Opcije reprodukcije DVD-a za Windows - Windows pomoć\nOpcije reprodukcije DVD-ova u operativnom sistemu Windows\nAko imate izdanje operativnog sistema Windows koje ne reprodukuje DVD-ove, možete da obavite nadogradnju na izdanje koje ih reprodukuje ili da instalirate aplikaciju za reprodukovanje DVD-ova.\nAplikacija „Windows DVD plejer“ besplatno je dostupna tokom ograničenog perioda korisnicima koji žele da nadograde Windows 7 Home Premium, Windows 7 Professional, Windows 7 Ultimate, Windows 8, ili Windows 8.1 sa programom Windows Media Center na Windows 10.\nImajte na umu da Windows Media Center nije obuhvaćen izdanjem Windows 10 i biće uklonjen kada obavite nadogradnju na Windows 10. Kada se nadogradnja dovrši, aplikacija „Windows DVD plejer“ će automatski biti preuzeta na računar.\nDa biste ispunili uslove za besplatnu aplikaciju „DVD plejer“, morate da nadogradite računar sa operativnim sistemom Windows 7, Windows 8 ili Windows 8.1 umesto da obavite čistu instalaciju. Ako koristite izdanje operativnog sistema Windows 7 ili Windows 8 koje ne sadrži Media Center i nadogradite ga na Windows 10, posetite Windows prodavnicu da biste kupili „Windows DVD plejer“ ili neku drugu aplikaciju koja reprodukuje DVD snimke. Pod uslovom da vaš računar ima neku optičku disk jedinicu, „Windows DVD plejer“ će reprodukovati filmove sa DVD diskova (ali ne i sa Blu‑ray diskova).\nViše informacija potražite u članku Windows DVD plejer: pitanja i odgovori.\nWindows 8.1 i Windows 8.1 Pro nemaju mogućnost reprodukcije DVD filmova. Ako koristite operativni sistem Windows 8.1 ili Windows 8.1 Pro, aplikaciju DVD plejera možete da potražite u Windows prodavnici (saznajte više o Windows prodavnici). Windows RT 8.1 ne podržava reprodukciju DVD filmova.\nAko već imate plejer i imate problema sa kodekom, pogledajte članak Kodeci: najčešća pitanja.\nAko koristite operativni sistem Windows 7 Home Basic ili Windows 7 Starter, možete da ih nadogradite na Windows 7 Home Premium, Ultimate ili Enterprise da biste dodali sve mogućnosti za DVD, ili kupite i instalirajte kompatibilnu DVD aplikaciju za reprodukciju filmova.\nAko koristite Windows Vista Home Basic, Enterprise ili Business, odnosno bilo koje izdanje operativnog sistema Windows XP, pogledajte članak Dodatne komponente i dodaci za Windows Media Player\nda biste kupili kompatibilni DVD dekoder, a možete i kupiti i instalirati kompatibilnu aplikaciju za reprodukovanje DVD filmova. Ako već imate plejer i imate problema sa kodekom, pogledajte članak Kodeci: najčešća pitanja.


"Suzbijanjem rada na crno očekujemo da se dodatno spusti nivo nezaposlenosti", izjavio je prekjuče ministar rada Zoran Đorđević, gostujući u jutarnjem programu RTS-a.\n06. septembar 2017. 14:00\n"Želimo da zajedničkom inspekcijom suzbijemo i sivu ekonomiju, a i da povećamo broj zaposlenih", dodao je zatim ministar, a preneo Blic.\nS druge strane, žustar napor inspekcija dovodi do toga da poslodavci moraju da neke od tih radnika na crno prijave, što čini da se oni u statistici formalne zaposlenosti vide kao "novi" radnici. Dakle, ljudi koji su već imali radno mesto i platu (ali koji nisu bili prijavljeni), sada se u državnoj statistici prikazuju kao novozaposleni, kao da je otvorena neka nova firma koja je zaposlila ljude koji do tada nisu imali nikakav posao, iako nijedno novo radno mesto nije otvoreno, već su samo postojeća evidentirana i poslodavci naterani da plaćaju poreze i doprinose. Tako je u 2015. prikazan rast od čak 150.000 novih radnih mesta, što je nemilice korišćeno i u predizbornim kampanjama, iako se uopšte ne radi o novim radnim mestima.\nRad inspekcije je naravno pohvalan i vrlo koristan, jer radnici koji nisu imali ni zdravstveno ni penzijsko osiguranje ni prava iz radnog odnosa, po prijavljivanju sve to dobijaju, dok država dobija prihode od poreza i doprinosa, a ujedno se suzbija i nelojalna konkurencija, što pomaže firmama koje poštuju sve zakone. Ali, prijavljivanje radnika na crno nije otvaranje novih radnih mesta i ne znači "povećanje broja zaposlenih".


"Kovid" pasoši EU i za sve vakcine i za treće zemlje\n“Evropska komisija je predložila da se digitalni zeleni sertifikati prošire i na građane trećih zemlja koji borave ili legalno putuju u EU.”\nVremenom bi trebalo da evropski zeleni sertifikati postanu interoperabilni sa standardima na međunarodnom nivou. U srednjem roku, trebalo bi da dođe do usklađivanja sistema, tako da sertifikati koje izdaju treće zemlje budu automatski prihvaćeni u EU, rekao je Rejnders.\nDogovor 13 zemalja oko “kovid” pasoša\nDan ranije je saopšteno kako su trinaest članica Evropske unije postigle dogovor o kriterijumima za izdavanje tzv. korona pasoša, koji bi u vreme pandemije olakšali protok turista.\n“Naš je cilj ‘zeleni pasoš’ brzo i, po mogućnosti, u jedinstvenom obliku primeniti na nivou EU. Radi se opitanju opstanka za evropski turizam”, rekla je u Beču austrijska ministarka turizma Elizabet Kestinger u izjavi za austrijsku agenciju APA.\nHrvatska, Austrija, Kipar, Danska, Francuska, Nemačka, Grčka, Italija, Malta, Portugalija, Slovenija i Španija su se još krajem marta dogovorili o sedam kriterijuma za izdavanje “zelenog pasoša”, koji trebalo da bude primenjen najkasnije do početka juna.\n“Zeleni pasoš” preko kju-ar koda odmah daje informaciju o tome da li je putnik vakcinisan, testiran ili je preboleo koronavirus.\nAustrijska ministarka je naglasila da se u svakom slučaju želi izbeći da se ta vrsta dokumenta tretira kao prinuda na imunizaciju.\nevropska unija/koronavirus/sertifikat/zeleni pasos\nI Džonson vakcina BRINE zbog tromboze


Vučić u Republici Srpskoj: Predsednik obišao grob dede Anđelka koga su ubile ustaše | Politika | Novosti.rs\nTanjug/Novosti Online | 29. januar 2020. 09:03 > 17:01 | Komentara: 46\nPredsednik Srbije Aleksanadr Vučić stigao je jutros u Mrkonjić grad u RS, posle kojeg će posetiti i Drvar, većinski srpski grad u Federaciji BiH - dve opštine koje Srbija pomaže i u kojima namerava i dalje da podrži projekte koji bi unapredili život građana.\nPročitajte još: Vučić uoči posete Drvaru: Srpska kompanija do kraja godine ovde otvara fabriku\nPredsednik Srbije najpre je došao u posetu Gimnaziju i Mašinskoj školi u Mrkonjić gradu, a ispred škole su ga dočekali građani, kao i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik, predsednica Republike Srpske Željka Cvijanović, načelnica Mrkonjić grada Divna Aničić, rukovodstvo škole...\nVučić je poručio da će Srbija pomoći školi sa 300.000 evra, pre svega za nabavku CNC mašinu.\nOn je, u razgovoru sa učenicima, primetio da su, tamo gde su uvođene te mašine, stranci gledali da naprave fabriku u blizini, jer su imali dobre montere, bravare...\n"Posebno sam srećan što sam čuo od direktora da imamo 10 prvaka više nego prošle školske godine", rekao je Vučić.\nInače, Gimnaziju i Mašinsku školu u Mrkonjić gradu pohađa više od 500 učenika, a nalaze se u jednom objektu sagrađenom 1973. godine koji je, kako je naveo direktor Mašinske škole Predrag Đuza, tokom agresije hrvatske vojske 1995. godine bio u užasnom stanju.\nVučić je učenicima poručio da moraju da budu vredni i marljivi ljudi.\nPredsednik je obišao jednu učionicu, gde je u toku bio čas matematike, gde je razgovarao sa učenicima i pohvalio ih kako su dobri učenici.\nVučić je i na instagram nalogu "Budućnostsrbije" zabeležio svoj dolazak u ovu opštinu u RS, uz poruku da donosi pomoć za školu koju pohađa više od 500 đaka.\nVUČIĆ: POKUŠAĆE DA NAS DELE, MORAMO DA SE DRŽIMO ZAJEDNO\nVUČIĆ: BIĆEMO UZ SVOJU DECU I SVOJ NAROD\nPredsednik Srbije Vučić je poklonio školskoj biblioteci 100 knjiga iz svoje lične biblioteke, a isto toliko knjiga će dobiti i škola u Drvaru.\nVučić je u razgovoru sa nastavnicima u biblioteci primetio, kada je ugledao knjigu Sime Matavulja, da veoma mali broj ljudi zna da je taj pisac bio Srbin.\nDomaćini su ukazali da je Vučić prvi predsednik Srbije koji je posetio Mrkonjić Grad i zahvalili mu na tome.\nVučić je prethodno razgovarao sa decom u učionici, listao odeljenski dnevnik i pitao pojedine đake sa kojim predmetima imaju teškoće.\nZajedno sa predsednikom Srbije u poseti Mrkonjić Gradu su i ministri u Vladi Srbije Siniša Mali i Aleksandar Vulin.\nCVIJANOVIĆ ZAHVALILA VUČIĆU NA DOBROJ SARADNjI\n“Kao što je bilo i ranije, a evo i sada, kroz različite vidove podrške daje se dodatna energija svemu što pokušavamo da radimo širom Republike Srpske”, rekla je Cvijanovićeva.\nIzrazila je zadovoljstvo zbog Vučićeve posete Mrkonjić Gradu, te istakla da je ona znak jedinstva i dobre saradnje Republike Srpske i Srbije.\n“Ovo je znak da Srbija stoji uz Republiku Srpsku i kada su teška vremena, ali i kada treba podeliti radost ili obeležiti događaj, mi smo zajedno”, rekla je predsednica Srpske.\nZahvalila je i stanovnicima Mrkonjić Grada za gostoprimstvo i podršku koju su danas pokazali.\n“Naše je da budemo ovde okupljeni, kao što smo i uvek širom Republike Srpske, jer znamo da samo na taj način možemo da pobedimo sve izazove”, rekla je Cvijanovićeva.\nPredsednik Srbije obišao je danas Mrkonjić Grad u Republici Srpskoj, a potom će posetiti i Drvar, većinski srpski grad u Federaciji BiH - dve opštine koje Srbija pomaže i u kojima namerava i dalje da podrži projekte koji bi unapredili život građana.\nPoseta predsednika Srbije Aleksandra Vučića Mrkonjić Gradu u Republici Srpskoj je istorijska, izjavila je uoči Vučićevog dolaska načelnica te opštine Divna Aničić i dodala da su i ranije dobijali pomoć od Vlade Srbije, ali da će ovo biti prilika da se razgovara o tome šta još može da se uradi kako bi građani živeli bolje.\n"Mi smo već imali pomoć Vlade Srbije za određene projekte u toku prošle godine, a razgovarali smo i oko eventualne dodatne pomoći, najviše po pitanju obrazovanja, zdravstva, tako da ćemo sutra verovatno definisati šta će od toga biti realizovano", rekla je Aničićeva za Tanjug.\nPosebno im je, kaže, drago što je predsednik Srbije odabrao da danas poseti Mrkonjić Grad.\n"Mi smo povratnička opština, skroz smo bili stradali u ratu, sve je bilo porušeno i još uvek se na neki način oporavljamo od ratnih dešavanja, tako da nam je pomoć svakako potrebna", istakla je Divna Aničić.\nNavela je da opština Mrkonjić Grad ima oko 17.000 stanovnika, od kojih su više od 90 odsto Srbi.\nU okviru posete toj opštini, predsednik Srbije će razgovarati s privrednicima, a obići će i Gimnaziju i Mašinsku školu, koje su u jednom objektu.\nPohađa ih oko 500 učenika koji, kaže za Tanjug direktor Mašinske škole Predrag Đuza, imaju solidne uslove za redovnu nastavu, ali najveći problem je praktična nastava.\nNajneophodnije su im, naveo je, CNC mašine i dodao da su CNC tehničari veoma traženi na tržištu rada i u Republici Srpskoj i van njenih granica.\n"Kada bismo uspeli da nabavimo te mašine i upišemo učenike za to zanimanje, a verujem da hoćemo, jer je izuzetno veliko interesovanje, rešili bismo i veliki problem sa kojim se susreće Mrkonjić Grad, a to je odlazak učenika nakon završeka osnovne škole u neke veće gradove u Republici Srpskoj ili u Srbiji", rekao je Đuza.\nPrednost je, kaže, to što imaju radionicu i obučen nastavni kadar tako da im, dodao je, samo nedostaju mašine da bi kompletirali CNC tehnologiju u školi.\nZgrada u kojoj su smeštene Gimnazija i Mašinska škola izgrađena je 1973. godine i u nju je, dodao je Đuza, više puta ulagano.\n"Ovaj objekat je tokom agresije hrvatske vojske 1995. godine bio u užasnom stanju. Renoviran je koliko se moglo, parcijalno, a značajni infrastrukturni projekti nas očekuju i u narednom periodu, od energetske efikasnosti do opremanja informatičkih kabineta, biblioteke, radionice...", naveo je Đuza.\nIzrazio je zadovoljstvo što će njihovu školu posetiti predsednik Srbije jer će to, dodao je, biti prilika da mu predoče probleme sa kojima se suočavaju.\n"Nadam se da će imati razumevanja da nam pomogne", dodao je Đuza.\nTo je za Tanjug izjavila načelnica opštine Drvar Dušica Runić koja je objasnila da je proces povratka Srba u opštini Drvar počeo pre 20 godina, a da se građani, nakon što su dobili natrag svoju imovinu i ostvarili ljudska prava kao povratnici, sada suočavaju s problemom nezaposlenosti.\n"Značaj ove fabrike je izuzetan prvenstveno za žene koje su trenutno zaposlene, a indirektno je veliki značaj i za opštinu s obzirom da Drvar spada u red najnerazvijenijih opština na područuju Federacije BiH. Tako da je u jednom danu otvoriti 100 radnih mesta u ovakvim prilikama regionalna vest", ističe Runićeva za Tanjug.\nDrvar je zbog svojih prirodnih bogatstava prvenstveno orijentisan ka primarnoj preradi drveta, te su, kaže načelnica, povratnici najviše muškarci zaposleni na tim poslovima.\nOsim drvne industrije, građani se bave i poljoprivredom, najviše se proizvodi drenjina po kojoj je Drvar poznat, postoji jedna fabrika sekundarne prerade drveta koja se bavi proizvodnjom pelata i briketa, a zastupljeno je i stočarstvo.\nProšle godine predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će Srbija pomoći opštinu Drvar sa million evra, a načelnica Runić kaže da se sredstva već koriste za rešavanje osnovnih problema, ali i da poslovi tek postoje.\nNavodi da je od tih million evra odmah 75.000 evra iskorišćeno za izmirivanje zaostalih obaveza za porodilje i jednokratnu novčanu pomoć porodicama sa troje i više dece.\nZatim, dodaje Runić, 925.000 evra je namenjeno za uređenje poslovne zone "Mlin", gde je i smeštena fabrika "Jumko".\nDeo sredstava, kaže načelnica, biće uložen za rekonstrukciju vodovodne mreže sa zaštitom izvorišta, a realizacija tog projekta, kaže ona, počeće ove godine.\nOsim toga, sredstva će biti iskorišćena i za postavljanje i rekonstrukciju javne rasvete, nabavku komunalne opreme, izradu urbanističkog plana, ali i za nabavku saobraćajnih znakova, kao i za izradu elaborata za postavljanje tih saobraćajnih znakova.\n"Postavljanje znakova i izrada elaborata tih saobraćajnih znakova nam je važna kako bismo omogućili da se na području opštine Drvar polaže vozački ispit, jer naši omladinci vozački ispit polažu u Livnu, a to je 110 kilometara udaljeno od Drvara čime se njihovi troškovi povećavaju", ukazala je Runićeva.\nIstiče i da je kompletna infrastruktura opštine dotrajala, jer je izgrađena pre 50 i više godina, a nije obnavljanja 20 godina, te će se ta sredstva uložiti i u to.\nDanašnjem otvaranju fabrike "Jumko" prisustvovaće i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a on će osim toga u Drvaru obići i Dom zdravlja.\nDušica Runić kaže da su Dom zdravlja kandidovali za posetu predsednika Vučića jer je on već godinama u izuzetno teškoj finansijskoj situaciji, dok medicinski radnici svoju struku obavljaju, kako navodi, humano, s obzirom da rade u teškim uslovima, u hladnim prostorijama, a neki devet meseci nisu primili platu.\nZbog toga je ona optimistična da će Vučićeva poseta doneti dobre vesti za Dom zdravlja u Drvaru, a naročito zbog sve većeg ulaganja Srbije u povratničke opštine, kao i dobre saradnje predsednika Vučića i člana Predsedništva BiH Milorada Dodika.\n"Nadam se da će oni u saradnji pronaći način da se udovolji potrebama Doma zdravlja u Drvaru", kazala je Runićeva.\nIstiče da je u Domu zdravlja pre svega potrebno rekonstruisati i opremiti prostorije Hitne pomoći, kao i deo zgrade urediti za formiranje gerontološkog centra.\nNaime, Drvar je jedna od većinskih srpskih opština koje su posle Dejtonskog sporazuma pripale Federaciji BiH, a sudbinu tog grada dele i Glamoč, Bosansko Grahovo i Bosanski Petrovac.\nIzuzev Bosanskog Petrovca, ostale pripadaju Kantonu deset, čije je sedište u Livnu s većinskim hrvatskim stanovništvom.\nNakon razgovora sa rukovodstvom opštine i privrednicima tog kraja, Vučić je novinarima preneo da je dogovorena konkretna podrška privredi RS, kroz novčane subvencije za privatnike, za nabavku opreme i mašina.\n"Želimo da podstaknemo opstanak naroda na svojim ognjištima i da pomognemo daljem razvoju RS", podvukao je srpski predsednik.\nPodsetio je da će Srbija sa 300.000 evra pomoći srednjoškolski centar i gimnaziju, a sa 200.000 konvertibilnih maraka Dom zdravlja, za nabavku mamografa, kako žene iz tog kraja ne bi morale da idu u Banjaluku ili druga mesta na pregled, kao i za jedno vozilo za tu zdravstvenu ustanovu.\nVučić je podvukao da će pomoć dobiti i susedne opštine, Šipovo, Jezero, Ribnik, Srpski Kupres i Novo selo.\n"Za mene je najvažnije da zajedno radimo. Hvala Dodiku i Željki Cvijanović što razumeju koliko je važno da očuvamo celinu naroda, da uvek budemo zajedno", dodao je Vučić.\nPredsednik je istakao da u istoriji Srba sa obe strane Drine nismo imali ovoliki broj godina, a da se nije mogla čuti nijedna teža reč.\n"Ponosan sam na to. Tako nešto u srpskoj istoriji nije postojalo. Ta vrsta sloge, čak i kada nismo saglasni, ta vrsta jedinstva i svesti da moramo da budemo zajedno i da tako možemo da opstanemo je najveća tekovina. Zato sam zahvalan svima iz RS koji su uložili energiju da imamo tako nešto", rekao je Vučić.\nIz Mrkonjić grada, predsednik Srbije ide u Drvar, gde će biti otvorena fabrika kompanije "Jumko".\n"Tamo smo obećanje ispunili. Idem da pogledam u lice ljudi koji možda nisu verovali da za kratko vreme možemo tako nešto da uradimo", poručio je Vučić.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik rekao je da ga danas više niko ne pita za ono što su ga pitali pre godinu dana, na šta konkretno misli kada govori o odnosima Srbije i RS, jer ima toliko zajedničkih projekata na kojima Srbija i Srpska rade zajedno.\n"I ova poseta je kontinuitet te pomoći i podrške. Zahvalan sam za posetu i ohrabrenje, koje nam je potrebno koliko i materijalna sredstva", rekao je Dodik.\nPredsednica RS Željka Cvijanović navela je da se razgovaralo o tome na koji način se može ojačati privreda RS i o konkretnim stvarima koje, kaže, na oko deluju kao mali problemi, ali su važni za građane.\n"Republika Srpska može da se oslanja na Srbiju. Ne možemo istim korakom, nemamo iste resurse i mehanizme, niti broj ljudi, ali imamo Srbiju koja to ima, a ima i želju da pomogne RS. Naša poruka građanima je da veruju u ovo što radimo, jer sve to činimo da njima olakšamo život", rekla je Cvijanović.\nVUČIĆ POSETIO RODNO MESTO SVOG OCA\nPredsednik Srbije je posetio grobove svojih predaka.\nPodsetimo, Vučićevog dedu Anđelka ubile su ustaše, Između 25. i 27. maja 1941. ustaše su u Bugojnu uhapsile prvu grupu od 25 Srba i zatvorile ih u zgradu zvanu "Konak". Među njima su bila i trojica Vučića: Anđelko, Stevo i Ile.\nNoću između 27. i 28. maja uhapšeni Srbi transportovani su iz Bugojna u Banjaluku. Posle dva dana, 30. ili 31. maja, odvedeni su iz zatvora u Banjaluci i svi ubijeni. Po jednim izvorima zločin je izvršen u ataru sela Ivanjska, na padinama Kozare, po drugima učinjeno je to malo dalje, na području susedne Bosanske Gradiške.\nAnđelko i Stevo su bili uspešni trgovci, čuveni ne samo u Bugojnu već u Srednjoj Bosni, Hercegovini i susednoj Dalmaciji. U Bugojnu se prepričavala anegdota da su Anđelko i Stevo toliko voleli Rusiju da su odlučili da je posete. Navodno, u Rusiju su krenuli na konjskoj zaprezi, ali su stigli samo do Doboja i vratili se nazad. Nije poznato da li u ovoj anegdoti ima istine, ali je nesporno da je Anđelko Vučić bio na hodočašću (hadžiluku) na Hristovom grobu u Jeruslalemu, zbog čega je dobio nadimak Adžija.\nOceniteDopada mi se 892 Ne dopada mi se 60


DJB tribina u Zaječaru: Put ka Evropskoj uniji je put ka gubitku suvereniteta\nEvropska unija podržava kontrolu medija u Srbiji, krađu izbora i celu naprednjačku partijsku državu, sve dok poslušno ispunjavaju zahteve delom Brisela, ali najviše Berlina. I zato se mi borimo protiv Evropske unije, ali ne i protiv Evrope, istakla je prilikom posete Zaječaru predsednica “Dosta je bilo” Branka Stamenković. Ona je u društvu predsednika Programskog saveta DJB Saše Radulovića pokušala zaječarcima da objasni šta Srbija treba da uradi u vezi sa Kosovom i Metohijom, kuda ide Evropska unija i gde je na tom putu Srbija i kakvu Srbiju želi DJB.\nObjašnjavajući poziciju “Dosta je bilo”, predsednica Branka Stamenković istakla je da oni predstavljaju ideologiju zdravog razuma, da su pozicionirani na centru i da se oštro bore protiv partokratije, kao i pripajanja Srbije Evropskoj uniji.\nBranka Stamenković, foto: Zaječar online\n“EU podržava Vučića u svemu što radi u Srbiji. Srbija je deo Evrope. DJB samo smatra da je EU projekat otišao u pogrešnom pravcu i te da su nama, kao i ostatku Evrope, potrebne neke sasvim drugačije evropske integracije.\nMi smo deo Evrope geografski i kulturološki. Kada je reč o standardu, kada je reč o zdravstvu i školstvu, mi i dalje tražimo model unutar Evropskog kontinenta. Mešutim, problematično je to što su nas ubedili da je to jedino moguće ulaskom u Evropsku uniju, što nije tačno!\nEvropa je mnogo širi koncept od Evropske unije i imate u Evropi države koje uopšte nisu u Evropskoj uniji, a ništa im ne fali, kao što su Norveška, Švajcarska i Islanda. Oni sa Evropskom unijom imaju određeni ugovor, ali je ta saradnja bazirana isključivo na ekonomskoj osnovi. Oni su zadržali svoje valute, i ne dozvoljavaju mešanje u njihovu unutrašnju ekonomsku politiku.\nEU je dobra za Nemačku, jer je onaj ekonomski jaka, ali za sve manje zemlje to je strašno ograničavajuće, to znači gubitak suvereniteta i danemate uopšte slobodu”, istakla je Stamenković.\nPrema njenim rečima Srbija treba da sa svim zemljama Evrope, pa i sa Evropskom unijom uspostavi saradnju na nekim ekonomskim i kulturnim osonovama., ali ne i da potpadne pod njenu kontrolu gde bi je Eu praktično ucenjivala.\nSaša Radulović, foto: Zaječar online\nPo pitanju Kosova i Metohije Saša Radulović je istakao da Predsednik Srbije Aleksandar Vučić i Srpska napredna stranka vode propagandnu politiku.\n“Rezoluciju 1244 Predsednik Srbije danas naziva „zamrznutim konfliktom“ i kaže da bi bio katastrofalan za Srbiju. Zašto? Takav konflikt govori o stanju gde se pitanje KiM mora rešavati što pre. A ne mora, i ne treba.\nJer je Rezolucija 1244 upravo jedino prihvatljivo rešenje koje KiM vidi kao sastavni deo Srbije. A sintagmu „zamrznuti konflikt“ koristi samo Berlin i oni koji slušaju Berlin.”, istakao je Radulović.\nDJB ne veruje da će oni koji su u prošlosti zloupotrebljavali javne resurse, ukoliko ponovo dođu na vlast, dobrovoljno odustati od takvog ponašanjaveć smatraju da u državi neko mora imati ulogu kontrolora koji će se postarati da se budžetski novac građana troši isključivo u javnom, a ne u partijskom i ličnom interesu. Upravo na toj poziciji oni vide ljude iz svojih redova, zaključeno je na skupu.\nbranka stamenković djb dosta je bilo saša radulović tribina zaječar\n13.06.2019. u 23:47\nOvo je DJB po meri Vučića , napustili ga svi poslanici , ostao samo njegov ministar i fikus od predsednice !!!


Iza scene tog događaja, albanski premijer i predsednik stranke Edi Rama imao je apsolutnu kontrolu nad listom učesnika i svim medijima koji su beležili govore socijalističke oligarhije.\nRamina kongresna dvorana bila je ispunjena albanskim poslanicima i ministrima, baronima pranja novca i trgovine drogom, kojima je beg u Socijalističku partiju bio jedini način da izbegnu krivično gonjenje, napisao je svojevremeno "Forin polisi". Ramina odvažnost da se pojavi u javnosti sa zloglasnim kriminalcima, ne može se porediti sa bilo kojim drugim liderom zapadnih demokratija, ali i šire.\nNa parlamentarnim izborima održanim godinu dana nakon ove konvencije, Ramina Socijalistička partija je pobedila tako što je masovno kupovala glasove, uz pomoć narko-mafije koja vlada zemljom, tvrdi nemački dnevni list Bild.\nOvaj dnevnik je juče, usred višenedeljnih demonstracija opozicije u Albaniji, objavio tajne snimke albanske policije koji dokazuju da su narko-bosovi vrbovali glasače za Raminu stranku, kao i da novac stečen trgovinom drogom vlada tom zemljom.\nDok Bild zaključuje da se Albanija našla na raskrsnici između demokratskog puta i onog da definitivno postane mafijaška republika, zloćudni tumor komunizma i dalje prevladava u u njenoj vladajućoj partiji. Njeni lojalni članovi, kao što su ministar dijaspore Pandeli Majko, bivši ministar spoljnih poslova Ditmir Bushati, šef poslaničke grupe Taulant Bala i bivši ministar unutrašnjih poslova Sajmir Tahiri, trudili su se da jačaju stranačke interese više od nacionalnih.\nKao rezultat toga, ministar finansija Arben Ahmetaj i njegove kolege mogu da očuvaju svoje poslove pranja novca, koje su proširili od obala Paname do Indijskog okeana, tako što će se postarati za dugovečnost svoje partije na vlasti, umesto da se bave razvojem albanske ekonomije i nacionalnim imidžom u inostranstvu.\nRaskošan način života članova Ramine vlade previše je raskošan za milion i po Albanaca koji žive ispod granice siromaštva i zarađuju samo 5 evra dnevno.\nRamini ministri uživaju privilegije javne službe prihvatajuću bogat život i koristeći neke od najluksuznijih vozila, kao što su "mercedese" C klase, "audije" A7 i K7, "porše kajene" i nebrojene "jaguare".\nUprkos naporima američke vlade da promoviše reformu dekriminalizacije zemlje, sa ciljem da iza rešetaka stavi političare sa kliminalnim dosijeima, jasno je da je Rama glavna prepreka ovoj zakonodavnoj i izvršnoj reformi.\nAlbanci nisu ni slutili da će članovi Ramine vlade, baš kao i jaguar svoj plen, "rastrgnuti" državne resurse i postaviti namete poreskim obveznicima da bi kupili skupe "jaguare", simbole njihovog raskalašnog životnog stila.\nŠtaviše, nacionalni dug koji će buduće generacije Albanaca morati da plate premašio je sve zamislive cifre. U Tirani skoro da ne postoje direktne strane investicije, zbog toga što članovi vlade vrše pritisak na investotore zbog velikih mita i skupih odmora u inostranstvu.\nKomprovitovani zakon o legalizaciji bio je samo šema korupcije osmišljena da ugrozi albansku nacionalnu imovinu, koja je sada pod kontrolom male grupe oligarha iz Raminog jata.


LEGENDE KOJE OPSTAJU\n„Svako veruje u bar jednu, a verovatno u više njih“, kaže on. „A razlog za to je prost: na svetu postoji bezbroj teorija zavera. Kad bismo napravili anketu koja obuhvata sve, svako bi u njoj štiklirao nekoliko prozorčića.“\n„Kad pogledate demografske podatke, verovanje u zavere postoji u svim društvenim slojevima, pojavljuje se među svim polovima i uzrastima“, kaže profesor Kris Frenč, psiholog sa Goldsmitsa na Univerzitetu u Londonu.\n„Te dve strane su identične kad je u pitanju verovanje u zavere“, kaže profesor Uscinski, na osnovu istraživanja sprovedenog u SAD.\n„Ljudi koji veruju da je Buš digao u vazduh Kule bliznakinje uglavnom su demokrate, ljudi koji smatraju da je Obama falsifikovao vlastitu krštenicu uglavnom su republikanci – ali brojke su gotovo identične u obe stranke.“\n„Dobro nam ide prepoznavanje obrazaca i regularnosti. Ali ponekad tome pridajemo preveliku važnost – mislimo da prepoznajemo smisao i značaj tamo gde ga nema“, kaže profesor Frenč.\n„Takođe, pretpostavljamo da kad se nešto desi, desi se zato što je neko ili nešto učinio da se to dogodi s razlogom.“\nTa priča potom postaje teorija zavere zato što sadrži „pozitivce“ i „negativce“ – ovi potonji su krivi za sve što nam se ne dopada.\n„Ljudi će slepo nagraditi ili kazniti vladu za dobra ili loša vremena bez ikakvog jasnog razumevanja da li je i kako politika vlade doprinela tim ishodima“, kaže on.\n„Jedan primer koji smo detaljno proučili bio je niz napada ajkula uz obalu Nju Džersija 1916. godine“, kaže profesor Bartels.\n„To je mnogo kasnije poslužilo kao inspiracija za film Ajkula. Otkrili smo da je došlo do veoma značajnog pada podrške predsedniku Vudrou Vilsonu u oblastima koje su se našle na najjačem udaru napada ajkula.“\nUloge „nas“ i „njih“ u teorijama zavera mogu da se nađu i u nekim glavnotokovskim političkim grupacijama.\n„Ljudi smatraju da pripadaju svojoj grupi, ali to takođe automatski znači da osećaju izvestan antagonizam prema ljudima iz druge grupacije“, kaže profesorka Sara Hobolst iz londonske Škole ekonomije.\n„Oni za Odlazak, koji su pred referendum mislili da će njihova strana izgubiti, bili su skloniji tome da misle kako je referendum namešten“, kaže profesorka Hobolt.\n„A to se u potpunosti preokrenulo posle objavljivanja rezultata referenduma, jer su tad oni za Ostanak postali gubitnici.“\n„Čest je slučaj da svoja verovanja gradimo tako da ona podržavaju ono što želimo da bude istina“, kaže profesor Bartels.\n„Ljudi koji su najpodložniji ovim predrasudama su oni koji na to najviše obraćaju pažnju“, kaže on.\n„Ništa me ne košta da grešim u svojim političkim uverenjima“, kaže profesor Bartels.\n„Ako se osećam dobro verujući da je Vudro Vilson trebalo da spreči napade ajkula, onda je psihološka nagrada tih stavova verovatno mnogo veća nego bilo koja kazna koju bih mogao da pretrpim ukoliko se ispostavi da su moji stavovi pogrešni.“


Ozbiljna ekipa konačno u filmu "Triple Frontier" | Blockbuster\nOzbiljna ekipa konačno u filmu “Triple Frontier”\n27/07/2017 milan 0 Comments\nNakon godina i godina bezuspešnih pokušaja da se snimi ovaj film izgleda da je došlo vreme da se stvari promene na bolje. Još pre par godina imali ste prilike da se informišete o pripremama za snimanje filma “Triple Frontier” u kojem su u početku glavne uloge trebalo da imaju Tom Henks i Vil Smit.\nOvih dana saznajemo da su Mark Volberg, Čarli Hanam, Garet Hedland i Pedro Paskal u ozbiljnim pregovorima za učešće u produkciji filma “Triple Frontier”.\nProdukcija filma trebalo bi da počne na Havajima i Kolumbiji sledećeg meseca.\n‹ Prvi trejler za ostvarenje “The Marjorie Prime” je stigao\nPrvi trejler za novi film sa Benom Stilerom, “Brad’s Status” ›\nDžona Hil uz Hoakina Finiksa u biografskoj drami Gasa van Santa\nKomedija “Luda vožnja 2” u bioskopima od 28. januara\nSkandal iz Volkswagen-a ide na veliko platno\n13/10/2015 milan Comments Off on Skandal iz Volkswagen-a ide na veliko platno


In-house programi : Proizvodi\nPipelife in-house programi\nKućne instalacije možemo podijeliti na tri dijela: voda, kanalizacija i grijanje, a Pipelife nudi više opcija za svaki od njih.\nKada je u pitanju voda, tu je Pipelife klasični PPR zeleni program Greenlife, ali i mnogo napredniji Pex-Al-Pex sistem Radopress. Pipelife Radopress sistem, naše je rješenje i kada je u pitanju grijanje.\nŠto se tiče kanalizacije, razlikujemo klasičnu sivu kućnu kanalizaciju od polipropilena - PPHT - te, naš možda najpoznatiji proizvod – Master 3 i unaprijeđeni Master 3 PLUS niskošumni kanalizacioni sistem.\nDistribucija tople i hladne vode, centralnog, zidnog i podnog grijanja\nUnaprijeđeni sistem niskošumne kanalizacije\nMASTER 3 PLUS je visokokvaliteni, troslojni sistem za odvođenje otpadnih voda - najsavremeniji sistem cijevi i fitinga koji ispunjava sve zahtijeve novogradnje ili rekonstrukcije objekata.\nUnaprijeđeni sistem sa visokim performansama zvučne izolacije!\nNiskošumni kanalizacioni sistemi\nNovi kanalizacioni sistem za profesionalce. MASTER 3 kanalizacione cijevi sastoje se od tri polipropilenska sloja koji se optimalno nadopunjuju. Svaki sloj ima zaseban uticaj na kvalitet i karakteristike cijevi.\nModerno i ekonomično tješenje koje zadovoljava najviše evropske standarde. Najviše se koristi u centralnoj i istočnoj Evropi.\nPolipropilenski sistem za unutrašnju kanalizaciju


Gubljenje strpljenja: Šta će biti s mostom u Kosovskoj Mitrovici? - 22.09.2018, Sputnik Srbija\nGradonačelnik južnog dela Kosovske Mitrovice Agim Bahtiri izjavio je da još nije dobio nikakve vesti o tome kada most na reci Ibar u Mitrovici može da bude... 22.09.2018, Sputnik Srbija\nDođite u Srbiju i vraticete se u Poljsku ekspresno i govoriti živela vlada Poljske.\nevropska unija se opet ruga srbiji traze da se most otvori jer je tako dogovoreno a ne pominje sporazum o zajednici srpskih opstina iako je i to dogovoreno\n17 Septembar 2018, 19:25\nBahtiri je rekao da je u petak razgovarao sa šeficom kancelarije EU u Prištini Natalijom Apostolovom, koja mu je prenela da je za dve nedelje planirano otvaranje mosta u Mitrovici, prenosi Tanjug pozivajući se na portal Telegrafi.\nOn je takođe rekao da je revoltiran zbog odlaganja otvaranja mosta na Ibru i apelovao na Evropsku uniju, kao i na kosovsku vladu, da reaguju zbog odlaganja otvaranja mosta.\nBahtiri smatra i da je krajnje vreme da se ubrzaju procedure, jer most povezuje grad i zajednice koje žive u Mitrovici.\n„Apelujem da se otvori što pre, jer građani gube strpljenje“, rekao je Bahtiri.\nMeđutim iz kancelarije Evropske unije na Kosovu navode za „Telegrafi“ da očekuju da se sporazumi postignuti u okviru dijaloga o normalizaciji odnosa, uključujući i revitalizaciju mosta, u potpunosti primene.\n„Kao i sa svim drugim sporazumima, postignutim u okviru dijaloga uz posredovanje EU očekuje se da se sporazum o mostu u Mitrovici u potpunosti primeni bez daljeg odlaganja. Budući pregovori na visokom nivou doprineće na potpunoj implementaciji ovog sporazuma“, navodi se u saopštenju kancelarije EU.\nProjekat koji finansira Evropska unija, da se revitalizuje glavni most u Mitrovici, počeo je avgusta 2016. godine na osnovu sporazuma o slobodi kretanja, postignutog avgusta 2015. godine između Prištine i Beograda u Briselu.\n22 Septembar 2018, 21:23\n22 Septembar 2018, 21:291


Obilježen 5. novembar – Svjetski dan romskog jezika :: Semberija INFO ::\nObilježen 5. novembar – Svjetski dan romskog jezika\nPovodom 5. novembra – Svjetskog dana romskog jezika, u Bijeljini je održano „Veče romske kulture, tradicije i jezika“ u okviru kojeg su predstavljeni svi važni elementi tradicije ove nacionalne manjine, istorije romskog jezika, ali i bogatstvo muzičkog nasljeđa kroz izvođenje priznatog muzičara Dušana Sekulića i njegovih saradnika.\nPredsjednik Udruženja građana za promociju obrazovanja Roma „Otaharin“ Dragan Joković podsjetio je da je Svjetski dan romskog jezika proglasio UNESKO 2015. godine i da romska zajednica u Bijeljini još uspijeva da sačuva svoju kulturu.\n- Romi u Bijeljini i dalje govore svoj jezik u porodicama, prenose ga s koljena na koljeno i to je zaista dobro. Međutim, nije im omogućeno da ga govore u školama ili da bar dio nastave slušaju na romskom jeziku, iako je to predviđeno akcionim planovima o obrazovnim potrebama Roma u Bosni i Hercegovini – naveo je Joković.\nOn je istakao da romski jezik ne treba da bude razlog za diskriminaciju, nego za uspostavljanje jačih veza između različitih kultura.\nGovoreći o specifičnostima romskog jezika, predsjednica Udruženja žena Romkinja iz Bijeljine Sabira Hašimović je naglasila da je ovaj jezik za neke ljude komplikovan jer dugo nije postojala gramatika ili rječnik kojima mogu da se služe.\n- Problem sa romskim jezikom nastaje kada muškarci iz naših porodica odu u inostranstvo. Na primjer, moj brat je oženjem Poljakinjom i njihova djeca već ne znaju romski – dodala je Hašimovićeva.\n„Veče romske kulture, tradicije i jezika“ održano je u okviru projekta koji sprovode „KER Internešnl“ i UG „Otaharin“ pod nazivom „Unapređenje socijalnih usluga kroz jačanje NVO u BiH“, koji finansiraju Vlada Češke i „KER Češka“.


Dva miliona dinara za programe i projekte u oblasti omladinskog sektora\nGradonačelnik Subotice Modest Dulić, član Gradskog veća zadužen za omladinu i turizam Vjekoslav Ostrogonac i savetnica gradonačelnika zadužena za međunarodnu saradnju i saradnju sa nevladinim sektorom Josipa Ivanković, danas su, u Plavoj sali Gradske kuće, predstavnicima 19 udruženja i organizacija uručili ugovore o finansiranju i sufinansiranju programa i projekata u oblasti omladinskog sektora. Grad Subotica je za finansiranje i sufinansiranje 19 programa i projekata u oblasti omladinskog sektora na teritoriji grada za 2013. godinu obezbedio 2.000.000 dinara.\nNa Javni poziv, raspisan 11. aprila 2013. godine, pristigle su 23 potpune i blagovremeno podnete prijave, kazao je Vjekoslav Ostrogonac, i dodao da je nakon razmatranja prispelih prijava Komisija za dodelu sredstava u oblasti omladinskog sektora predložila da se sredstva dodele za finansiranje i sufinansiranje 19 projekata i programa za 19 podnosilaca prijava. Četiri preostale prijave, rekao je, nisu ispunjavale uslove konkursa.\n- Ovo su konkursi koji će se, u devet oblasti, realizovati do oktobra, kada će biti raspisan još jedan konkurs nešto manjeg obima, gde ćemo prednost dati onim oblastima koje nisu dovoljno zastupljene u odobrenim projektima. Mi smo za veoma kratko vreme uspeli da omladinskom sektoru damo značaj koji zaslužuje. Bitno je istaći i da su sve one stvari koje je bilo neophodno rešiti u ovom trenutku rešene. Napravljen je Lokalni akcioni plan za mlade, otvorena je i Kancelarija za mlade, a na sledećoj sednici Skupštine grada usvojiće se i promena Statuta grada kojom se Grad i zvanično obavezuje da će voditi brigu o mladima, kazao je Vjekoslav Ostrogonac.\nModest Dulić je rekao da su sredstva u iznosu od dva miliona dinara koje je grad izdvojio za 19 projekata rezultat uspešno donetog Lokalnog akcionog plana za mlade na teritoriji grada Subotice, strateškog dokumenta koji ima ambiciju da definiše probleme, ali i da ponudi niz mera za njihovo prevazilaženje.\nOn je kazao da je jedna od mera za prevazilaženje barem dela tih problema finansiranje ovih projekata. Problemi su, naglasio je, mnogo veći i kompleksniji i ne mogu se rešavati samo na nivou lokala, jer probleme u oblasti zdravstva, obrazovanja i zapošljavanja mora, pre svega, da rešava država.\n- Mi smo na ovaj način želeli da omladinske organizacije i mlade uključimo u društvene procese, da im obezbedimo sredstva da bi na pravi način sebe predstavili kao aktivne učesnike u društvu. Verujem da će mladi u budućnosti dobrim i kvalitetnim projektima sebe preporučiti i kao aktivne nosioce društvenih procesa. Uspešnom aplikacijom omladinske organizacije su već položile taj prvi ispit, napravile kvalitetan projekat i uspešno konkurisale. Verujem da će ove godine, u rebalansu budžeta, ali i narednih godina sredstva za realizaciju programa biti značajnija, najavio je gradonačelnik Dulić.\nSredstva za finansiranje i sufinansiranje programa i projekata dodeljena su sledećim podnosiocima prijava: UG koperativa-AŠC, „VIFO”, NVO Nove perspektive, Junior muzički studio, Festival „Omladina”, Polis Fest, Omladinski građanski parlament, Udruženje digitalna regija, UG Aktivni region, Udruženje za pomoć osobama sa psihofizičkim smetnjama „Zajedno”, UG „Balans studio“, Lokalni aktivisti Vojvodine, Udruženje „Plava planeta”, Udruženje „Photo Walkers“, Savez mađarskih učenika Vojvodine, UG „Authenic Vojvodina“, UG „SPOT”, Edukativni centar Roma i Olovka piše srcem.


Polovni Meijer vr950 mašine za čišćenje oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Komunalna tehnika > Meijer > Meijer vr950\nPolovni Meijer vr950 mašine za čišćenje\nOvde je kompletna lista polovnih Meijer vr950 mašine za čišćenje za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Meijer vr950 mašine za čišćenje koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nIzaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Meijer vr950 mašine za čišćenje.\nMascus je najveće trzište na internet za kupoprodaju polovnih mašina u kategoriji Meijer vr950 mašine za čišćenje i druge opreme za uređenje bašti i peizaznu arhitekturu. Ukoliko imate bilo koje pitanje vezano za kupoprodaju traktora, kosilica, dimnjičare, oprema za zaštitu I obradu zemlje, mašina za obradu, ili druge opreme za uređenje pejzaza , molimo Vas kontaktirajte Mascus RS.


Božović: "Ima još mnogo da se igra, gubićemo i mi" - Sportske.net\nBožović: "Ima još mnogo da se igra, gubićemo i mi"\nOvo su reči Miodraga Božovića na konferenciji za novinare nakon utakmice protiv Novog Pazara.\nZvezda na "krilima" Grujića do osme u nizu!Zvezda na "krilima" Grujića do osme u nizu!Crvena zvezda - Novi Pazar (KRAJ)Crvena zvezda - Novi Pazar (KRAJ)Predsedniku Zvezde ''ne pada na pamet'' da se igra Statutom\nTrener Crvene zvezde Miodrag Božović rekao je da je njegovoj ekipi bilo teško u današnjoj utakmici sa Novim Pazarom i da je najvažnija pobeda.\n"Bilo je teško, Novi Pazar se izvanredno branio, ali smo srećom uspeli da damo gol u nadoknadi poluvremena. Drugo je bilo mnogo bolje, imali smo više prostora, ali i pored toga nismo stvarali neke šanse. Najvažnije je da smo osvojili tri boda", rekao je Božović novinarima posle utakmice.\nZvezda je na svom stadionu savladala Novi Pazar sa 2:0 i posle nekompletnog 11. kola Super lige ima devet bodova više od Javora, a 12 od Partizana i Vojvodine.\nBožović je kazao da ta bodovna razlika "možda može, a možda i ne" da utiče na Partizan pred sutrašnji duel sa Voždovcem.\n"Ponavljam, sistem takmičenja je takav da možda 20 bodova može da da nadu da ste sigurni. Ima još mnogo da se igra, gubićemo i mi", kazao je Božović.\nOn je dodao da je zadovoljan nastupom kapitena Aleksandra Lukovića, koji je prvi put od povratka u Zvezdu odigrao celu utakmicu, kao i Markom Grujićem, za koga je rekao da je "radio ono što treba da radi".\nTrener Pazara Mladen Dodić kazao je da je Zvezda potvrdila svoj kvalitet.\n"Malo nam je falilo. Trebalo je da Zvezdu stigne kazna posle promašene šanse u 63. minutu, ali nismo uspeli. Sve u svemu, ima stvari kojima sam zadovoljan na ovoj utakmici", kazao je Dodić.\nZvezda će u narednom kolu gostovati Spartaku, dok će Novi Pazar dočekati Radnički.


Austrija poslala vojsku na granice zbog pandemije i migranata - BIGportal.ba\nAustrija poslala vojsku na granice zbog pandemije i migranata\n21 Maja, 2020 21 Maja, 2020 0196\nRezervisti su već preuzeli svoje zadatke na granici sa Slovenijom, navode slovenački mediji pozivajući se na informacije iz Austrije i dodaju da je to prva takva mjera poslije Drugog svjetskog rata.\nOvu mjeru Austrija je preduzela zbog situacije oko pandemije i zbog ilegalnih migracija.\nRezervisti će policiji pomagati i na granicama sa Slovačkom i Mađarskom, i to u sprovođenju bezbjednosnih zadataka na područjima na kojima pristižu migranti ili postoji rizik širenja zaraze virusa kovid-19.\nRezervna vojska bi trebalo da bude raspoređena na terenu, u zavisnosti od razvoja situacije, oko dva mjeseca, tvrde slovenački mediji.\nDa li će rezervisti i nakon ta dva mjeseca nastaviti da nadgledaju granice, zavisiće od razvoja situacije s pandemijom, rekla je ministarka odbrane Austrije Klaudija Taner, prenose slovenački mediji i dodaju da je, prvi put od stvaranja Austrijske Republike, u čuvanje granica uključena i vojska.\nDonald Tramp zaprijetio: Snažno ćemo reagovati


Pre godinu dana u tekstu Boris Tadić – "politička Barbika" ( www.nspm.org.yu ) pisali smo kako je i u Srbiji nastupilo vreme maklaunizacije politike. Kao primer nove reklamokratije istakli smo Borisa Tadića i ukratko opisali njegove kampanje, prvo unutarstranačku, a zatim parlamentarnu i predsedničku. Osvrnuli smo se i na to kako se Demokratska stranka iz debatnog kluba i intelektualnog trusta mozgova s početka devedesetih godina transformisala u uspešnu poslovnu korporaciju pod Đinđićevim vođstvom, a zatim i u marketinšku agenciju čiji su glavni proizvod "lik i delo" Borisa Tadića. Globalni je trend da PR i marketing postaju značajna obeležja političkog delovanja, ali je problematično kad se ono svede na to. Jer, gde je tu onda realna politika?\nPosle pobede na predsedničkim izborima Tadićeva pozicija se umnogome iskomplikovala. Političke simulacije kojima je on pre toga vešto manevrisao između "demokratsko-patriotskog" glasačkog tela vladajuće koalicije i "radikalnih reformista" (poznatih kao "čedisti"), uspevajući čak da privremeno privuče veliko biračko telo, našle su se pred novim izazovima. Sa mesta predsednika koji zapravo ima protokolarnu funkciju (uz to obesmišljenu u vreme dok su je obavljali "nevidljivi" Milutinović i "uzurpatorka" Mićićka) i ne može se mnogo uraditi. Stoga se pristupilo medijskom prenaduvavanju slabe funkcije predsednika i forsiranju Tadićeve ličnosti, najpre ceremonijom predsedničke inauguracije (koja je bila kopija inauguracija američkih predsednika), zatim putovanjima po svetu i naposletku čestim "obraćanjima naciji".\nMedijski "Sport Bili"\nTako se i danas predsednik Tadić predstavlja kao "lider Srbije", kako su ga nazvali neki krugovi na Zapadu, te kao nezaobilazan politički faktor u zemlji. Nastojanje da se bude medijska "mirođija u svakoj čorbi" je, doduše, legitimno, ali problem je u tome što je Tadić predsedničku funkciju, koja je, da podsetimo, državna, podredio političkoj opciji koju zagovara. Na primer, nedavno je selektivno stao u zaštitu ljudi koji su izjavili da su ugroženi. Najpre je zatražio najviše mere obezbeđenja za generala Obradovića, a zatim i za glavnog urednika lista "Danas". Ranije je tražio zaštitu za Čedu Jovanovića. Ovim se on istovremeno legitimiše kao čovek koji štiti ljude u opasnosti i kao čovek "demokratske opcije", jer nije tražio zaštitu za gradonačelnicu Novog Sada Maju Gojković iz Srpske radikalne stranke kada su njoj stizale pretnje. Takvim i sličnim intervencijama, kao što je zahtev za poštovanje procedure u procesima privatizacije nekih preduzeća, on pre svega vodi politiku Demokratske stranke, a nastoji da se predstavi kao zaštitnik interesa građana i kontrolor ostatka izvršne vlasti.\nNjegov "ping-pong" sa zakonima koje odbija da potpiše i vraća ih skupštini prikazuje ga kao izuzetno aktivnog predsednika, aktivnijeg od samog ustavnog suda u sferi zakonodavstva. On stiže svugde i sve mu uspeva. Preoteo je Koštunici primat u "ustavotvornosti" time što je preko predstavnika Demokratske stranke izazvao opstrukciju skupštinskih tela zaduženih za rad na ustavu i istovremeno promovisao "predsednički" ustavni predlog. Isto tako, trudio se da bude veći patriota od radikala, pa je u predizbornoj kampanji putovao u Rusiju i Republiku Srpsku, a posle pobede u Grčku i ponovo u Rusiju. Da ne govorimo o njegovoj poseti srpskim enklavama na Kosovu, gde je ljudima delio zastave Srbije i odlučno rekao "Ovo je Srbija" i "Nema nezavisnog Kosova". A kako bi zadovoljio i svoje "ekstremiste", kao i one čija mu je podrška bitna, tražio je od kosovskih Srba da izađu na izbore, najavljivao rušenje Koštuničine vlade i sada se sprema na put u Srebrenicu. Ako je i od agilnog Tadića, mnogo je.\nTakvom medijskom ofanzivom Tadić se nametnuo kao važan politički faktor, čak je uspeo da kamuflira činjenicu da on i nema pravu vlast. Kako nema "repova" koji se vuku za njim, i pošto je u znatnoj meri ublažio ideološku zadrtost koja je krasila D(O)S, on je mogao da ojača i stabilizuje svoj rejting. Tu poziciju je uzdrmao pozivom kosovskim Srbima da izađu na izbore i neuspešnim pokušajem rušenja vlade. Ali je na druge načine, svojim širokopojasnim medijskim aktivizmom i optimizmom (kao "Sport Bili" koji u svojoj torbi ima "naduvavajuće rešenje" za sve probleme) uspevao da se nametne kao politički lider. Anulirajući negativne poene, sa osmehom je odmenio mrgodnog Tomu Nikolića na tronu najpopularnijeg političara u Srbiji, iako mu stranka dosta zaostaje za radikalima. Može se reći da je Tadić prevalio dug put od prvih trapavih koraka u javnosti do aure političara sa najboljim medijskim nastupom u zemlji.\nU tome je predsednik Tadić suprotnost Koštunici, koji se drži izuzetno defanzivno i rigidno (izuzetak je pojavljivanje sa Kusturicom i Maradonom). Prvi je pokrenuo široku medijsku ofanzivu, a drugi je mazohistički pasivan i trpi najžešće napade "čedista" i militantnog krila NVO sektora, koji, suštinski sa pozicije Demokratske stranke, zadaju "bočne i iznuravajuće udarce" protivniku. Tako se najjače Tadićevo oružje – mediji i slika u njima – "srećno" poklopilo sa glavnom Koštuničinom slabošću. Prvi je precenio, a drugi potcenio značaj medija, što je dovelo do toga da je slabi predsednik mnogo življi u javnosti od premijera koji ima vlast. Dok premijer preterano ograničava svoje prisustvo u medijima, predsednik ga preko svake mere širi. Pri tome ne mislimo samo na njihovo lično prisustvo, već i na javnu zastupljenost njihovih ideja i stavova. Stoga se u javnosti stiče utisak da je Tadić pravi "lider Srbije" i predstavnik establišmenta, a Koštunica onaj "koji se ne meša u svoj posao". Prvi je shvatio značaj medijskog predstavljanja i toga se drži, a drugi kao da javno nastupa samo kada mora. Tako se predsednik ponaša kao premijer, jer odmah reaguje na dešavanja u društvu, a premijer svojom ćutljivošću liči na dostojanstvenog predsednika koji se obraća naciji samo u istorijskim i prigodnim trenucima. Ovakvo ponašanje ima uticaj na njihov rejting. Funkcioner sa Andrićevog venca trenutno malo vodi ispred Nikolića (iako mu i preeksponiranost u javnosti može štetiti), dok je onaj iz Nemanjine ulice trenutno četvrti na "top-listi". No ne treba ni preceniti značaj prisustva u javnosti. Biti na vlasti u Srbiji sa milion nezaposlenih – to skoro automatski doprinosi padu popularnosti.\n"Moralni lider" u Srebrenici\nPo uzoru na američke predsednike, Tadić pokušava da se nametne kao moralni autoritet u svojoj zemlji, pa i kao arbitar koji prosuđuje šta je dobro, a šta ne, šta bi trebalo učiniti, koga zaštiti ili kome se pokloniti. Mi mu ne sporimo takvo pravo, ali nas uznemirava način na koji on to praktikuje. Iako je predsednik svih građana, Tadić zastupa samo jednu opciju, doprinoseći produbljivanju podela u Srbiji. Pozivom kosovskim Srbima da izađu na izbore srušio je krhki politički konsenzus koji je vlada uspela da postigne oko Kosova, a uz to je delovao mimo vlade, skupštine i ostalih institucija. Tako i sada, zarad kojeg poena u očima Zapada, njegova Demokratska stranka opstruira donošenje skupštinske deklaracije o osudi zločina (jer se ona ne odnosi isključivo na zločin u Srebrenici), a Tadić najavljuje samostalan odlazak u Srebrenicu na komemoraciju. Time su učinili dve rđave stvari: kao prvo, skupština zbog njih nije osudila zločine, i kao drugo, njegovim pojavljivanjem u Srebrenici priznaje se gotovo isključiva istorijska krivica Srba za ratove i zločine. Priznavanje odgovornosti naroda i države za zločine koje su počinili pojedinci štetiće i Tadiću i Srbiji.\nIako smo politiku Borisa Tadića nazvali "marketinškom simulacijom", u čemu su nas sledili brojni analitičari, mi nismo želeli da je redukujemo na puku promociju u kojoj se radi samo o "zadobijanje pozitivnih poena u javnosti". To važi jedino za njegove predizborne kampanje. Ma koliko nam prijalo što su i drugi prihvatili našu ideju o "političkom manekenstvu" ili "marketinškoj agenciji zvanoj DS" , nikada njeno delovanje nismo svodili samo na to. Za nas je DS politička snaga koja, osim reklamokratskog, ima i ideološko lice, jer je ona ipak naslednik i čuvar još uvek dominantne "dosovske paradigme". A to podrazumeva zalaganje za evropske i atlantske integracije (s tim da se Đinđić pretežno zalagao za prvo, a Tadić za drugo) bez obzira na to da li nam je to korisno ili štetno. Za njih nema dileme oko toga da se "moramo obračunati sa nacionalizmom", jer je to uslov ulaska u "procese integracija".\nA pošto "Evropa nema alternativu" , mi moramo bez razmišljanja pristati na sve ono što se od nas traži. Zato Boris Tadić, iako mu to donosi negativne poene, traži da Srbi izađu na kosovske izbore, zahteva hapšenje svih haških optuženika i sprema se da u Srebrenici odigra ulogu "srpskog Vilija Branta". Sama paralela Tadić – Brant je lažna i izuzetno štetna, jer se time jedan haotičan etnički sukob u kojem je bilo zločina na sve strane poistovećuje sa nacističkim započinjanjem svetskog rata i zločinima genocida u "konc-logorima", gde su planski ubijeni milioni ljudi. To je kao kada biste tuču pijanih ljudi u nekoj krčmi poredili sa zločinima serijskog ubice. Sva zalaganja za "denacifikaciju Srbije" počivaju na ovom istorijskom falisfikatu.\nRealisti i cinici rekli bi da Tadić ovim gestom samo "vraća kredit" onima iz zemlje i sa Zapada koji su ga podržali u vreme partijskih i predsedničkih izbora. Politika beskrajnih ustupaka koju naša država vodi, a koju najjasnije iskazuje Vuk Drašković, zapravo je politika do kraja izvedenog beskompromisnog zalaganja "za Evropu". Kao i ministar inostranih poslova Drašković (ali ne tako eksplicitno i politički mazohistično), predsednik Tadić veruje da se samo na taj način možemo ukrcati u "evropski voz" koji će nas odvesti u "šengenski raj". Nažalost, o ceni ulaska "u proces integracija" kod nas se i ne razmišlja, jer s jedne strane imamo samo "zakeranja" evroskeptika, dok sa druge zastupnici rezona "šta košta da košta" ignorišu težinu realnih pritisaka i ucena.\nIstorijsko priznavanje odgovornosti za ratove i zločine (bez obzira na to da li ima pokriće u istini) nije visoka cena za ulazak u evroatlantske integracije, kažu zagriženi zagovornici ove opcije. Hag je uslov svih uslova, ponavlja Vuk Drašković. A to što se time povećava šansa da budemo kažnjeni ratnim reparacijama, formalnim gubitkom Kosova i suštinskim gašenjem Republike Srpske, kao i onim najtežim – osećanjem istorijske krivice koja će trajati decenijama, Tadić i Drašković ne vide ili ih za to nije briga. Izjave Vuka Draškovića da državni organi znaju gde je Mladić, glasine da se sa Mladićem pregovara, saopštenje Saveta ministara u kome se priznaju zločini uz "opravdanje" da je to delo "nedemokratskog režima terora i smrti" (neka probaju da sa tim argumentima ne priznaju Miloševićeve dugove) i najava Tadićevog odlaska u Srebrenicu – sve to denuncira državu i srozava njen ionako nizak ugled. Ne sumanjamo da će u medijima Tadićev angažman u svemu tome biti prikazan kao "lični moralni čin" koji sa priznavanjem istorijske i konkretne krivice naše države i naroda nema nikakve veza, ali će ipak biti jasno da je to u korist naše štete.\nO "PR" pristupu politici i pretvaranju DS-a u "marketinšku agenciju", osim u tekstu Boris Tadić – "politička Barbika" ( www.nspm.org.yu ), videti i u tekstu Kako je Srbija dobila prvog "postpolitičkog" predsednika , Nova srpska politička misao, Izbori, vol. IX, No. 1-4, str. 195-206.\nBogdan Tirnanić, Maljčiki , NIN, preneto na www.nspm.org.yu (15. januar 2005).\nLično bismo želeli da imamo takvu "tvrdu vjeru" u "integracije", ali budući da smo skeptični prema svim ideologijama i "svetim eksperimentima", to nam ne polazi za rukom. No to da li ima alternative "evropskom putu" drugo je pitanje, koje zahteva širu raspravu među onima koji nisu opterećeni ideološkim dogmama i "svetskim trendovima".\nMediji su u pripremanju terena za ovako štetne ispade političara imali značajnu ulogu. Tokom devedesetih se ignorisala srpska odgovornost za ratove i zločine, da bi se sada otišlo u drugu krajnost, pa se najčešće čuju optužbe samo na račun sopstvenog naroda i države. Tako se iz krajnosti nacionalne sujete i ksenofobije otišlo u krajnost opšteg mazohizma. Od "partiota" koji su negirali zločine pripadnika srpskog naroda gori su samo "humanisti i reformisti" koji odbacuju razgovor o zločinima nad Srbima. Njihov nastup nije samo štetan po državne i nacionalne interese, već je i nemoralan jer "izbegava suočavanje" sa svim zločinima, a nije ni normalan, zato što su u pitanju zločini učinjeni nad pripadnicima njihovog naroda. Očigledno je da "humanistički Beograd" srpskim suzama ne veruje. Ovde nije reč samo o "finansijski probitačnoj" (Ljiljana Smajlović) "industriji zločina", od koje žive NVO sektor i neki mediji, već i o stokholmskom sindromu "identifikacije sa neprijateljem". Ili kako kaže Đorđe Vukadinović: "Kada Srbi hoće da budu objektivni, pređu na stranu neprijatelja". Političko "pokajanje" Tadića i Draškovića posledica je tragične kombinacije srpskog mazohizma i "proizvodnje pristanka" od strane uticajnih grupa sa Zapada. Tako se naše javno mnjenje medijskom "kontrolom misli" pretvorilo u "zbunjeno stado pasivnih posmatrača" (W. Lippman).\n(03. 07. 05.)


Direktor NewsMax Adria Slobodan Georgiev i bivši član REM Slobodan Cvejić govorili su u Novom danu o dodeli nacionalne frekvencije, kao i o tome kome bi ona trebalo da se dodeli. Cvejić ističe da mu je to "što čuvena peta frekvencija nije ponuđena sa ostalima pokazatelj da je ostavljen adut da sa njim može da se trguje", kao i da u slučaju "Telekomovih televizija" ne ulazi u priču objektivnosti, ali da je to "pitanje monopola, koji je takođe zakonom zabranjen".\nPrema rečima Georgieva, „priča koja postoji već u gradu je da Blic priprema televiziju“. Kako je rekao, trebalo bi da je tržište otvoreno, da ljudi mogu da prave TV projekte, a „institucije treba da odlučuje kome se šta dodeljuje“.\n„To ljudi znaju, ono što je u Danasu objavljeno mislim da je manje više sve tačno. Ljudi koji su angažovani na tom projektu ispred kompanije koja izdaje Blic već rade regrutovanje ljudi po gradu i onda se to pročuje“, kaže.\nKako je rekao, trebalo bi da je tržište otvoreno, da ljudi mogu da prave TV projekte, a „institucije treba da odlučuje kome se šta dodeljuje“.\n„Mislim da mi trčimo pred rudu, koliko znam, konkurs je otvoren do 30. juna“, kaže.\nCvejić objašnjava da obično kad se kaže „nezavisni medij misli se na političke krugove, centre moći“.\n„Mogu biti i tajkunski, ali da li su zavisni u smislu da je objektivnost programa i informisanja ugrožena time“, kaže on.\nGeorgiev kaže da „položaj Blica na tržištu pokazuje ovo stanje koje sada imamo“.\n„Kada je ova vlast došla na vlast, to su bile na neki način dnevne novine broj jedan, druga ekipa je to radila, uređivala, ta stvar se na tržištu promenila, s druge strane portal Blica je najposećeniji portal u Srbiji, tako da oni na osnovu toga, te digitalne potpore baziraju svoju snagu. A to šta oni objavljuju, ja mislim da su oni davno prestali da budu relevantan časopis, ne sećam se kada su nešto važno objavili, istini za volju imali su priču o Miroslavu Aleksiću. Na nekom političkom nivou su dosta rezervisani, razumeli su šta je poenta, da se jedan čovek ne pominje, osim kada on reši da se tu pojavi i oglasi. Imaju uređivačku politiku koja je postojala u komunizmu, kada ste imali verbalni delikt, teško ih možemo svrstati u rang sa drugim tabloidima“, kaže Georgiev.\nKako je rekao Cvejić, kada Savet REM bude odlučivao o ovim stvarima, on ovo o čemu su pričali „formalno neće uzimati u obzir“.\n„Savet REM zapravo razmatra da li je informisanje bilo objektivno, zapitajte se ko će procenjivati to da li je bilo objektivno“, kaže on.\nGeorgiev ističe da „misli da je za srpski medijski ekosistem korisno da ima neke televizije koje se trude da na jedan profesionalan način rade svoj posao“.\n„Ne bih komentarisao javni servis, to je posebna priča, sadašnje televizijske stanice to ne rade, te stanice su sve mogle biti zatvorene odavno, jer se nisu pridržavale elaborata“, kaže on.\nCvejić kaže da čuje izjave predsednika i ljudi oko njega da „ovde postoje i drugi mediji, da ljudi mogu da se informišu na drugi način“.\n„Govorim baš o objektivnosti, priča da je svima sve dostupno je apsurdna, ali imate i drugu okolnost, da ljudi koji žele da čuju drugu informaciju, mogu da nađu način da je čuju, radi se o tome da li većina građana želi da čuje i drugu stranu. Javna frekvencija je opšte dobro, kao voda koju ne želimo da nam neko otruje, ne želimo da nam kroz etar puštaju razne laži, manipulacije“, kaže Cvejić.\nGeorgiev ističe da nema „druge strane“.\n„Istina nema dve strane. Novinari se bave time, oni pokušavaju da utvrde istinu“, kaže.\nCvejić o „Telekomovim televizijama“: Pitanje monopola, koji je zakonom zabranjen\nDanas piše da je „Telekom ‘priznao’ kontrolu nad pet privatnih televizija“. Cvejić kaže da „ne ulazi u priču objektivnosti“, ali da je ovo „pitanje monopola, koji je takođe zakonom zabranjen“.\nGeorgiev kaže da su „sada to samo javno priznali“.\n„Vi možete da budete vlasnik čega hoćete, zna se ko je dao kapital da se to napravi“, kaže.\nPrema Cvejićevim rečima, „ovde se samo kopira veština koju je Orban razvio nešto ranije“.\n„Ambicije su da se ima određeni regionalni uticaj. U propisima koji regulišu elektronske medije čak postoji jedan član koji govori da Savet REM kad odlučuje o dodeli nacionalnih frekvencija ima obavezu da ustanovi ko je pravi vlasnik za svakog onog ko se prijavi na konkurs. Ovo bi podrazumevalo da treba da se uđe u jednu istragu i vlasničku strukturu, da ne govorimo o tome ako se ustanovi da je Telekom vlasnik ili ima vlasničkog udela, onda ne mogu da konkurišu. Osnivač Telekoma je Republika, to piše u zakonu“, kaže on.\nGeorgievu se čini da se, kao i neke druge stvari u Srbiji, „i ova stvar internacionalizuje“.\n„Pitanje dodele frekvencije se internacionalizuje, pitanje informisanja građana je ključno ako želimo da imamo neko demokratsko društvo“, kaže on.\nTo što „čuvena peta frekvencija“ nije ponuđena ostalima, kaže Cvejić, „pokazatelj je da je ostavljen adut da sa njim može da se trguje“.\nGeorgiev se osvrnuo na kreiranje „stanja bespomoćnosti“.\n„Kao da mi shvatio da smo bespomoćni, sad mi kao zavisimo od volje nekog jednog čoveka, ja ne želim u to da verujem, ja ne verujem da smo mi bespomoćni. Ja mislim da je sada taj trenutak kada mnoge stvari u Srbiji treba da se promene“, kaže on.\nBlic TV Nacionalne frekvencije REM Slobodan Cvejić Slobodan Georgiev\n← Brnabić: Nije fer što je Mihajlović govorila za medij koji najgore napada Vučića\nNapadači sa Vučićeve prve inauguracije ostali nekažnjeni →


EU i BiH – u očekivanju dogovora – Magazin Plus\nHome/EU i BiH – u očekivanju dogovora\nEU i BiH – u očekivanju dogovora\nPitanje napretka BiH još jednom je na dnevnom redu EU. Poslije deset dana, u kojima je trebalo da dođe do razrade konkretnih rješenja, bh političari ponovo će se okupiti za istim stolom u Briselu. Njihov domaćin, komesar za proširenje Štefan File, ali i cijela Evropa, očekuju da vide ono na šta su se bh političari prošle nedjelje obavezali potpisom, a to su konkretni elementi dogovora po četiri pitanja: implementacija Sejdić Finci presude, uspostavlljanje koordinacionog mehanizma, prilagođavanje Prelaznog sporazuma ulaskom Hrvatske u EU i IPA fondovi.\n„Ono što očekujemo kao rezultat i rješenje jeste ispunjavanje potpisanih sedam tačaka konkretnim elementima kako bismo mogli da finalizujemo dogovor. Svi znaju da su dva najznačajnija pitanja Sejdić Finci implementacija i koordinacioni mehanizam. Oni su najveća prepreka za BiH na putu ka EU“, kaže za DW, potparol komesara za proširenje, Peter Stano.\nPlanom sastanka predviđeno je da bh politički lideri u dva sata predstave svoja rješenja za svako od četiri pitanja. U Evropskoj komsiji ponavljaju da bez dogovora nema napretka BiH na putu ka statusu kandidata za članstvo u Uniji, a Stano dodaje da će se rezultat treće runde dijaloga sa BiH direktno odraziti i na izvještaj o napretku zemalja u procesu evrointegracija koji se očekuje sljedeće nedelje.\n„Konačno, poslije nekoliko godina nepostojanja pozitivnih elemenata, dogovor, za koji se nadamo da će biti finalizovan danas, omogućiće da predstavimo pozitivan izvještaj o BiH.“\nDa li je moguća prvo kandidatura pa onda promjena ustava?\nDa dogovor bh političkih lidera jeste najbolji scenario, ali da se lako može dogoditi da do dogovora, kao ni mnogo puta do sad, ne dođe, činjenica je na koju upozoravaju evropski analitičari. I dok u Evropskoj komisiji objašnjavaju da čine sve u nastojanju da omoguće političarima u BiH da dođu do dogovora „oko rješenja bitnog za narod, zemlju i evropsku perspektivu BiH“, u Evropskoj inicijativi za stabilnost (ESI) ocjenjuju da bi EU trebalo da „preispita svoju politiku uslovljavanja kandidature BiH implementacijom presude Sejdić Finci“.\n“Ako BiH ne uspije ni sada, smatramo da bi EU trebalo da popusti, da dozvoli BiH da se kandiduje za članstvo. U okviru pristupnog procesa BiH će svakako morati da napravi ustavne reforme i tada ponovo pokuša da primijeni Sejdić Finci presudu“, kaže za DW, Alekasndra Štiglmajer iz ESI.\nU ESI kažu da su pitanja promjene ustava uvijek komlikovana kada se radi o multietničkim zemljama i pravima različitih zajednica. Navodi se tako primjer Belgije kojoj je, zbog primjene ustavne presude o izbornoj oblasti, bilo potrebno devet godina. Tako je jedna vlada pala, a zemlja bila bez vlade 540 dana.\nBiH kažnjena i bez sankcija\nIako su se u EU mogli čuti pozivi na kažnjavanje BiH zbog dugogodišnjeg neispunjavanja preuzetih obaveza i nemogućnosti unutrašnjeg dogovora o evropskim pitanjima, Evropska komisija nije počela proceduru uskraćivanja finansijskih sredstava pretpristupne pomoći, a Savjet Evrope je odbacio poziv za suspenziju BiH iz članstva. Glasovima da je BiH potrebna „podrška a ne sankcije“ pridružuje se i Štiglmajer.\n„Sankcije su velika greška i vjerujem da na nivou EU neće biti dogovora o tome. Bilo bi nečuveno da EU uvodi sankcije zemlji samo zbog neispunjavanja presude Evropskog suda za ljudska prava. BiH je već dovljno kažnjena time što je posljednja u redu zemalja na putu ka EU i što je izgubila novac zbog nemogućnosti dogovora o njegovj raspodjeli.“\nU svom posljednjem saopštenju, Evropska inicijativa za stabilnost ocjenjuje da Ustav BiH nije „rasistički“ , da je čak liberalniji od ustava nekih zemalja članica, kao i da BiH ne krši „sistematski“ svoje međunarodne obaveze i da ima manje otvorenih slučajeva pred Evropskim sudom za ljudska prava (njih 17) od 21 zemlje članice EU.\nIzložba: BAJRAM na starim čestitkama i fotografijama


Kina povećava vojni budžet za gotovo 15 odsto\nKina je saopštila da povećava vojni budžet radi povećanja plata pripadnika najmnogobrojnijih oružanih snaga na svetu. To je saopšteno na konferenciji za novinare uoči sutrašnjeg početka godišnjeg zasedanja kineskog zakonodavnog tela.\nLi Žaošing, nije portparol Ministarstva odbrane, već kineskog parlamenta, odnosno Nacionalnog narodnog kongresa. Medjutim, u proteklih nekoliko godina je ustaljena praksa da o predlozima vojnog budžeta govore predstavnici parlamenta.\nLi kaže da je vojni budžet uključen u nacrt nacionalnog budžeta Kine koji je parlamentu podnet na razmatranje i usvajanje. Po njegovim rečima, kineski vojni troškovi 2009. iznosiće 70 milijardi dolara, što predstavlja povećanje od gotovo 15 odsto u odnosu na prošlu godinu. Portparol parlamenta nazvao je povećanje „skromnim“, ukazujući da porast vojnih troškova ne ugrožava druge zemlje. Najveći deo dodatnih sredstava, rekao je Li, otpada na povećanje plata za preko dva miliona pripadnika kineske vojske, kao i za poboljanje sposobnosti – kako je rekao – za obavljanje „neratnih vojnih operacija“.\nLi je takođe rekao da su dodatni troškovi potrebni za održavanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta zemlje. Kina i dalje zadržava pravo da primeni silu protiv Tajvana, u slučaju da Tajpej zvanično proglasi nezavisnost, pošto smatra da je ta ostrvska zemlja njena pokrajina. Portparol Li je istakao da kineski vojni budžet nije nikakva tajna pošto Kina od 2007. podnosi Ujedinjenim nacijama izveštaj o godišnjim vojnim rashodima.\nLi je takodje naglasio da ne postoje takozvani „skriveni vojni troškovi“ Kine. Sjedinjene Države, Japan i druge zemlje već duže vremena izražavaju zabrinutost zbog razvoja kineskih oružanih snaga.\nTokom nedavnih američko-kineskih vojnih razgovora, zvaničnik Pentagona, Dejvid Sedni, novinarima u Vašingtonu je izjavio da ne vidi ništa loše u modernizaciji kineskih oružanih snaga. Istovremeno je istakao da bi američka vlada jedino želela da namere kineske vlade budu jasnije.


Projekat Dete Raste na konferenciji o zdravlju Roma\nBeograd, 15. Decembar 2009. PR Objave: Saopštenje -\nU organizaciji Ministarstva zdravlja republike Srbije i Svetske Zdravstvene Ogranizacije (SZO), u petak 11. decembra 2009, održala se Konferencija "Zdravlje Roma - dostignuća, perspektive i izazovi". Zahvaljujući dosadašnjim rezultatima i preporuci SZO, u zvaničnu agendu konferencije uvrštena je i prezentacija projekta "Dete Raste" kojim upravlja "MobiMed", fond za promociju zdravlja.\nProjekat je predstavio Dr Vojislav Stojšin, direktor fonda MobiMed. Kroz sadržaj prezentacije, prisutnim zvanicama predstavljena je osnova projekta koja je oslonjena na strategije SZO u oblasti promocije zdravlja, zdravstvenog obrazovanja i pismenosti. Pojašnjene su prednosti upotrebe savremene informacione i komunikacione tehnologije te SMS kanala za prenošenje tačne, pravovremene, pouzdane i personalizovane zdravstvene infomacije. Upravo na SMS kanalu MobiMed je ranije realizovao projekt "Beba Dolazi", namenjen trudnicama koje u toku trudnoće dobijaju SMS poruke koje se tiču njenog zdravlja, preventivnih pregleda te razvoja ploda. Rezultati studije koja je sprovedena nakon projekta "Beba Dolazi" jasno ilustruju potencijal ovakvog koncepta promocije zdravlja. Na tom konceptu se zasniva i projekat "Dete Raste", gde roditelji dece uzrasta od rođenja do polaska u školu, dobijaju SMS poruke o zdravlju svog deteta. Poruke sadrže kalendar (podsetnik) preporučenih pregleda i obavezne imunizacije, kao i preporuke iz oblasti ishrane, psihomotorike, pedagogije (vaspitanja) i dečje stomatologije.\nZahvaljujući donaciji kompanije "Dunav osiguranje", projekat "Dete Raste" moći će da koristi 20.000 roditelja, a očekuje se i nastavak, kao i uključivanje još nekoliko kompanija u ovaj oblik društveno odgovornog poslovanja.\nU toku prezentacije, skrenuta je pažnja na potencijal projekta "Dete Raste" u pogledu realizacije među romskom populacijom. Ovaj potencijal je zasnovan na nivou upotrebe mobilnih telefona među tom populacijom. Time se postiže da zdravstvena informacija dođe putem SMS poruka čak i do onih segmenata ove populacije koje su i zdravstveno i materijalno najugroženije odnosno onih koji nemaju osnovne uslove za pristup ovakvim informacijama putem klasičnih medija.\nNaziv: Majlab d.o.o.\nZdravlje, konferencija, projekat, dete raste


Ekskluzivno: Otkrivamo funkcionerske plate, najplaćeniji Šnjegota sa više od 5.000 KM | Banjaluka.net\nEkskluzivno: Otkrivamo funkcionerske plate, najplaćeniji Šnjegota sa više od 5.000 KM\nDuško Šnjegota, Milanko Čokorilo i Slavica Injac najplaćeniji su republički funkcioneri, koje imenuje Narodna skupština RS, ekskluzivno saznaje Banjaluka.net.\nPoslije gotovo šest mjeseci, iz republičkih institucija odgovorili su na zahtjev Narodne skupštine, odnosno Administrativne komisije na čelu sa Spomenkom Stevanović, da im dostave ukupne iznose funkcionerskih plata.\nPotaknuta spekulacijama o enormnim primanjima članova Regulatorne komisije za energetiku, Narodna skupština je još proljetos naložila Administrativnoj komisiji da dostavi podatke o visini plata svih funkcionera koje imenuje NS RS, nakon čega je uslijedila šestomjesečna istraga.\nBanjaluka.net donosi pregled najviših funkcionerskih plata.\nBožana Šljivar, direktorica Agencije za osiguranje RS, prima osnovnu platu od 3.850 KM. Ovaj iznos se uvećava za topli obrok od 150 KM, regres od 1.500 KM plus uvećanje plate od 0,50 odsto za svaku godinu radnog staža.\nOdlično su plaćeni i članovi Regulatorne komisije za energetiku RS. Njihov, sad već bivši predsjednik Milenko Čokorilo prima neto platu od 4.430 KM, a članovi Mladen Štaka 4.000, Ljubo Glamočić 4.050 KM, Slobodan Rajlić 4.050 KM i Petar Munišić 3.375 KM. Jednom godišnje, imaju pravo i na regres od 1.500 KM.\nPoput poslanika, članovi ovog regultornog tijela imaju pravo da šest mjeseci poslije isteka mandata primaju punu platu sa svim dodacima, ako u međuvremenu ne nađu posao.\nSelman skriva platu\nSad već bivši predsjednik Komisije za koncesije RS Predrag Aškrabić, koji je u međuvremenu imenovan u Regulatornu komisiju za energetiku, nije dostavio podatke o neto platama, nego samo pravilnik kojim je regulisana ova oblast i iznose određenih koeficijenata na osnovu kojih se vrši obračun ličnih primanja.\nKako je napisao, plata mu se obračunava na osnovu koeficijenta 35, iz čega proističe da mu je osnovna plata bila najmanje 3.500 KM plus svi ostali dodaci.\nObrenka Slijepčević, predsjednica Komisije za utvrđivanje sukoba interesa, kako je navela u dopisu, prima ukupnu platu od 3.000 KM. Kako je naglasila, nema nikakvih dodatnih primanja, poput regresa, zimnice i sličnih dodataka.\nSlobodan Bošković, predsjednik Upravnog odbora RTRS-a, prima mjesečnu naknadu od 3.000 KM, a ostali članovi ovog tijela po 1.500 KM. Kako su sa RTRS-a naveli u odgovoru Administrativnoj komisiji, ovaj novac se isplaćuje iz budžeta javnog servisa.\nZanimljivo je da u materijalu, koji je dostavljen poslanicima, stoji i da je predsjednik Ustavnog suda RS Džerard Selman odbio da parlamentu otkrije visinu plate, pozivajući se na zakon o ovom sudu po kojem sudije sami sebi određuju lična primanja.


🚌 Autobus Novi Sad → Holzkirchen - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Novi Sad - Holzkirchen\nAutobuske karte za Novi Sad Holzkirchen kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nInformacije za Autobus Novi Sad - Holzkirchen\nNovi Sad - Holzkirchen se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Novi Sad - Holzkirchen. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


Dinamu bod za opstanak\nLokalni sport - Ponedeljak 14.05.2012 - 09:02\nU 25. kolu Srpske lige „Istok“ vranjski Dinamo je igrao nerešeno, na svom stadionu, protiv lidera na tabeli ekipe Timoka iz Zaječara i najverovatnije rešio sve dileme oko opstanka u ligi.\nZaječarci su, nakon poraza Radničkog iz Svilajnca u subotu u Despotovcu od ekipe Sloge, rezultatom 2.1, rutinski odigrali utakmicu, bez većeg angožovanja i borbe i osvojili bod koji ih još više približava Prvoj ligi.\nFudbaleri Dinama, pred stotinak najvernijih navijača, bez nekoliko iskusnih prvotimaca, ostvarili su cilj da ostanu neporaženi i pet kola pred kraj prvenstva uđu opuštenije, bez bojazni da mogu da ispadnu.\nPodmlađeni tim Dinama se trudio, bilo je dosta trčanja, ali se još jednom pokazalo da bez „dogovora“ ne bi mogli da osvoje bodove, kao i mnogo puta ovog proleća.\nDrugi pčinjski srpskoligaš, ekipa Radnika iz Surdulice nastavila je rasprodajom bodova, ovog puta u Surdulici.\nSa ekipom Radničkog iz Pirota, koja se grčevito bori za opstanak, odigrali su nerešeno 1:1, pred gotovo praznim stadionom.


Televizija -- Data și ora publicării: 13.09.2021 13:14:15\nTELEKOM-SRBIJA / Telekom zabeležio rast prihoda\nBEOGRAD (MEDIA EXPRES) / 10. septembar 2021. / Generalni direktor Telekoma Srbija Vladimir Lučić rekao je da jeTelekom zabeležio rekordan rast prihoda od devet posto u odnosu na 2020. što je rast od preko četiri milijarde dinara. Takođe, istakao je da je profit pre oporezivanja kompanije porastao za 20 posto, a profit je više od četiri puta veći nego lane.\n"Značajno povećanje prihoda i profitabilnosti uz smanjenje zaduženosti i lidersku poziciju u svim kategorijama pokazuju da naša kompanija ima kapaciteta za dalje širenje u regionu", kazao je on u intervjuu za današnje "Večernje novosti".\nKako je naveo i pored značajnih inve sticija obaveze Telekoma prema bankama za prvih pola meseci smanjene su za preko osam milijardi dinara.\n"I dalje imamo prirodan rast u broju korisnika mobilne, interneta i TV što pokazuje da će naše tržišno učešće i dalje rasti", rekao je Lučić.


Mustafa: Nema rizika za koaliciju, postoji rešenje za sve • RTK\nPredsednik Demokratskog saveza Kosova, Isa Mustafa, ne vidi rizik za raspad koalicije nakon javnih optužbi između zvaničnika DSK-a i ABK-a u vladi. On najavljuje sastanak sa liderom ABK čim se premijer oporavi od COVID-19. Lider DSK kaže da postoje rešenja za sva otvorena pitanja.\nZa sve nesuglasice u vladi, DSK-ABK-NISMA lider DSK kaže da postoje rešenja.\nMustafa je rekao za Express da će imati sastanak sa vladajućim partnerima čim se premijer Hoti oporavi od koronavirusa, istakavši da je koalicija stabilna.\n"Mislim da je vladajuća koalicija stabilna. Kada se premijer oporavi, sastaćemo se sa partnerima koalicije i rešićemo sva pitanja koja su se pojavila u medijima. Cenim da ne postoje takva pitanja koja se ne mogu rešiti razumevanjem", rekao je Mustafa.\nPredsednik DSK je takođe rekao da se svi akteri moraju usredsrediti na borbu protiv pandemije, i da bi se u dijalog trebao uključiti širok politički spektar.\n"Svi se moramo usredsrediti na borbu protiv Covid-19 i ekonomski oporavak. U međuvremenu, dijalog može biti efikasan ako se u taj proces uključi više političkih snaga", rekao je on.\nKako kaže, Ramuš Haradinaj je počeo da optužuje Hotija nakon što Seljim Seljimi nije prisustvovao sastanku u Briselu sa Aleksandrom Vučićem. Bivši premijer se suprotstavio šefu trenutne izvršne vlasti kada je otišao u Karačevo, dan nakon što su srpske snage ušle na teritoriju Kosova i pozvao na reakciju institucija.\nNakon toga, Avdulah Hoti je odgovorio Haradinaiu, rekavši mu da odlazak na granicu sa Srbijom nije potreban kada je sve u tom delu sigurno. On je rekao da nema potrebe za takvim defileima.\nDanas, su dva ministra ABK uputila optužbe premijeru. Meliza Haradinaj-Stubla je izjavila da ne podržava tvrdnje da je sve sigurno i demantovala KFOR da srpske snage sinhrono ulaze na teritoriju Kosova. Seljimi svakodnevno upućuje žalbe premijeru da ne zna šta se dešava u Briselskom dijalogu.\nS druge strane, zamenik premijera Driton Seljmanaj reagovao je na izjave zvaničnika ABK, rekavši da premijer Kosova Avdulah Hoti, vodi dijalog.


Vesić i Nikodijević prekinuli blokadu u Begaljici - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vesić i Nikodijević prekinuli blokadu u Begaljici\n3Piše: Danas Online 30. juna 2018. 17.24\nGradski menadžer Goran Vesić Foto: Beoinfo\n„Porodica Petrović godinama ne dozvoljava da se očisti korito Begaljičkog potoka tvrdeći da protiče kroz njihov privatni posed. Posle noćašnjih obilnih padavina u Begaljici, potok je počeo da plavi okolne kuće, i postojala je opasnost da ostale kuće koje se nalaze uz reku budu poplavljene zbog odbijanja ove porodice da dozvoli da mehanizacija očisti korito potoka. Zbog toga su građani Begaljice blokirali ulicu Borisa Kidriča, zbog čega se napravila kolona vozila duga skoro tri kilometara“, piše u saopštenju sekretarijata za informisanje grada Beograda.\nVesić i Nikodijević došli su na lice mesta zajedno sa predsednikom gradske opštine Grocka Dragoljubom Simonovićem i načelnikom OUP Grocka Zoranom Đorđevićem. Na njihov zahtev građani su uklonili blokadu, a Vesić je tom prilikom obećao građanima da će Smederevski put koji povezuje Grocku sa Smederevom i na kome je bujica noćas uništila most biti privremeno prohodan do ponedeljka ujutru.\n– Štab za vanredne situacije opštine Grocka doneo je odluku da se ovaj potok očisti, vanredno je stanje i ukoliko to ne uradimo dovodimo čitavo selu u opasnost – rekao je Vesić, i dodao da naređenje štaba mora odmah da bude izvršeno.\nNikodijević je obećao porodici Petrović da će grad Beograd i opština Grocka nadoknaditi eventualnu štetu koja može da nastane na njihovog privatnoj imovini.\nPredsednik Gradske opštine Grocka Dragoljub Simonović preuzeo je obavezu da opština uredi korito Begaljičkog potoka, da geometri utvrde vlasništvo imovine i da se ona plati kako bi jednom zauvek rešio ovaj problem.\nPorodica Petrović se potom povukla a bageri su počeli da čiste korito Begaljičkog potoka.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić i predsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević prekinuli su danas saobraćajnu blokadu ulice Borisa Kidriča u Begaljici u opštini Grocka, i doveli mehanizaciju koja je počela da čisti kanal čije čišćenje već 24 sata blokira porodica Petrović zbog neraščišćenih imovinskih odnosa.\nPorodica Petrović godinama ne dozvoljava da se očisti korito Begaljičkog potoka tvrdeći da protiče kroz njihov privatni posed. Posle noćašnjih obilnih padavina u Begaljici, potok je počeo da plavi okolne kuće, i postojala je opasnost da ostale kuće koje se nalaze uz reku budu poplavljene zbog odbijanja ove porodice da dozvoli da mehanizacija očisti korito potoka. Zbog toga su građani Begaljice blokirali ulicu Borisa Kidriča, zbog čega se napravila kolona vozila duga skoro tri kilometara.\ngoran vesic, grocka, nikola nikodijevicBeograd\n30. juna 2018. u 23.42\nOvo su srpska posla, da zbog jedne porodice bude poplavljeno čitavo selo. Kakva je to porodica Petrović, i koji su im argumenti da budu toliko samoživi. Ni jedan argument nije jači od nesreće više porodica koje su mogle da budu poplavljene. Svaka čast Ministru Stefanoviću, uvek je uz narod kada je najteže.\n01. jula 2018. u 08.47\nOd cega ljudi prave problem…\n01. jula 2018. u 09.51\nNiko nema prava da blokira ulice pogotovo za čišćenje kanala koji će odvući mnogo vode sa ulica i iz dvorišta poplavljenih. Odlična reakcija Vesića i Nikodijevića.


DRUGA SEDNICA PRVOG REDOVNOG ZASEDANJA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE U 2014. GODINI: USVOJENO VIšE PREDLOGA ZAKONA I PREDLOGA ODLUKA, A RAD SE NASTAVLJA 12. MAJA 2014. GODINE\n1. Predlog zakona o izmeni Zakona o privatizaciji, koji je podnela Vlada;\n2. Predlog odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije, koji je podneo narodni poslanik Zoran Babić;\n3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, koji je podnela Vlada;\n4. Predlog zakona o izvršenju krivičnih sankcija, koji je podnela Vlada;\n5. Predlog zakona o izvršenju vanzavodskih sankcija i mera, koji je podnela Vlada;\n6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakonika o krivičnom postupku, koji je podnela Vlada;\n7. Predlog zakona o pravobranilaštvu, koji je podnela Vlada;\n8. Predlog zakona o posredovanju u rešavanju sporova, koji je podnela Vlada;\n9. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, koji je podnela Vlada;\n10. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vanparničnom postupku, koji je podnela Vlada;\n11. Predlog zakona o izmenama Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koji je podnela Vlada;\n12. Predlog zakona o izmeni Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, koje je podnela Vlada;\n13. Predlog odluke o dopunama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, koju je podnela Poslanička grupa Demokratska stranka;\n14. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, koju je podnela Poslanička grupa Srpska napredna stranka;\n15. Predlog odluke o dopuni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, koji je podnela predsednik Narodne skupštine;\n16. Predlog odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, koji je podnela predsednik Narodne skupštine;\n17. Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama (Interparlamentarna unija), koji je podnela predsednik Narodne skupštine;\n18. Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama (Parlamentarna skupština Crnomorske ekonomske saradnje, Parlamentarna skupština NATO-a), koji je podnela predsednik Narodne skupštine i\n19. Predlog odluke o imenovanju šefova stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koje je podnela predsednik Narodne skupštine.\nNarodna skupština je, većinom glasova narodnih poslanika, prihvatila predlog narodnog poslanika Zorana Babića da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka 4, 5. i 6. dnevnog reda, zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka 7, 8, 9, 10. i 11. dnevnog reda i zajednički jedinstveni pretres o predlozima odluka iz tačaka 13, 14, 15, 16, 17, 18. i 19. dnevnog reda sednice.\nNarodna skupština je usvojila predlog narodnog poslanika Zorana Babića da se pretres u pojedinostima o Predlogu zakona o izmenama Zakona o privatizaciji obavi odmah po završetku načelnog pretresa tog predloga zakona.\nU prepodnevnom delu rada, Narodna skupština započela je načelni pretres o Predlogu zakona o izmeni Zakona o privatizaciji koji je, u ime predlagača, predstavio ministar pravde Nikola Selaković.\nDo kraja rada, Narodna skupština vodila je i zaključila raspravu u načelu o Predlogu zakona o izmeni Zakona o privatizaciji.\nNarodna skupština nastavlja rad u ponedeljak, 12. maja, u 10.00 časova.\nIzvor: Vebsajt Narodne skupštine Republike Srbije, 11.5.2014.


Popboks - Mojih 5 minuta za neafirmisane bendove u Route 66 [s2]\nNajave · 25.06.2013. 09:24\nMojih 5 minuta za neafirmisane bendove u Route 66\nBina novosadskog kluba Route 66 biće i ovog leta dostupna za mlade i neafirmisane rock'n'roll bendove.\nSvaka sreda tokom jula i avgusta biće rezervisana samo za svirke novih bendova. Izvođači koji su zainteresovani za učešće u akciji Mojih 5 minuta kluba Route 66 mogu se prijaviti na email m5m@gmx.com. U emailu je potrebno poslati biografiju benda, demo snimak (nije obavezno) i linkove za profile na društvenim mrežama.\nU prethodne dve sezone u akciji Mojih 5 minuta predstavilo se 30 bendova. Novina u odnosu na ranije sezone je simbolična cena ulaznice od 50 dinara, od kojih će sav prihod ići izvođaču koji svira to veče.


Proizvodnja, izvoz i uvoz duvana | Agroservis\n> Proizvodnja, izvoz i uvoz duvana\nProizvodnja, izvoz i uvoz duvana\nSUŠA OSUŠILA DUVAN\nNovi Sad, 14. septembar 2012.\nKako se očekuje u Srbiji će se ove godine na oko 5.501 hektara proizvesti 8.239 tona duvana, uz prosečan prinos od oko 1,5 tona po hektaru. Rod je znatno manji nego lane, jer je suša „osušila”, odnosno smanjila ukupan rod za oko 25 odsto, zaključeno je na sednici Grupacije proizvođača i prerađivača duvana Privredne komore Srbije (PKS) i Odbora grupacije za proizvodnju, preradu i promet duvana D.O.O. Industrijsko bilje u Novom Sadu.\nPredsednik Grupacije proizvođača i prerađivača duvana PKS Đorđo Radojičić je naglasio da se zahteva da i proizvođači kada ga izvoze dobiju izvozne subvencije kao što ih imaju i uvoznici duvana. Radojičić je posebno podvukao da je sad prisutna nelojalna konurencija na tržištu duvana, jer njegovi prerađivači u vreme kada je suša smanjila rod, plaćajući više otkupljuju proizvodnju na tržištu gde je nisu ugovarali. Dakle, od Vlade Srbije se traži da se uvede red i da i ova proizvodnja bude izjednačena sa ostalom, jer proizvodimo konkurentan i kvalitetan duvan koji je tražen na svetskom tržištu.\nDirektor Duvanske industrije u Čoki Predrag Stojanović je apelovao da se u ovoj godini kada je suša smanjila rod poštuju ugovori i da se duvan preuzima isključivo od onih proizvođača sa kojima je on ugovoren. Jer, prisutno je nepoštovanje ugovora, pa se sa većim trenutnim plaćanjem kilograma duvana, roba preuzima od proizvođača gde nije ulagan novac.\n- Uz sve to prisutan je i šverc duvana, pa se on u vreme nestašica odnosi sa našeg tržišta u druge republike eks Jugoslavije, ponajviše u Bosnu i Hercegovinu i Hrvatsku. Mnoge kompanije na tržištu koriste i svoj monopol, i odnose proizvodnju baš od onih proizvođača gde je, recimo, firma koju ja vodim dve decenije ulagala u proizvodnju duvana i izgradnju sušara. Višegodišnje ovakvo negativno ponašanje uticalo je i na smanjenje površina i proizvodnje duvana u Srbiji. Primera radi, sad već daleke 1986. godine na ovim prostorima Srbije proizvodilo se čak 28.000 tona duvana, da bi se danas te količine smanjile za nekoliko puta - rekao je Stojanović.\nDirektor Poslovne zajednice za industrijsko bilje u Novom Sadu dr Olga Čurović je podvukla da smo sa lošom privatizacijom, uništili domaću proizvodnju duvana, što pokazuje ovogodišnja proizvodnja. Slično je i sa hmeljom. Jer, smo pre privatizacije pivara hmelj gajili na blizu 2.000 hektara, dok danas nema nijednog zasada više u Srbiji, pa ga industrija piva uvozi.\nGovoreći o spoljnotrgovinskoj razmeni duvana i duvanskih proizvoda samostalni savetnik u Udruženju za poljoprivredu i prehrambenu industriju PKS Milan Kužnik je naglasio da ukupna spoljnotrgovinska razmena ovih proizvoda u vremenu od januara do kraja juna ove godine iznosi 71,2 miliona dolara. Od toga se na izvoz odnosi 31,8 miliona dolara, a na uvoz 39,4 miliona dolara. Po njegovim rečima u ovom vremenu zabeležen je deficit u razmeni duvanskih proizvoda sa svetom u iznosu od 7,5 miliona dolara, što je značajno smanjenje, imajući u vidu da je u istom periodu 2011. godine deficit iznosio 17,2 miliona dolara. Posmatrajući po zemljama partnerima, najveće količine duvana (ižiljenog i neižiljenog 4.472 tone) izvezene su u zemlje EU i to Belgiju, Bugarsku i Holandiju u ukupnoj vrednosti od oko 20,3 miliona dolara. Kada je reč o cigaretama u količini od 895 tona, one su se izvozile u zemlje bivše SFRJ u ukupnoj vrednosti od 10 miliona dolara. Ostali duvanski proizvodi su izvezeni u ukupnoj vrednosti od 1,5 miliona dolara. U strukturi ukupnog uvoza duvanskih proizvoda, najveće učešće ima uvoz duvana od 44 odsto ( u ovom periodu uvezeno je 3.343 tone duvana u ukupnoj vrednosti od 17,4 miliona dolara), zatim uvoz cigareta sa 43,5 odsto (uvezeno je 1.442 tone cigareta, što je plaćeno 17,1 miliona dolara). Pored toga uvezeno je i ostalih duvanskih proizvoda sa 12,5 odsto, a to je 628 tona cigara, cigarilosa, duvana za pušenje, folia i ekstrakta u ukupnoj vrednosti od 4,9 miliona dolara, naveo je Kužnik. Najznačajnija zemlja partner u uvozu duvana je Brazil koji sa 563 tone raznih vrsta duvana čini 17 odsto ukupno uvezenih količina duvana u Srbiju. Tu su još SAD, Kina, Malavi i Nemačka.\nProizvodnja i primarna prerada duvana je trenutno najprofitabilnija proizvodnja u srpskom agraru, tako da je potrebno uključiti ovu oblast u donošenje strategije poljoprivrede i ruralnog razvoja za period od najmanje 10 godina. Kako je konstatovano, ovoj grani je neophodno obezbediti dugoročni sistem subvencionisanja proiozvodnje kako bi se dostigao nivo od oko 20.000 tona godišnje proizvodnje. Time bi se zadovoljile domaće potrebe, a značajnije količine bi mogle i da se izvoze. Prvenstveni interes proizvođača duvana je da se povećanjem domaće proizvodnje utiče na smanjenje uvoza duvana kojim se odlivaju značajna devizna sredstva koja za sedam meseci ove godine iznose oko 60 miliona dolara. Uz to, zahteva se od nadležnih državnih organa dosledna primena i realizacija Akcionog plana za implementaciju CEFTA sporazuma u delu koji se odnosi na proizvodnju i promet duvana i duvanskih proizvoda.