje.\nVlada je prošle nedelje ukinula porez na gorivo u nastojanju da smiri situaciju i najavila povećanje minimalne plate od 10 odsto, koja će dostići protivvrednost od 277 dolara od 1. maja. Glavni sindikat u zemlji Konfederacija peruanskih radnika smatra da su mere nedovoljne i poziva na nove proteste u četvrtak.\n„Ljubavni hormon“ oksitocin pretvara strašne lavove u nežne mačiće


Traže rešenje: Sastanak "Informatike" i otpuštenih radnika | (Vesti - 15.06.2015) Novi Sad\n15.06.2015 u 19:30h\nTraže rešenje: Sastanak "Informatike" i otpuštenih radnika\nJavno komunalno preduzeće "Informatika" pozvalo je danas 14 od 19 otpuštenih radnika, za koja postoje još uvek prvostepena rešenja Inspekcije rada o odlaganju izvršenja rešenja o otkazu ugovora o radu,da dođu u sedište preduzeća u cilju mirnog rešenja novonastale situacije.\nKako se navodi u saopštenju, na sastanak su pozvani i predstavnicima Inspekcije rada, a o ishodu sastanka javnost će biti blagovremeno obaveštena.\nPošto o žalbama izjavljenim od strane JKP "Informatika" u ovih 14 predmeta još nije doneto rešenje Ministarstva rada kao drugostepenog organa, a radna mesta na kojima su zaposleni bili raspoređeni do momenta prestanka radnog odnosa više ne postoje u sistematizaciji poslova, JKP "Informatika" se 12. juna obratila Odeljenju inspekcije rada u Novom Sadu da pomogne u pogledu izvršenja navedenih rešenja.\nU JKP "Informatika" od Inspekcije rada očekuju pomoć pri opredeljivanju koja su to radna mesta koja bi bila odgovarajuća za 14 radnika u smislu odredaba Zakona o radu, poštujući pri tom važeći akt o sistematizaciji radnih mesta u JKP "Informatika".\nU martu mesecu ove godine JKP "Informatika" je proglasila 19 zaposlenih na neodređeno vreme tehnološkim viškom.\nOd navedenog broja, njih 18 je podnelo zahtev Odeljenju inspekcije rada u Novom Sadu za odlaganje izvršenja rešenja o otkazu ugovora o radu.\nInspekcija rada je donela 18 rešenja o odlaganju izvršenja rešenja o otkazu, od kojih je u međuvremenu četiri poništeno od strane drugostepenog organa i odbijen je zahtev tih zaposlenih za odlaganje izvršenja rešenja.\nDanašnju sednicu Skupštine grada obeležilo je novo okupljanje otpuštenih radnika Informatike, koji su pozivali gradske čelnike da otpuštene vrate na posao.\nRadnici su, pored Skupštine grada, više puta organizovali proteste i ispred Gradske kuće i sedišta Informatike.\nPovezane teme JKP Informatika otkaz otpuštanje radnika sastanak