Predstavljena Monografija o Živoradu Kovačeviću | Autonomija\nPredstavljena Monografija o Živoradu Kovačeviću\nKovačević je, kao osvedočeni antifašista, uvek upozoravao da se protiv fašizma mora stalno boriti. Danas je potrebno da se čuje Kovačevićev glas protiv opasne revizije istorije.\nMonografija „Živorad Kovačević“ predstavljena je u sredu u Kolarčevoj zadužbini u Beogradu, u prisustvu članova porodice, prijatelja i saradnika preminulog bivšeg predsednika Evropskog pokreta u Srbiji (EPuS).\nMonografija je objavljena u godini kada EPuS obeležava 20 godina postojanja u želji da život i dela tog izuzetnog čoveka sačuva od zaborava, rečeno je u Kolarčevoj zadužbini. Kovačević, koji je umro prošle godine, bio je predsednik EPuS 12 godina.\nMeđu autorima tekstova su saradnici, prijatelji i poštovaoci Živorada Kovačevića koji su pisali o svom sećanju iz različitih perioda njegovog rada, iz vremena kada je Kovačević bio gradonačelnik Beograda, ambasador u SAD, predavač, aktivista i lingvista.\nMonografija sadrži i foto-dokumentaciju, intervjue i tekstove iz štampanih medija, kao i autorske govore i tekstove, od kojih su neki objavljeni prvi put.\nPredsednik EPuS Vlastimir Matejić kazao je da Kovačevićeva kompetentna svestranost zaslužje priznanje. „Bio je inovativan i inicijativan a takvi ljudi su kod nas uvek bili nepoželjni jer najavljuju promene“, kazao je Matejić.\nNekadašnji predsednik EPuS Mirko Tepavac rekao je da Kovačević nije bio svaštar, nego stvaralac i znalac, a da monografija nije obična knjiga nego čitavo jedno dramatično vreme čiji je akter i žrtva bio Živorad Kovačević. „Bio je jugoslovenska ličnost po evropejskim shvatanjima države kao društvene i kulturne zajednice“, naveo je Tepavac i dodao da je Kovačević bio stvaralac po vokaciji, a političar po nužnosti.\nKopredsednik Igmanske inicijative za Srbiju Aleksandar Popov kazao je da je Kovačević doprineo da Igmanska inicijativa postane respektabilni činilac u regionu. Popov je rekao da je Kovačević kao osvedočeni antifašista uvek upozoravao da se protiv fašizma mora stalno boriti i poručio da je danas potrebno da se čuje Kovačevićev glas protiv opasne revizije istorije.\nNa predstavljanju monografije, koja sadrži tekstove i Budimira Lončara, Ivana Klajna, Vojina Dimitrijevića i Jelice Minić, prisustvovao je i poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić.


Uputstvo o postupku izdavanja uverenja o domaćem poreklu dobara u postupcima javnih nabavki\nUPUTSTVO O POSTUPKU IZDAVANJA UVERENJA O DOMAĆEM POREKLU DOBARA U POSTUPCIMA JAVNIH NABAVKI\nOvim uputstvom uređuje se postupak izdavanja uverenja o domaćem poreklu dobara (u daljem tekstu: Uverenje) za ponudu isporuke dobara domaćeg porekla, u postupku javne nabavke.\nUverenje se izdaje ponuđaču - podnosiocu zahteva, privrednom društvu, preduzetniku ili drugom pravnom licu koje obavlja registrovanu delatnost na teritoriji Republike Srbije.\nPrilikom utvrđivanja ispunjenosti uslova da su ponuđena dobra domaćeg porekla, Privredna komora Srbije (u daljem tekstu: Komora) primenjuje propise kojima se uređuje carinski sistem.\nPOSTUPAK IZDAVANJA UVERENJA\nKomora izdaje Uverenje na osnovu zahteva ponuđača - podnosioca zahteva.\n- pisanim putem u papirnom obliku, svojeručno potpisan od strane ovlašćenog lica podnosioca zahteva, uz propisanu originalnu dokumentaciju;\n- elektronskim putem u obliku digitalno potpisanog dokumenta, u skladu sa zakonom kojim se uređuju uslovi i način postupanja sa elektronskim dokumentom. Podnosilac unosi podatke u propisane obrasce koje potpisuje kvalifikovanim elektronskom potpisom na internet portalu Komore, odnosno dostavlja obaveznu dokumentaciju u obliku elektronskih dokumenata, koji moraju biti potpisani kvalifikovanim elektronskim potpisom ovlašćenog lica podnosioca zahteva. Prospektni i drugi materijal se ne potpisuje kvalifikovanim elektronskim potpisom.\nPonuđač - podnosilac zahteva dužan je da u zahtevu navede sledeće podatke:\n- naziv, sedište i matični broj podnosioca zahteva;\n- šifru pretežne delatnosti i poreski identifikacioni broj (PIB) podnosioca zahteva;\n- izjavu da se Uverenje traži radi ostvarivanja prava iz člana 86. stav 2. ili stav 4. Zakona o javnim nabavkama;\n- broj ili šifru, vrstu, opis predmeta javne nabavke, podatak kada i gde je objavljena javna nabavka;\n- naziv i sedište naručioca;\n- obrazloženje da je predmet javne nabavke domaćeg porekla po osnovu propisa kojima se uređuje carinski sistem.\nPonuđač - podnosilac zahteva dužan je da uz zahtev iz člana 4. priloži i sledeću dokumentaciju:\n- izjavu proizvođača da je roba koja je predmet javne nabavke domaćeg porekla, datu pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću, svojeručno potpisanu od strane ovlašćenog lica podnosioca zahteva, odnosno potpisanu kvalifikovanim elektronskim potpisom ovlašćenog lica. U slučaju da zahtev ne podnosi proizvođač, već drugo pravno lice (ponuđač), podnosilac zahteva dužan je da priloži izjavu proizvođača da je roba domaćeg porekla;\n- ukoliko zahtev sadrži više različitih vrsta proizvoda koji su predmet javne nabavke, podnosilac zahteva je dužan da dostavi overenu i potpisanu Specifikaciju proizvoda u dva primerka, koju Komora overava i koja postaje sastavni deo Uverenja. Ukoliko se zahtev podnosi elektronski, Specifikacija se potpisuje kvalifikovanim elektronskim potpisom ovlašćenog lica;\n- specifikaciju utroška materijala u procesu proizvodnje dobara domaćeg porekla;\n- odgovarajući prospektni materijal;\n- dokaz o uplati naknade za izdavanje uverenja.\nPrilikom podnošenja zahteva, podnosilac zahteva bira način preuzimanja uverenja, odnosno obaveštenja: u papirnom obliku ili u obliku obliku elektronskog dokumenta.\nUkoliko zahtev nije kompletan ili se na osnovu priložene dokumentacije ne može utvrditi tačnost datih podataka, podnosilac zahteva se poziva da zahtev dopuni u primerenom roku, koji ne može biti duži od sedam dana.\nRadi utvrđivanja ispunjenosti uslova da su ponuđena dobra domaćeg porekla, lice koje obrađuje zahtev po potrebi će izvršiti i proveru navoda podnosioca zahteva obilaskom lokacija navedenih u zahtevu.\nNa osnovu priložene dokumentacije i utvrđenog činjeničnog stanja, izdaje se uverenje da je privredno društvo, preduzetnik ili drugo pravno lice koje obavlja registrovanu delatnost, proizvođač ili ponuđač dobara domaćeg porekla.\nKomora zadržava pravo provere tačnosti podataka u priloženim dokumentima.\nUkoliko Komora utvrdi da određeni podaci u priloženim dokumentima nisu u skladu sa nekim odredbama propisa kojima se uređuje carinski sistem, traženo Uverenje neće biti izdato, o čemu će podnosilac zahteva biti obavešten pisanim putem, odnosno na delu Internet portala Komore dostupnom samo podnosiocu zahteva (u daljem tekstu: Obaveštenje), uz navođenje razloga zbog kojih Uverenje nije izdato.\nSADRŽINA UVERENJA, ODNOSNO OBAVEŠTENJA\nUverenje se izdaje na memorandumu Komore i sadrži:\n- osnov za izdavanje Uverenja, broj i datum izdavanja Uverenja;\n- naziv, sedište, matični broj, šifru delatnosti i poreski identifikacioni broj (PIB) podnosioca zahteva;\n- iskaz o nalazu da je podnosilac zahteva proizvođač ili ponuđač proizvoda domaćeg porekla;\n- predmet javne nabavke ili specifikaciju proizvoda koji su predmet javne nabavke;\n- broj ili šifru, vrstu i opis javne nabavke;\n- naziv i sedište naručioca, kao i podatak kada i gde je objavljena javna nabavka.\nUverenje, odnosno Obaveštenje izdaje se u roku do sedam dana od dana prijema zahteva.\nUverenje, odnosno Obaveštenje izdaje se na osnovu podataka i obrazloženja koje je podneo podnosilac zahteva, koji snosi punu materijalnu i krivičnu odgovornost za date podatke.\nNaknada za izdavanje Uverenja, odnosno obaveštenja, naplaćuje se prema Cenovniku koji utvrđuje nadležni organ Komore.\nVAŽENJE UVERENJA I PODNOŠENJE PRIGOVORA\nUverenje se izdaje samo za potrebe javne nabavke navedene u zahtevu i ne može se koristiti u druge svrhe.\nKomisiju iz stava 1. ovog člana obrazuje i njen rad uređuje Upravni odbor Komore.\nStupanjem na snagu ovog uputstva prestaje da važi Uputstvo o uslovima, načinu i postupku izdavanja Uverenja o domaćem poreklu robe u postupcima javnih nabavki ("Službeni glasnik RS", broj 48/13).


SAD DOKAZAO, REINFEKCIJA MOGUĆA: Verovtnaća, za ponovno oboljevanje od kovida, ne tako mala | Happy BSC portal\nSAD DOKAZAO, REINFEKCIJA MOGUĆA: Verovtnaća, za ponovno oboljevanje od kovida, ne tako mala\nLjudi koji su već preležali Kovid 19 nisu u potpunosti zaštićeni od ponovne infekcije, upozorava nova studija američkih naučnika.\nIstraživači sa Medicinskog fakulteta ISMMS u Njujorku analizirali su podatke o više od 3.000 zdravih članova američkog korpusa marinaca starosti od 18 do 20 godina.\nOtkrili su da je oko 10 procenata osoba uključenih u studiju koji su prethodno bolovali od Kovid 19, ponovo zaraženo.\nAutori studije upozorili su da je, uprkos prethodnoj infekciji i prisustvu antitela, vakcinacija i dalje neophodna za pojačavanje imunoloških odgovora, sprečavanje ponovne infekcije i smanjenje prenosa kao i da bi i mladi ljudi trebali da se imunizuju.\nPROTESTI U OKLANDU: STOP policijskoj brutalnost (VIDEO)


Uslovi korišćenja - Shoppy Online\nBusiness Solution Plus DOO Niš kao vlasnik web sajta Shoppy Online (www.shoppy.rs) posebnu pažnju posvećuje zaštiti privatnosti Vaših podataka.\nPodaci koje ostavljate na našem sajtu (ime i prezime, adresa, kontakt telefon i email) čine minimum podataka koji nam je potreban kako bismo mogli da Vam pružimo uslugu i isporučimo robu koju ste poručili. Podaci su dostupni isključivo zaposlenima u kompaniji, koriste se isključivo u cilju prodaje i isporuke proizvoda i isti nikada neće biti ustupljeni trećim licima.\nShoppy Online koristi kolačiće (cookies) kako bi Vam olakšao korišćenje online prodavnice i istu prilagodio Vašim potrebama. Ukoliko ne želite da ih koristite u svakom trenutku ih može obrisati ili u pretraživaču postaviti zabranu čuvanja istih.


Stoltenberg isključio mogućnost slanja NATO trupa u Siriju - Sputnjik Srbija\n08:15 02 Jul 2020\nStoltenberg isključio mogućnost slanja NATO trupa u Siriju\n12:57 07.12.2015 (osveženo 13:08 07.12.2015) Preuzmite kraći link\nNATO isključuje slanje kopnenih trupa u borbu protiv DAEŠ-a (takozvane Islamske države) u Siriji, jedina opcija je jačanje lokalnih snaga, izjavio je danas generalni sekretar Severnoatlantske alijanse Jens Stoltenberg.\n„To nije ni u planu koalicije niti saveznika u NATO-u“, rekao je Stoltenberg za švajcarski list „Tages ancajger“, odgovarajući na pitanje novinara da li će NATO poslati kopnene snage kao podršku vazdušnim udarima, preneo je Rojters.\nPrvi čovek Alijanse je naveo da SAD imaju ograničen broj specijalnih snaga, a da je u prvom planu „ojačanje lokalnih snaga“.\n„To nije lako, ali je jedina opcija“, istakao je on.\nTurska ometa borbu protiv DAEŠ-a, a Zapad ne sme da je odbaci\nStoltenberg je istakao da taj konflikt ne predstavlja rat između Zapada i islamskog sveta, već protiv „ekstremizma i terorizma“.\n„Muslimani se nalaze na prvoj liniji fronta u ovom ratu. Većina žrtava su muslimani, a i većina onih koji se bore protiv DAEŠ-a su muslimani. Mi ne možemo da vodimo ovaj rat umesto njih“, istakao je Stoltenberg.\nOn je najavio i da će NATO pomoći Turskoj da unapredi svoju protivvazdušnu odbranu, nakon što su turski lovci prošlog meseca oborili ruski vojni avion na teritoriji Sirije u blizini tursko-sirijske granice.\nAlijansa će paket mera za Tursku usvojiti pre katoličkog Božića, 25. decembra, najavio je Stoltenberg, dodavši i da je sada važno da se ublaže tenzije u odnosima sa Rusijom posle obaranja aviona.\nPostignut napredak saradnje u borbi protiv terorizma\n„Sad je važno da se deeskalira situacija i razviju mehanizmi za sprečavanje sličnih incidenata u budućnosti. Vidimo značajno prisustvo ruskih snaga od severa Evrope sve do Mediterana. I tamo je potrebno da izbegnemo incidente poput onog u Turskoj“, naveo je Stoltenberg.\nŠef NATO-a je pozvao Rusiju da „igra konstruktivniju ulogu u borbi protiv DAEŠ-a“. Prema njegovim rečima, „Rusija je zasad napadala druge grupe i fokusirala se na podršku režimu predsednika Sirije Bašara el Asada“.\nfront, avion, trupe, koalicija, Sirija, NATO, Jens Stoltenberg


Radna grupa za utvrđivanje statusnog pitanja projekta vodosnabdijevanja sjeverozapadnog dijela opštine Prnjavor “Povelič” održala je danas prvi sastanak s ciljem da se pronađe način da u vlasništvu projekta participira i stanovništvo koje je za izgradnju izdvojilo 2.500.000 KM.\nNačelnik Prnjavora Siniša Gatarić rekao je da je s obzirom na to da u projektu, osim Republike Srpske i opštine znatno učešće ima i lokalno stanovništvo sasvim logično da se pronađe način da i ono nekim dijelom participira u vlasništvu.\n“Zadatak radne grupe je da pronađe model i zakonski okvir za definisanje statusnog pitanja. To su pionirske aktivnosti na ovim prostorima. Te aktivnosti su veoma dobre jer ukoliko se uspije u namjeri da građani imaju korist od projekta onda će isti model poslužiti kao primjer i u budućnosti”, istakao je Gatarić.\nOn je podsjetio da je Skupština opštine u julu usvojila Strategiju vodosnabdijevanja na području ove opštine za period od 2016. do 2020. godine.\n“U avgustu će anketari u ime savjeta mjesnih zajednica sprovoditi anketu na područjima gdje nije sistemski riješen problem vodosnabdijevanja, na osnovu čega ćemo vidjeti kakvo je interesovanje građana za slične projekte”, dodao je Gatarić.\nPredsjednik Radne grupe Nebojša Todić kaže da je ovo težak zadatak, da ovaj projekat obuhvata 1.800 domaćinstava, ali da očekuje da Prnjavor bude prva opština koja će partnerskim odnosom priznati građanima uloženi novac.


Timok preko Lubnice do finala Kupa Fudbalskog saveza Zaječarskog okruga - Glas Zaječara\nHome Sport Timok preko Lubnice do finala Kupa Fudbalskog saveza Zaječarskog okruga\nFudbaleri “Timoka 1919” plasirali su se u finale Kupa Fudbalskog saveza Zaječarskog okruga, pošto su u sredu 5. maja savladali “Radnički 1946” u Lubnici rezultatom 1:3. Zaječarci će se za trofej boriti sa Timočaninom iz Knjaževca, koji je bio uspešniji od OFK 019 na starom terenu “Puteva” na Kraljevici i slavio pobedu 1:2, piše Glassporta.rs.\nBila je ovo lepa prilika za trenera lidera srpskoligaškog “Istoka” Vojkana Rajčića da malo promeša karte i na teren u Lubnici pošalje igrače koji su nešto manje igrali u prolećnom delu sezone. Počelo je odlično za goste, a fantastičan pogodak Pantića iz kornera u 5. minutu obeležio je prvo poluvreme. Uzvratio je četvrtoplasirani tim zaječarske Okružne lige veoma brzo, ali je prečka spasila golmana gostiju Joksimovića.\nJanuarsko pojačanje Timoka Lapčević u nastavku je rešio pitanje pobednika sa dva gola u razmaku od tri minuta. Najpre je u 62. savladao Aleksića, da bi već u 65. minutu okončao sve dileme. Ipak, domaći su imali poslednju reč i postigli počasni pogodak u 80. minutu preko Mirovića.\nFinale Kupa biće odigrano u Sokobanji, a termin susreta timočkih superligaša će od strane FSZO biti naknadno saopšten. Ono što je daleko važnije po Zaječarce jeste sam finiš sezone u Srpskoj ligi “Istok”, gde ih 8. maja očekuje derbi prvenstva protiv Budućnosti iz Popovca, glavnog takmaca za prvo mesto. Timok je u velikoj prednosti jer šest kola pre kraja ima sedam bodova prednosti u odnosu na prvog pratioca, tako da bi trijumfom u meču koji u subotu počinje u 17 sati praktično rešio sve dileme oko titule prvaka i posvetio se uigravanju tima za baraž za popunu Prve lige Srbije.\nPrethodni tekstNičić najavio posebne mere za vakcinisane\nNaredni tekstI u petak stanari ulice Nikole Pašića bez struje


Održan sastanak predśedavajućih odborima za evropske poslove parlamenata EU (COSAC)\nponedjeljak, 08. februar 2016. 13:42\nIstaknuti priorioteti šestomjesečnog predśedavanja i ukazan značaj uloge nacionalnih parlamenata u donošenju odluka na nivou EU\nU okviru holandskog predśedavanja Savjetu EU danas je u Hagu održan sastanak predśedavajućih odborima za evropske poslove parlamenata EU, koji je obilježila rasprava na temu unapređenja ne samo uloge nacionalnih parlamenata u donošenju odluka na nivou EU, već i jačanju njihovih kontrolnih mehanizama za sprovođenje EU propisa. Osim toga, predstavljena su ključna pitanja kojima će se Holandija baviti u okviru predśedavanja Savjetu EU u narednih šest mjeseci.\nNa početku sastanka učesnike je pozdravila predśednica Senata Akni Burkers Knol (Ankie Broekers Knol), istakavši da ovakav vid sastanaka, koji za cilj imaju razmjenu mišljenja o pitanjima od zajedničkog interesa, predstavljaju korisnu platformu za unapređenje međuparlamentarne saradnje.\nO značaju međuparlamentarnog dijaloga govorio je i predśedavajući Odboru za evropske poslove Donjeg doma Parlamenta Holandije (Tweede Kamer) Malik Azmani istakavši da je migraciona kriza pokazala da izazovi na nivou EU postoje, te da jedinstvo u traženju rješenja samo po sebi nije dovoljno, već je potrebno ulagati napore u zajedničko djelovanje.\nU fokusu prve sesije bila je saradnja odbora za evropske poslove nacionalnih parlamenata sa aspekta primjene mehanizama za kontrolu donešenja odluka u okviru EU, te stepen razvoja komunikacije i saradnje odbora sa samim Evropskim parlamentom. Predstavljena su iskustva francuskog i belgijskog parlamenta sa aspekta kontrolnih mehanizma. S tim u vezi, u Narodnoj skupštini Parlamenta Francuske pitanje kontrole uređeno je rezolucijom, dok u Belgiji, u skladu sa parlamentarnom strukturom, federalni i regionalni parlamenti imaju svoje nezavisne intrumente kontrole.\nDruga sesija bila je posvećena prioritetima šestomjesečnog predśedavanja. Shodno tome, cilj predśedavanja Holandije jeste Unija koja u svom fokusu ima ekonomski rast i otvaranje novih radnih mjesta kroz inovacije, ali i Unija koja sarađuje sa civilnim sektorom. S tim u vezi, ministar vanjskih poslova Holandije Bert Koenders naglasio je da će se Holandija u narednih šest mjeseci fokusirati na pitanja migracije i međunarodne bezbjednosti, zapošljavanja, jačanja finansija i eurozone, te klimatskih promjena i energetike. S druge strane, Program Evropske komisije za 2016. godinu prilagođen je uslovima ekonomske i migracione krize, te bezbjednosnim prijetnjama. Iz tog razloga, potpredśednica Evropske komisije za budžet i ljudske resurse Kristalina Georgieva istakla je važnost primjene pripremljenih strategija koje za cilj imaju reviziju budžeta i unapređenja jedinstvenog tržišta, razvoja mreže za zapošljavanje, ali i onih koje se tiču jačanja energetske politike i ispitivanja uticaja klimatskih promjena.\nU okviru druge sesije prisutnima se obratila zamjenica predśednika Odbora za evropske integracije Marija Maja Ćatović, ističući dosadašnji napredak Crne Gore u pregovaračkom procesu, koji se ogleda u otvaranju dvadeset dva i privremenom zatvaranju dva poglavlja. Ona se zahvalila na podršci evropskih institucija, te pozdravila prioritete aktuelnog predśedavajućeg. Ukazala je da je Crna Gora spremna da uloži potrebne napore kako bi ispunila očekivanja koja se odnose na postizanje mjerljivih rezultata u odnosu na sprovođenje usvojenog zakonodavstva, te ukazala na važnost održavanja regionalne saradnje kroz razne inicijative, poput Berlinskog procesa.\nOsim zamjenice predśednika, u ime Odbora za evropske integracije Skupštine Crne Gore sastanku je prisustvovao i poslanik Danko Šarančić.\nPlenarna śednica COSAC-a biće održana sredinom juna tekuće godine.


Početna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Prvi maraton u planinskom biciklizmu u Vlasotincu\nSana Life 3. oktobra 2016.\tMANIFESTACIJE, TURIZAM Ostavite komentar\nNajkraća staza je rezervisana za rekreativce i duga je 20 kilometara sa 650 metara penjanja. Na srednjoj stazi takmičari će se boriti sa 42 kilometara i 1450 metara uspona, dok ih na velikom maratonu očekuje 2200 metara penjanja na 70 kilometara.\n“Ideja nam je da ovo postane tradicionalna manifestacija koja će mladima iz Vlasotinca približiti ovaj sport i upoznati ih sa prirodnim lepotama Vlasotinca i okoline. Takođe, želimo da biciklistima iz Srbije i okolnih zemalja predstavimo ovaj kraj kao izuzetno pogodan za planinski biciklizam. Za sada je prijavljeno 80 takmičara iz svih krajeva Srbije, iz Turske, Grčke, Makedonije, Mađarske, Crne Gore i Bugarske – kažu u Sportskog udruženja Naissus 018, koje je tehnički organizator maratona.\nOznakebiciklizam maraton Naissus 018 Vlasotince\nPrethodni Budite “tim” koji pobeđuje\nSledeći Završen treći „Sportfest Medijana 2016“


Izvor\tBlic\tmart 16, 2018\nU vašem govoru često se nađe mesta za reči "naravno" i "zapravo". Logopedi sa Univerziteta u Arizoni sproveli su istraživanje i otkrili zbog čega se ovo dešava.\nNaučnici su otkrili da ljudi poštapalice koje oni nazivaju funkcijske reči, koriste uvek kada su pod stresom. Do ovog rezultata su došli dvodnevnim ispitivanjem 143 dobrovoljca koji su povremeno diktafonom snimali svoj govor. Što su bili napetiji, češće se na traci čulo "naravno" i "zapravo", kao i "neverovatno", "stvarno".\n"Te reči same po sebi nemaju neko posebno značenje, više ukazuju na napetost", rekao je za magazin "Nature" Matijhas Mehl sa Univerziteta u Arizoni.\nKako je dodao, u stresnim situacijama ljudi ređe koriste zamenice u trećem licu množine "oni", "njihov" jer su u tim momentima više fokusirani na sebe nego na druge.\nNa rezultate ove studije nadovezao se i profesor Dejvid Kresvel sa Univerziteta u Pitsburgu koji je istakao da će ova studija pomoći da se još detaljnije istraže načini na koje stres deluje na naš organizam.\n« Evo za šta sve možete da iskoristite dezodorans! 11 stvari koje čine savršenu ženu »


Forenzika eksploatacije : Nova Iskra : Nova Iskra\n— Studije NEP3 — Predavanje\nMape koje će biti prezentovane na ovom predavanju pomoći će posetiocima da istraže nevidljive slojeve savremenih tehnoloških crnih kutija i njihovih fraktalnih lanaca proizvodnje, koje kriju razne oblike skrivenog rada i eksploataciju materijalnih resursa i podataka.\nPostoji mnogo razloga zašto bi trebali biti zainteresovani za crne kutije sakrivene u okviru Fejsbukove algoritamske fabrike. One posreduju i beleže našu svaku interakciju, naše najintimnije lične komunikacije, naše ponašanje i naše aktivnosti. Unutar nevidljivih zidova ove specifične algoritamske fabrike, u svakom trenutku algoritmi odlučuju koje informacije će se pojaviti u našoj infosferi, koji će sadržaji postati deo naše realnosti, šta će biti cenzurisano ili izbrisano. Ove crne kutije definišu nove oblike rada i eksploatacije, stvaraju ogromne količine bogatstva i moći vlasnicima ovih nevidljivih nematerijalnih fabrika, stvarajući veliki ekonomski jaz između onih koji poseduju i kontrolišu sredstva proizvodnje i njegovih radnika-korisnika.\nSvaki od naših mrežnih uređaja i ogromna Internet infrastruktura, skriva mnoge zanimljive priče o fraktalnim proizvodnim lanacija, eksploataciji resursa i potrošnji energije. Nevidljivi rad skriven na udaljenim lokacijama – od dubokih rupa rudnika u Africi, preko autsorsovanih fabrika i kancelarija širom sveta do nevidljivih radnih prostora nematerijalnog rada – predstavljaju drugi fokus ovog predavanja. Ovaj deo predavanja će voditi posetioce kroz rođenje, život i smrt jednog umreženog uređaja, baziranog na centralizovanom sistemu veštačke inteligencije – Amazon Eho.


Odlazak u Rusiju odložio licitaciju - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Odlazak u Rusiju odložio licitaciju\nNaplata sudske odštete od Milice Gajić\nZbog otezanja naplate odštete zbog klevete, Milovanović se obratio ministarki pravde i državnom sekretaru\n0Piše: D. Knežević 16. jula 2009. 23.28\n-Zbog veštačenja stvari, moja majka je najpre morala da plati 30.000 dinara. Potom su nadležne sudije otišle na bolovanje, pa nije imao ko da izda nalog dvojici veštaka za procenu stvari. Pošto je, najzad, i to obavljeno, Milica je otišla u Rusiju i kraj ovog predmeta se više ne nazire – rekao je Milovanović.\nOn smatra da su popisane stvari nerealno visoko procenjene, zbog čega će teško pronaći kupca. Kao primer, naveo je kućni bioskop, marke SONY, veličine ekrana 127 puta 52 inča, kupljen 2000. godine, procenjen na čak 94.600 dinara, koliko približno košta i novi. Trpezarijski sto i stolice, iz 1998. godine, procenjeni su na 67.500, dnevna garnitura od ratana, iz 2000. godine, na 124.000 dinara, dok su tri slike procenjene na 300, 500 i 600 evra. – Po ovim cenama, svako će pre da kupi nove, nego polovne stvari. Osim toga, čak i da se sve proda po navedenim cenama, dobijena suma neće biti dovoljna da se mojoj majci isplati dug jer, sem odštete, treba da se plate i sudski troškovi i zatezna kamata, što zajedno iznosi oko 800.000 dinara – rekao je Milovanović.\nPošto smatra da su veštačene cene previsoke, on je podneo žalbu Opštinskom sudu u Požarevcu. U međuvremenu, saznao je da je Miličin advokat još 24. juna zatražio odlaganje, jer se ona nalazi u Rusiji. – Pošto se kraj ovog predmeta ne nazire, jer Milica može da se vrati iz Rusije za dva ili 20 meseci, o tome sam obavestio ministarku pravde Snežanu Malović i državnog sekretara Slobodana Homena – rekao je Milovanović. Presudom Opštinskog suda, koju je u aprilu ove godine potpisala sudija Darinka Jorgovanović, Gajićeva mora da plati odštetu i samom Milovanoviću, zbog istih izjava u „Nedeljnom telegrafu“, u visini od 300.000 dinara, kao i 42.500 dinara na ime sudskih troškova.


Navijači Arsenala srećni: Džaka blizu odlaska iz Londona\nFudbaler Arsenala Granit Džaka prema navodima britanskih medija je postigao dogovor sa Romom, te bi uskoro trebao potpisati ugovor sa rimskim klubom.\nŠvajcarski fudbaler je bio lična želja Žozea Murinja, koji je ovo ljeto stigao u “Vučicu“. Arsenal je tražio 25 miliona evra, a na adresu “Tobdžija” je stigla ponuda od 14 miliona uz bonuse.\nDžaka je navodno već dogovorio lične uslove sa Romom, a nakon Eura bi trebao biti ozvaničen transfer. Švajcarska je u grupi sa Turskom, Italijom i Velsom.\nKomentari navijača na Arsenalovim vijestima o tome da odlazi Džaka, u najmanju ruku su pozitivni, jer djeluje da su “Tobdžije” jedva čekale da vide leđa iskusnom fudbaleru.\nPrethodni članakTatar od naredne sezone u drugom dresu\nNaredni članakTibodo trener godine u NBA ligi


Sutra javna lista dužnika indirektnih poreza u BiH\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Sutra javna lista dužnika indirektnih poreza u BiH\nBiH – Svi dužnici indirektnih poreza bit će javno objavljeni sutra, 3. januara 2014. godine, potvrđeno je u Upravi za indirektno oprezivanje BiH (UIOBiH).\nNa internet stranici ove porezne institucije već se nalazi i spremna apalikacija na kojoj će biti spisak dužnika. Za taj postupak prethodno je trebalo izmijeniti Zakon o postupku indirektnog oporezivanja, koji sutra stupa na snagu.\nStupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama zakona o postupku indirektnog oporezivanje, Uprava za indirektno oporezivanje BiH će javno objaviti sve one obveznike koji imaju dugovanja po osnovu indirektnih poreza: PDV-a, akciza, carina i putarina.\nOd početka primjene Zakona o PDV-u u BiH, dakle od 1.januara 2006. godine pa zaključno s 2013. godinom, dug po osnovu prijavljenog, a neuplaćenog PDV-a, sa teretom naknadne prinude iznosio je 789 miliona KM.\nOd ukupnog iznosa dugovanja do 17.novembra je bilo naplaćeno 520 miliona KM, tako da trenutna dugovanja iznose 269 miliona KM i to duguje 9.089 obveznika iz BiH.


Veća šansa za posao preko programa Nacionalne službe za zapošljavanje | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Veća šansa za posao preko programa Nacionalne službe za zapošljavanje\nU ovoj godini, kao i proteklih godina, cilj Nacionalne službe za zapošljavnje biće unapređenje kvaliteta radne snage i ulaganje u ljudski kapital, uključivanje mladih ljudi, koji izlaze iz sistema obrazovanja, kao i mogućnost da nezaposlena lica obuku „Put do uspešnog preduzetnika“ pohađaju onlajn kroz platformu, koja je obezbeđena od strane GIZ-a, preko globalnog programa Nemačke razvojne saradnje, rekao je direktor NSZ Zoran Martinović. On je zahvalio ministarki za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Dariji Kisić Tepavčević i resornom ministarstvu, na zajedničkom zalaganju u definisanju godišnjih aktivnosti NSZ i podršci u njihovoj realizaciji.\n„Potpisivanjem Sporazuma o učinku NSZ i usvajanjem Programa rada od strane Vlade Republike Srbije, stekli su se uslovi za početak realizacije jedne od važnijih aktivnosti, a to je raspisivanje Javnih poziva i konkursa, za sprovođenje programa zapošljavanja koji će biti raspisani do kraja januara 2022. godine „ naveo je Martinović.\nJavni pozivi, biće raspisani tako da poslodavci ne moraju dostavljati svu dokumentaciju lično, već će NSZ iz baze podataka i evidencije drugih službenih organa, pribaviti sama, objasnio je Martinović i posebno istakao povećane iznose pojedinih subvencija i novčanih naknada. Ministarka Kisić Tepavčević, nakon potpisivanja sporazuma, rekla je da se jedana od važnih aktivnosti odnosi na realizaciju mera aktivne politike zapošljavanja, za šta je ove godine obezbeđeno 6,5 milijardi dinara.\nPlanirano je da se u mere aktivne politike zapošljavanja ove godine uključi više od 20.000 nezaposlenih, od kojih je 2.285 osoba sa invaliditetom“ navela je ministarka. Ona je dodala da su ovogodišnja sredstva za aktivne mere zapošljavanja veće od prošlogodišnjih za 1,3 milijarde dinara. Dodatnih 102.850 nezaposlenih lica (od kojih je 5.215 osoba sa invaliditetom) biće\nuključeno u mere iz sistema aktivnog traženja posla.\nPoslodavcima i tražiocima zaposlenja sve informacije za učešće u merama aktivne politike zapošljavanja, neophodna podrška, podnošenje zahteva prema aktuelnim javnim pozivima biće dostupne putem više kanala: neposredno, putem pošte ili elektronskim putem u nadležnim filijalama Nacionalne službe za zapošljavanje, sajta, kao i putem zvanične stranice na društvenoj mreži LinkedIn, saopštila je Nacionalna služba za zapošljavanje.\ndarija kisić tepavčević istaknuto nsz put do uspešnog preduzetnika zoran martinović\nPirotsko Više tužilaštvo optužilo krijumčara ekstazija i kokaina\nStanarima i mališanima vaskršnja jaja na dar


Alternativna Medicina Mon, Nov 10, 2014\nRefleksolozi smatraju da manipulacijom određenih tačaka na stopalima, šakama i ušima, koje odgovaraju određenim delovima tela, mogu indukovati promene u tim delovima tela. Dodirnite zonu jetre na stopalu, promenićete jetru u stomaku.\nNa refleksologija.rs kažu:\nRefleksologija je vrsta masaže za aktiviranje odbrambenih mehanizama za jačanje i očuvanje zdravlja (imuniteta). Tehnika refleksologije se sastoji u blagoj i prijatnoj masaži precizno određenih tačaka stopala, te se putem nervnog sistema stimulišu odbrambeni potencijali oslabljenih ili obolelih organa što ojačava imunološki sistem i pomaže u procesu izlečenja bolesti i jačanju zdravlja.\nNavode isto tako da služi za sprečavanje glavobolja, prekomeran umor, smanjuje stres, podstiče opuštanje, poboljšava cirkulaciju, uravnotežava ceo organizam i isto tako, verovali ili ne, poboljšava kreativnost i produktivnost.\nGledajući po netu, dosta toga se govori o refleksologiji i teško je reći jednu, pa čak i par specifičnih stvari za koje se koristi. Uglavnom, kao i većina sličnih alternativnih terapija, navodno nema šta ne može refleksologija da sredi.\nZa neke stvari i mogu da se složim. S obzirom na to da je refleksologija ipak masaža (u odnosu na reiki), ne sumnjam da može da poboljša cirkulaciju krvi na tom mestu gde se masaža dešava, verujem i da može da smanji stres i da podstakne opuštanje, ipak tome masaže i služe.\nProblem imam što se refleksolozi smatraju da mogu da utiču na skoro sve čovekove organe preko tih tačaka na stopalima, šakama i ušima. Da li je ovo stvarno moguće?\nRefleksologija je jedinstveni terapeutski sistem koji polazi od teorije da se na stopalu nalazi mapa delova tela i unutrasnjih organa, te da se masažom tih tačaka deluje na odgovarajuće organe ili delove tela.\nZaista, na šakama, stopalima i ušima postoji velika gužva nervnih završetaka, ali osnovne premise refleksologije nemaju mnogo veze sa stvarnošću.\nPutevi koji navodno postoje između nervnih završetaka i organa nisu anatomski dokazani da postoje. Veoma je naivno reći, a i poverovati, ako pritisnete jednu određenu tačku na stopalu da je to tačka za dijabetes i da time možete srediti nivoe šećera u krvi. Na stranu to što ako palcem pritisnete negde neku tačku na telu vi realno pritisnete milione nervnih završetaka. Kolika je verovatnoća da u tih milion baš pritisnete samo one koji regulišu jetru ili srce ili možda nagon za povraćanjem?\nZa šta je refleksologija stvarno efikasna kad je u pitanju lečenje? Gotovo ni za šta. Nije efikasna za postoperativne nivoe kortizola 1, glavobolje, astmu 2, postoperativni bol, anksioznost kao posledicu raka, sindrom iritabilnog creva 3, edeme u trudnoći 4, bol u krstima, ovulaciju 5, olakšanje simptoma usled raka dojke 5, menopauzu 6 i multiplu sklerozu 7.\nApsolutno je neverovatno prvo, to koliko kliničkih studija ima o refleksologiji i drugo, koliko njih je negativno.\nInteresantno je to da refleksologija nije nikad testirana kao intervencija protiv bolova u stopalima, što je inače veoma česta žalba. Ako refleksologija nije mogla smanjiti edeme stopala kod žena trudnica 8, kako onda mislimo da refleksologija može da pomogne za mnoge druge navodne beneficije ovog tretmana?\nKao što možete videti, pojedinačne studije ne pokazuju efektivnost refleksologije kao validnog tretmana za mnoge simptome. Šta kažu metaanalize i pregledi?\nPregled iz 2009. godine nam u zaključku kaže 9:\nNajbolji dokazi trenutno dostupni nisu u stanju da pokažu da je refleksologija efikasan tretman za bilo koje zdravstveno stanje.\nGospodin Edzard Ernst je naravno odradio svoj sistematski pregled studija o refleksologiji 2010. godine 10 i u zaključku navodi:\nZaključeno je da najbolji klinički dokazi ne pokazuju da je refleksologija efikasan tretman za bilo koje zdravstveno stanje.\nNa primer, u studijama o pacijentima sa rakom dojke 11, izgleda da nije u pitanju sam tretman refleksologije kao modus operandi već da ljudski dodir i prisustvo ima mnogo više uticaja nego sam tretman.\nDodir je dobar i ne treba da pretvaramo dodir i društvo u pseudonaučne gluposti da bi oni bili korisni. Nisu nam potrebne teorije i gluposti refleksologije (projektovane mape i Ki energija itd.) da bismo priznali da ljudi imaju koristi od fizičkih interakcija.\nPostoji više nego dovoljno razumevanja o funkcionisanju ljudskog tela da možemo da donesemo definitivnu presudu o tome da refleksologija jednostavno ne može da radi na onaj način na koji refleksolozi govore da radi. Refleksologija neće raditi, jer ne može da radi, ali to ne sprečava ljude da izmišljaju sve i svašta. Samo zato što pravila univerzuma kažu da je nešto nemoguće, ne sprečava ljude da pokušavaju.


10 najboljih hotela u blizini: Pontedera - Casciana Terme Station\nNajbolji hoteli u blizini: Pontedera - Casciana Terme Station\nNoćenja s doručkom i pansionijoš 1041\nKuća na selujoš 287\nDoručak je uključen274\nPrikladni za porodicu384\n792 od 9.671 objekta odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nUdaljenost od: Pontedera - Casciana Terme StationPrvo pogledajte objekte najbliže centru koji imaju potvrđene raspoložive kapacitete za izabrane datume kod naših partnera\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Pontedera - Casciana Terme Station\nUdaljenost od: Pontedera - Casciana Terme Station\n0,3 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n3,9 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n4,2 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n5,2 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n5,4 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n6,1 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n6,0 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n16,0 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n7,2 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n11,1 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n13,7 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n15,1 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n16,1 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n15,0 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n14,9 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n16,5 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n17,5 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n18,9 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera\n17,7 km od: Pontedera - Casciana Terme Station\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 553 hotela u Pontedera


Niška televizija » Ekonomski samit Srbije otvoren razgovorom o poplavama\nObjavljeno 23.06.2014. 12:44\nBEOGRAD – Radnim doručkom za predstavnike stranih kompanija i diplomatske zajednice, koji su analizirali posledice nedavnih poplava i mogućnosti da se Srbiji pomogne na najefikasniji način, danas je u Beogradu otvoren 14. ekonomski samit Republike Srbije.\nPredsednik TGI grupe, koja tradicionalno organizuje ovaj samit, Simeon Tsomakos pozdravio je goste objasnivši da je prvobitna namera bila da skup bude otvoren radnim doručkom koji bi bio posvećen pitanjima ekonomskog razvoja, ali da se zbog tragičnih okolnosti od toga odustalo.\n„Ideja je bila da se organizuje doručak poslovnih lidera o tome kako Srbija može brže da napreduje ka ekonomskom rastu, ali nakon poplava promenili smo originalni plan i ovde smo da razmenimo mišljenja i ideje o tome kako se najbolje može pomoći Srbiji u otklanjanju posledica poplava“, rekao je Tsomakos.\nI predsednik ITM grupe Toplica Spasojević je, kao koorganizator samita, konstatovao da su poplave duboko pogodile srpsku ekonomiju i živote običnih ljudi.\n„Naša vlada mora da se dobro pripremi za predstojeću donatorsku konferenciju. Verovatno će šteta biti oko dve milijarde evra, što je oko šest odsto bruto domaćeg proizvoda. Dodatnih šest odsto na već oslabljenu ekonomiju je veoma teško poneti na plećima“, rekao je Spasojević.\nKako je ocenio, iako konačna procena štete još nije završena, najveću štetu je verovatno pretrpela poljoprivreda, zbog čega je upravo predstavnica vlade na radnom doručku ministarka Snežana Bogosavljević.\nAmbasador Francuske Fransoa Denio je, kao jedan od koorganizatora buduće donatorske konferencije za otklanjanje posledica poplava, istakao da je važno da izveštaj o proceni štete bude što pre završen.\n„Dobro je što je Marko Blagojević imenovan za koordinatora zaduženog za ovo pitanje, ali naglašavam da je BiH već završila izveštaj“, rekao je Denio, objasnivši da potreba za kvalitetnom i brzom pripremom izveštaja zapravo proističe iz potrebe za što širim učešćem na donatorskoj konferenciji.\n„Važno je da konferencija ima regionalni karakter, što je na simboličnom planu veoma značajno kako bi privuklo donatore. To bi takođe dalo i bolju političku vidljivost konferenciji“, kazao je Denio.\nOn je naglasio da želi da donatorska konferencija bude kvantitativno uspešna, ali da ima i uspeh u kvalitativnom smislu tako što bi se izvukli i neki dalekosežni zaključi, poput zaključaka o klimatskim promenama, upravljanju vodama i upravljanju rizicima.\nŠef kancelarije Svetske banke u Srbiji Toni Verheijen poručio je da poplave ne bi smele da odlože započete reforme i da ta dva procesa moraju ići paralelno.\nOn je naglasio da ta banka pomaže u proceni štete i podvukao da će takođe pružiti i finansijsku podršku bilo kroz prenamenu postojećih kredita, ili kroz nove zajmove.\nPredstavnici međunarodnih finansijskih organizacija su poručili da je u ovom trenutku važno da se sačeka sa procenama štete kako bi se ti podaci izneli na donatorskoj konferenciji 16. jula.\nŠef Evropske investicione banke za Zapadni Balkan Andreas Beikos je kazao da je EIB već poslala eksperte u Srbiju za procenu štete, a kako je rekao, ta banka će uraditi i prenamenu postojećih kredita na hitnije projekte.\n„U Srbiji imamo zajam za sanaciju puteva koji smo odobrili u saradnji sa Svetskom bankom i EBRD, i to može brzo da se prebaci na hitnije projekte.Takođe, odobrili smo i kredit od 75 miliona za opštinske projekte koji moze da bude preusmeren“, rekao je Beikos.\nOn je dodao i da bi kredit za modernizaciju škola mogao da se preusmeri na sanaciju oštećenih škola, a da APEX zajam za mala i srednja preduzeća gde je već odobrena prva tranša od 450 miliona evra, može da se preusmeri na firme pogođene poplavama.\nDirektor EBRD za Srbiju Mateo Patrone rekao je da je i ta banka spremna da uradi prenamenu već odobrenih kredita na projekte za obnovu zemlje. On je naveo da je, primera radi, EBRD spremna da relocira sredstva mahom na oporavak transportne infrastrukture, a tu, precizira, ima i zajmova odobrenih sa Svetskom bankom i Evropskom investicionom bankom.\nPatrone je naglasio da u tom smislu postoji konstruktivna razmena stavova, a dodati su kaže i novi sektori za kreditiranje, pre svega oni koji su pogođeni poplavama.\n„Brzo ćemo osloboditi sredstva za prenamenu. Skoro smo, na primer, razgovarali sa upravom Železnica Srbije, i deo tog zajma može da se opredeli kako bi se podržale problematične oblasti. Reč je o oko 30 miliona evra“, rekao je Patrone i dodao da je u energetskom sektoru štetu pretrpeo RTB „Kolubara“.\nPrema njegovim rečima, odobreno je i 400 miliona evra za mala i srednja preduzeća (MSP).\nTim EBRD-a će nastojati da ubreza proces odobrenja novog projekta usmerenog na agrobiznis, a primarno obradu zemljišta i preradu poljoprivrednih proizvoda, rekao je Patrone.\nOn je podsetio da EBRD trenutno u Srbiji ima portfolio od 2,5 milijarde evra, a nedavno je usvojena i nova strategija za Srbiju.\nZamenik šefa Delegacije EU u Srbiji Oskar Benedikt je rekao da je Srbija mogla da računa na mehanizme EU u poplavama i da je za nekoliko sati u susret izašlo više od 22 zemlje sa više od 600 ljudi i opremom.\n„Ovaj mehanizam za hitne situacije u EU je bitan faktor, a iako Srbija nije članica tog mehanizma bila je tretirana kao da jeste“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, Srbija može da računa na 30 miliona evra siz IPA fondova za 2012.\n„Vlada je tražila novac i iz budžeta IPA za 2014. i to 14 od 200 miliona evra i to su grantovi koji se ne vraćaju i koji će biti na raspolaganju“, rekao je on.\nDvodnevni samit čija je tema ove godine „Oporavak – Koračanje do rasta“ okupio je više od 400 učesnika, kojima će se obratiti prvi potpredsednik Vlade Srbije Ivica Dačić i više ministara ekonomskih resora.\nSkrinšot video Tanjug 23.06.2014 12:12


Studiranje ekonomije i trgovine u Kanadi\nKanada ima jednu od najjačih ekonomija na svetu i shodno tome nudi kvalitetno obrazovanje u ovoj profesionalnoj branši. Ekonomske nauke su veoma cenjene, a stručnjaci iz ove oblasti traženi su u gotovo svakoj grani industrije.\nS obzirom na njihovu široku primenu, ekonomske nauke mogu da se proučavaju samostalno, ali i da se kombinuju sa mnogim drugim oblastima, i da se, u zavisnosti od aspekata istraživanja, proučavaju kao primenjene, društvene ili prirodne nauke. Postoji širok opseg ovih kombinacija i studijskih programa.\nIpak, studije ekonomije i trgovine su najviše povezane sa studijama biznisa i menadžmenta, i najčešće su u ponudi u okviru tih studijskih programa kao njihove uže specijalizacije.\nStručni programi iz oblasti ekonomije i trgovine, sa svojom praktičnom nastavom, pripremaju studente za njihova buduća profesionalna zanimanja. Na ovom nivou obrazovanja možete pohađati praktične programe vezane za osnove ekonomije, računovodstvo, biznis administraciju, marketing, trgovinu i prodaju i sl.\nStručne programe nude državni i privatni koledži, a u zavisnosti od nivoa kvalifikacija (Certificate, Diploma ili Advanced Diploma) mogu da traju od jedne do tri godine. Studije su dostupne i kroz co-op programe, koji predstavljaju plaćenu praksu sa punim radnim vremenom obezbeđenu od strane škole.\nUslovi za upis su završeno srednje obrazovanje i položen jedan od međunarodno priznatih testova engleskog ili francuskog jezika. Za programe na engleskom jeziku potrebna ocena je 6.0 na IELTS testu. Školarine za ove programe kreću se od 10.000 do 15.000CAD na godišnjem nivou.\nNa nivou univerzitetskog obrazovanja studenti imaju priliku da se teoretski i praktično dublje upoznaju sa ekonomijom i njoj srodnim naučnim disciplinama, kako bi što bolje razumeli sve njene aspekte funkcionisanja.\nU zavisnosti od vaših interesovanja možete odabrati specijalizacije kao što su: ekonomska istorija, industrijska ekonomija, makroekonomija, politička ekonomija, međunarodna ekonomija, međunarodna trgovina i finansije, menadžment u oblasti ekonomije i trgovine, ali i empirijsku ekonomiju. Kombinovani smerovi su dostupni iz oblasti ekonomije i filozofije, ekonomije i matematike, ekonomije i statistike, ekonomije i agrobiznisa i sl.\nKvalifikacije koje stičete pohađanjem ovih kurseva mogu biti BA (Bachelor of arts), BSc (Bachelor of science) ili BIE (Bachelor of International Economics).\nOsnovne studije traju tri ili četiri godine. Uslovi za upis su završeno srednje obrazovanje i položen jedan od međunarodno priznatih testova engleskog ili francuskog jezika. Za programe na engleskom jeziku potrebna ocena je 6.5 na IELTS testu. Školarine za ove programe kreću se od 15.000 do 25.000CAD na godišnjem nivou.\nMaster studije iz oblasti ekonomije omogućavaju studentima da se usko profilišu za određene specijalizacije, kao što su makroekonomija, mikroekonomija, ekonometrija i sl. Master programi mogu biti praktičnog i istraživačkog tipa, ili kombinovani. Studije su namenjene studentima sa završenim osnovnim studijama iz oblasti ekonomije, ali i onima koji su studirali srodne discipline (matematika, fizika, inženjerstvo).\nMaster studije traju jednu ili dve godine. Uslovi za upis su završene osnovne studije i položen jedan od međunarodno priznatih testova engleskog ili francuskog jezika. Za programe na engleskom jeziku potrebna ocena je 6.5 na IELTS testu. Školarine za ove programe kreću se od 7.000 do 25.000CAD na godišnjem nivou.\nKanadski univerziteti nude veći broj doktorskih studija iz oblasti ekonomije, sa raznovrsnom ponudom specijalizacija. Studije obično traju pet godina i istraživačkog su tipa, gde studenti imaju priliku da rade sa najpriznatijim ekonomskim stručnjacima u zemlji.\nUslovi za upis su završene master studije i položen neki od međunarodno priznatih testova engleskog ili francuskog jezika, a pojedini univerziteti mogu zatražiti i polaganje GMAT ili GRE testa. Za programe na engleskom jeziku obično se traži ocena 7.0 na IELTS testu. Školarina za doktorske studije iz oblasti ekonomije kreću se od 9.000 do 20.000CAD na godišnjem nivou.


Svetske kladionice nude opkladu na datum otkrivanja vakcine protiv koronavirusa - Politički.rs\nSvetske kladionice, u nedostatku sportskih događaja, nude opklade koje se tiču koronavirusa, ali izbegavaju klađenja na broj umrlih ili zaraženih.\nU svemu prednjače ruske kladionice, koje nude opkladu na otkrivanje vakcine protiv korone.\nPrema koeficijentima, veća je verovatnoća da će Svetska zdravstvena organizacija do 31. decembra objaviti da je vakcina napravljena od mogućnosti da se to ne dogodi, prenose agencije.\nU ponudi je i opklada da li će šef “Tesle” Elon Mask objaviti da je otkrio vakcinu za šta je koeficijent čak 200.\nKladionice sugerišu i da je velika verovatnoća da će do kraja godine biti napravljena videoigra sa tematikom borbe protiv koronavirusa.\nOni koji to žele mogu da se klade da li će američki lider Donald Tramp od svog “Tramp tauera” u Njujorku napraviti privremenu kliniku za obolele od korone.\n28/09/2021DRUŠTVOIzvor: RTV\tPoslodavci koji u narednoj školskoj godini žele da se uključe u model dualnog obrazovanja u Srbiji od juče mogu da se prijave putem specijalizovanog veb portala Privredne komore Srbije (PKS) http://portal.dualnoobrazovanje.rs, saopštila je Privredna komora. Navodi se da je poziv otvoren do 30. novembra, a svi zainteresovani mogu na portalu da kreiraju profil kompanije i na jednostavan način podnesu prijavu. PKS je najavila da se od sledeće školske 2022/2023. godine u ponudi po dualnom modelu očekuje i sedam novih profila: elektrotehničar telekomunikacija, rukovalac poljoprivredne mehanizacije, kulinarski tehničar, vodoinstalater, tehničar industrijske robotike, galanterista i izrađivač hemijskih proizvoda. Đaci koji žele da se školuju po dualnom modelu moći će da biraju ukupno 59 obrazovnih profila. “Po dualnom modelu u Srbiji se trenutno školuje 8.000 učenika u 150 škola i u oko 700 kompanija. Prema poslednjim raspoloživim podacima, dualno obrazovanje u Srbiji čini pet procenata celokupnog srednjeg stručnog obrazovanja. Najatraktivniji su profili bravar-zavarivač, tehničar mehatronike, tehničar za kompjutersko upravljanje (CNC) mašina i modni krojač, a među pionirima dualnog obrazovanja u Srbiji izdvajaju se kompanije Tifani, Merkator S, Agromehanika, Inmold, Energotehnika Južna Bačka i Elektromontaža Kraljevo”, rekla je rukovodilac Centra za edukaciju, dualno obrazovanje i obrazovne politike PKS-a Mirjana Kovačević. Napomenula je da je dualno obrazovanje model srednjeg stručnog obrazovanja tokom koga se praktično znanje stiče u školi a praktično u odabranoj kompaniji, u nekim slučajevima već od prve godine školovanja. Kovačevićeva je rekla da prilikom prijavljivanja za dualno obrazovanje poslodavci podnose izjavu o spremnosti za uključivanje u dualno obrazovanje i zahtev za akreditaciju. Prateću dokumentaciju za akreditaciju poslodavci dostavljaju najkasnije do 15. decembra, elektronskim putem na mejl: obrazovanje@pks.rs ili na adresu Privredne komore Srbije, Resavska 13-15, Beograd. Sve prijave koje sadrže potpunu dokumentaciju biće objedinjene u Plan potreba privrede koji PKS dostavlja Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Konačnu odluku o strukturi upisa i odobrenim dualnim profilima doneće MPNTR objavljivanjem Konkursa za upis učenika u srednje škole, koji se očekuje krajem marta 2022. godine, navodi se u saopštenju PKS. Pročitajte jošOslobođenje podnelo krivičnu prijavu protiv Čadeža zbog upotrebe simbola KosovaU blokadi 955 firmi, 125.000 radnika na prinudnom odmoru zbog koroneRusija na meti frontalnog napada zapadnih državaŠta natera mladog čoveka da prestane da čezne da vidi šta ima iza onog i onog i onog zida? Like this:Like Loading......


Blog - Logoped Online\n(Ne)zavisnost od igranja video-igara iz perspektive učenika nižih razreda osnovne škole Predmet istraživanja čije rezultate donosimo u ovome radu jesu stavovi učenika o igranju video-igara. Istraživanje je sprovedeno sa primarnim ciljem da se utvrdi odnos učenika četvrtog razreda osnovne škole prema igranju video-igara i konstatuje njihov stav o sopstvenoj (ne)zavisnost od igranja video-igara, kao podvrste zavisnosti od interneta. U istraživanju…\nLogoped Online8 juna, 2021\nDigitalno nasilje kao bezbednosni problem mladih u savremenom društvu U uvodnom delu rada razmotreni su društveni aspekti koji utiču na povećanu upotrebu informacionih tehnologija u životu mladih i istaknuta je potreba upotrebe medija u komunikaciji koju kod omladine razvija obrazovni sistem. Osim toga, razmotreno je pitanje razvoja i transformacije personalnog i socijalnog identiteta u digitalnom svetu, u kojem je prema…\nLogoped Online10 decembra, 2020\nĆišćenje organizma O čišćenju organizma, svi su manje više upoznati. Svakodnevno nas savetuju da je organizam zatrovan i da je neophodno da se radi detox tela, čišćenje od raznih nečistoća, ali pre svega misli se na čišćenje tela. To su višegodišnje nečistoće koje unosimo hranom, vodom pa i vazduhom. Svakodnevni, moderan život podrazumeva brzu hranu koja je puna aditiva i…\nLogoped Online22 septembra, 2017\nLogoped Online18 septembra, 2017\nUticaj sociodemografskih faktora o zadovoljstvu pacijenta sistemom zdravstvene zaštite. Cilj ovog rada je da se utvrdi stepen zadovoljstva pacijenata sa zdravstvenom zaštitom među odraslima u Republici Srbiji i da se analizira korelacija između zadovoljstva i sociodemografskih karakteristika ispitanika. Rad je zasnovan na podacima Nacionalnog zdravstvenog istraživanja Republike Srbije. Za potrebe ovog rada koristili smo podatke o starrosti i domaćinstvu ljudi…\nLogoped Online25 jula, 2017


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: "U 2021. očekuje se rast ekonomije od 10%"\n19. 09. 2021. 19:32 >> 22:34 3\n"U 2021. očekuje se rast ekonomije od 10%"\nCrnogorska ekonomija bi ove godine trebalo da poraste deset odsto, što je u najvećem dijelu rezultat turističke sezone koja je premašila očekivanja, kazao je ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović.\nOn je na Tviteru naveo da je ekonomski oporavak u Crnoj Gori u prethodnih par mjeseci vidan.\n“Nakon najvećeg pada ekonomije u modernoj istoriji Crne Gore od 15 odsto u prošloj godini, ove godine se očekuje rast od deset odsto”, rekao je Milatović.\nTo je, kako je dodao, u najvećem dijelu rezultat turističke sezone koja je premašila očekivanja.\n“Nakon što su u prošloj godini prihodi od turizma bili na svega 13 odsto od onih iz 2019, to jeste 144 miliona eura, prema podacima sa kojima Vlada raspolaže - planirani ovogodišnji prihodi od turizma, u iznosu od oko 700 miliona eura, već su ostvareni na kraju trećeg kvartala”, naveo je Milatović.\nOn je kazao da se bilježi oporavak i izvoza roba, pa je tako u prvom polugodištu ove godine on iznosio 240 miliona eura, što je za 33 odsto veće u odnosu na isti period prošle godine.\nPrema riječima Milatovića, oporavak ekonomske aktivnosti snažno je djelovao na stabilizaciju javnih finansija.\n“Nakon deficita budžeta od 11 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) u prošloj godini, Vlada očekuje da deficit ove godine bude ispod tri odsto BDP-a”, kazao je Milatović.\nTo je, kako je naveo, nevjerovatan rezultat imajući u vidi da Vlada nakon teškog stanja koje je naslijedjeno nije pristupila povećanju poreza ili smanjenju plata i penzija.\n“Primjera radi, deficit budžeta za period od juna do avgusta prošle godine iznosio je skoro 150 miliona eura, a ove godine u istom periodu je ostvaren suficit u procijenjenom iznosu od 100 miliona eura”, rekao je Milatović.\nPrema njegovim riječima, takav rezultat je značajno veći i od 2019. godine.\n“Tako dobri parametri u dijelu realizacije budžeta, koji su, između ostalog, rezultat i transparentne i odgovorne rashodne strane (nakon usvajanja prvog programskog budžeta u Crnoj Gori) - doveli su do pada nivoa javnog duga, sa 103 odsto BDP-a u decembru prošle na 88 odsto u julu ove godine”, naveo je Milatović.\nOn je kazao da je oporavak privrede reflektovan i na bankarski sektor.\n“Pa tako imamo rast ukupnih depozita za skoro 400 miliona eura u poređenju sa decembrom prošle godine”, rekao je Milatović.\nKako je naveo, takav rast depozita, zajedno sa mjerama Vlade koje se tiču podrške bankarskom sektoru u dijelu kreditne linije od Banke Savjeta Evrope i predviđenog osnivanja Kreditno garantnog fonda, uz kontinuiranu ulogu Investiciono-razvojnog fonda, znači više novca za kreditiranje privrede i stanovništva i dalju podršku ekonomskog oporavka zemlje.\n“Sve gore pomenuto je dalo osnovu Vladi da realizuje mjere iz socijalne politike, a prije svega uvođenje dječjeg dodatka za djecu predškolskog uzrasta, besplatne udžbenike za osnovce, kao i podršku socijalno ugroženim građanima u okviru paketa podrške”, dodao je Milatović.\nOn je kazao da je socijalni dijalog sa sindikatima i poslodavcima već rezultirao povećanjem minimalne zarade na 250 eura, i najave uvođenja neoporezivog dijela dohotka u iznosu ne manjem od 100 eura od početka naredne godine.\n“Djela, a ne riječi - slogan je ove Vlade”, zaključio je Milatović.\nIzvještaj EK za oblast ekonomije više nego dobar\nVladine mjere da obuhvate sve ugrožene radnike


Prijepoljski Dom zdravlja bogatiji za nov ultrazvučni aparat - PPmedia\nPosted on\t13 септембра, 2019 1:45 pm by adminpp033\nPrijepolje – Služba za zdravstvenu zaštitu dece prijepoljskog Doma zdravlja dobila je savremeni ultrazvučni aparat kolor dopler. Uređaj vredan oko 3,5 miliona dinara, nabavljen je u okviru mera populacione politike Ministarstva zdravlja Republike Srbije, za šta je iz Kabineta ministra bez portfelja zaduženog za demografiju i populacionu politiku, Slavice Đukić Dejanović, obezbedio oko 3 miliona dinara, dok je opština Prijepolje dotirala ostatak novca.\nSavremen uređaj poslednje generacije namenjen za prevenciju razvojnih poremećaja kukova kod novoređenčadi ali i za mnoge druge preventivne preglede, u svom radu koristiće ga pedijatri Službe za zdravstvenu zaštitu dece i školske dece u okviru Doma zdravlja. Direktor ove zdravstvene ustanove doktor Sead Porović kaže da je služba u koju je uređaj stigao jedna od najboljih ne samo na regionu već i šire i da su lekari apsolutno posvećeni svojim pacijentima, prevashodno deci.\nNabavka ultrazvučnog aparata deo je projekta vrednog osam miliona dinara koji opština Prijepolje partnerski sprovodi sa Kabinetom ministarke bez portfelja Slavicom Đukić Dejanović. Prvi čovek opštine Dragoljub Zindović navodi da je od velikog značaja to što država pomaže najmlađe žitelje Prijepolja.\n– Pored nabavke savremenom ultrazbučnog aparata ovaj projekat podrazumeva i opremanje novih prostorija u predškolskoj ustanovi, nabavku ormarića, kreveta i učila za najmlađe – istakao je Zindović.\nDirektor užičkog Zdravstvenog centra doktor Miloš Božović navodi da je Prijepolje jedna od retkih lokalnih samouprava koja pomaže rad Doma zdravlja. On je naglasio da se mnoge opštine kriju i da ne žele da pomognu rad zdravstvenih ustanova a sve to pod izgovorom da zbog državnog revizora nisu u mogućnosti da izdvoje sredstva za rad domova zdravlja što duži niz godina nije slučaj sa Prijepoljem i Pribojom.\nInače, za Dom zdravlja u Prijepolju u ovoj godini iz budzeta lokalne samouprave opredeljeno je 15,5 miliona dinara. Već je nabavljeno jedno sanitetsko vozilo sa pogonom na sva četiri točka vredno oko 5 miliona dinara kao i kotao na pelet za zdravstvenu stanicu u Brodarevu.\nОзнаке: Dom zdravlja Prijepolje, vesti prijepolje, VLADA SRBIJE, zdravstvo Prijepolje


U BiH za dvije godine podijeljeno 121 miliona KM neprofitnim organizacijama, brojni primjeri zloupotreba\nU zadnje dvije godine iz budžeta na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini izdvojeno je preko 121 miliona KM za finansiranje udruženja i fondacija.\nTo su podaci koje je danas predstavio Transparency International u Bosni i Hercegovini (TI BiH) u prvom javnom registru koji prikazuje koja udruženja dobijaju javna sredstva i u koju svrhu.\nIznos koji je dobijen nije konačan, jer neke institucije skrivaju podatke o tome koga finansiraju zbog čega je TI BiH pokrenuo 6 upravnih sporova pred nadležnim sudovima i izjavio 32 žalbe organima vlasti. Procedure kojima je podijeljeno oko 15.000 grantova bile su netransparentne, novac se, kako ističu, u većini slučajeva dijelio bez ikakvih kriterija i javnog poziva, na šta su ukazali revizori na svim nivoima.\nDodatni problem su, kako navode iz TI BiH, političke zloupotrebe i sve prisutnija pojava sukoba interesa, gdje se brojni javni funkcioneri istovremeno nalaze na čelu udruženja koja dobijaju sredstva. TI BiH je do sada identifikovao 47 takvih funkcionera u BiH, a dio njih potencijalno se nalazi u sukobu interesa. Pored toga, podaci TI BiH pokazuju da je u posljednja dva izborna ciklusa preko 800 kandidata bilo na čelu nevladinih organizacija koje su dobijale javna sredstva.\nU Federaciji BiH je po podacima TI BiH podijeljeno je 77,4 miliona KM, a najviše novca sa entitetskog nivoa izdvaja Federalno ministarstvo kulture i sporta. Novac se, po ocjeni revizora, dijelio na osnovu kriterija koji nisu mjerljivi, a sve je zavisilo od subjektivne ocjene članova komisije, gdje je samo jedan bod korisnicima donosio 10.000 KM više.\nTreba pomenuti i primjer gdje se bivši načelnik Kaknja, sadašnji vijećnik i savjetnik predsjedavajućeg Zastupničkog doma Parlamenta FBiH, Aldin Šljivo nalazio na čelu Odbojkaškog kluba “Kakanj 78” koji se finansirao iz općinskog budžeta, a u jednom periodu nalazio se u sukobu interesa. Nakon toga na mjesto predsjednika Upravnog odbora ovog kluba dolazi njegov stranački kolega i sadašnji načelnik Kaknja, Mirnes Bajtarević koji je i član Upravnog odbora Fudbalskog kluba “Rudar” a ova dva kluba iz lokalnog budžeta dobijaju više od 150.000 KM godišnje.\nZanimljiv je i primjer vijećnika iz Velike Kladuše Aladina Ćerimovića koji je i savjetnik premijera USK, a nalazi se na čelu udruženja Konjički klub “Krajišnik” iz Velike Kladuše koji se finansiralo sa opštinskog i kantonalnog nivoa.\nIpak u nekim slučajevima je i to prekršeno, a ističemo primjer dva odbornika iz Prnjavora, Vlade Živkovića i Bogoljuba Saničanina, koji su tokom prošlog mandata bili na čelu opštinske Boračke organizacije koja je primala više od 130.000 KM godišnje iz budžeta općine zbog čega će TI BiH uputiti prijavu Komisiji za odlučivanje o sukobu interesa RS-a.\nTačne iznose donacija brojnim organizacijama nije bilo moguće utvrditi jer Ministarstvo rada i boračko-invalidske zaštite RS-a krije podatke o finansiranju udruženja od javnog interesa. Zbog njihovog nepostupanja TI BIH je uputio zahtjev za pokretanje inspekcijskog nadzora, kao i tužbu Okružnom sudu u Banjaluci.\nProblem je utoliko veći što su revizori utvrdili da su sredstva odobravana udruženjima koja su ih nenamjenski trošila, poput BORS-a i Udruženja građana Veterani RS-a. Brojni su primjeri gdje su čelnici organizacija koje primaju novac iz budžeta politički aktivni, zbog čega TI BiH ukazuje da je potrebno smanjiti zakonski limit od 100.000 KM i pooštriti odredbe zakona o sukobu interesa na svim nivoima.\nIstiču primjer Slobodana Župljanina koji je bio kandidat za načelnika Kotor Varoši na prošlim izborima, savjetnik je predsjednice RS-a, dekan Fakulteta za bezbjednost i predsjednik organizacije Starješina VRS-a koja se finansira sa više nivoa.


Zorana Mihajlović: Poslednja deonica istočnog kraka Koridora 10 biće završena u novembru | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Zorana Mihajlović: Poslednja deonica istočnog kraka Koridora 10 biće završena u novembru\nZorana Mihajlović: Poslednja deonica istočnog kraka Koridora 10 biće završena u novembru\nNiš -- Poslednja deonica istočnog kraka Koridora 10 biće završena u novembru, a rekonstrukcija i elektrifikacija pruge Niš - Dimitrovgrad, počeće do kraja godine.\nTo je izjavila potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović u Dimitrovgradu, gde je primila specijalnu nagradu povodom Dana opštine.\nOna je istakla da priprema rekonstrukcije pruge ide po planu, da je dokumentacija završena i da je veliki deo javnih poziva raspisan.\n"Dve i po godine je potrebno da se završi kako elektrifikacija pruge, tako i obilaznica i izmeštanje pruge iz centra Niša o čemu se govori gotovo pola veka, ali mi ćemo to da uradimo", izjavila je u Dimitrovgradu potpredsednica Mihajlović.\nGovoreći o graničnom prelazu Dimitrvograd koji je od velikog značaja za ovaj grad Mihajlovićeva je rekla da se zalaže za formiranje jedne trake na graničnom prelazu između dve zemlje.\n"Vodimo razgovore sa našim prijateljima iz Bugarske kako bi formirali posebnu traku na graničnom prelazu između dve države, za srpske i bugarske građane. Maksimalno ću se potruditi da to u skorije vreme završimo", rekla je ona.\nMihajlovićeva je dodala da je Koridor 10 najopterećenija saobraćajnica u ovom delu Evrope i da će poslednja deonica ovog auto-puta ka Nišu oko Bancareva biti završena u novembru.\n"Zato moramo da imamo bezbedan i bez velikih čekanja, prolaz na graničnom prelazu između Srbije i Bugarske, kako građani sa obe strane ne bi gubili vreme na granicama, jer svakodnevno prelaze iz jedne zemlje u drugu", istakla je\nNSPM:\tNaslovne strane srpske štampe 02. decembra 2020. godine\n:\tGoran Miletić: Usvajanjem zakona o istopolnom partnerstvu rešile bi se neke životne situacije za osobe istog pola koje žive u bračnoj zajednici\n:\tBranislav Tiodorović: Sledeća dva vikenda biće zatvoreni svi objekti osim apoteka, prehrambenih prodavnica, dostave hrane i benzinskih pumpi\n:\tDragan Bjelogrlić: Siguran sam da je velika većina naše nacije ponosna što imamo Jelisavetu Seku Sablić, i da se stidi ljudi poput Atlagića\n:\tSergej Lavrov: Zapad više puta pokazao da je nepouzdan partner, Rusija se zalaže za razvoj sopstvenih platnih mehanizama koji neće zavisiti od Zapada\n:\tAngela Merkel: Pandemija koronavirusa menja globalni odnos snaga u korist Azije\n:\tMilanko Šekler: Problem epidemije korone neće rešiti vakcina, već prokužavanje; Ovo nije samo respiratorni, već sistemski virus, kroz par godina niko ga neće pominjati\n:\tU poslednja 24 sata u Srbiji registrovano 7.999 slučajeva koronavirusa, najviše do sada; Preminulo 48 osoba, na respiratorima je 269 pacijenata\n:\tBojan Pajtić saopštio da je zaražen koronavirusom\n:\tAna Brnabić: Srbija će završiti godinu sa najboljim ekonomskim rastom u Evropi, a bićemo i među zemljama sa najboljim rezultatima u zdravstvu


Prekogranična građanska mreža za mir, pomirenje i sigurnost građana na Balkanu\nOvaj projekat podržan je od strane Evropske Unije, u okviru instrumenata za predpristupnu podršku (IPA) i jačanja civilnog društva (CFP).\nNeke od aktivnosti u okviru ovoga, za sada dvogodišnjeg projekta su: pripremne aktivnosti, seminari o sigurnosti građana, zajednički sastanci partnera, treninzi, godišnji izvještaji o sigurnosti građana, Regionalne konferencije, zagovaranje na državnom nivou, sastanci o zagovaranju i lobiranju, priprema i pokretanje web stranice, ljetne škole o sigurnosti.\nU okviru projekta do sada smo objavili hronike o ljudskoj sigurnosti u BiH, a koje možete preuzeti sa linkova koji se nalaze ovdje na stranici.\n- ORC Hronika 1\n- ORC Hronika 2\n- ORC Hronika 3\n- ORC Hronika 4\n- ORC Hronika 5\n- ORC Hronika 6\n- ORC Hronika 7\n- ORC Hronika 8\nPovodom novog slučaja vršnjačkog nasilja, koji se početkom Oktobra 2013. godine dogodio u Mješovitoj srednjoj školi u Tuzli, kada su tri učenice te škole napale svoju školsku drugaricu, tokom novembra mjeseca ORC Tuzla napravio je on-line intervjue sa 45 ispitanika, sa ciljem dobijanja njihovog mišljenja o problem vršnjačkog nasilja i nasilja u školama.\nIntervjui su sprovedeni putem "facebook" socijalne mreže, gdje je ispitivač direktno postavljao pitanja ispitanicima.\nKliknite ovdje da preuzmete rezultate ankete >>


BANKARSKI OMBUDSMAN: U prvom kvartalu 2017. godine primljeno 150 prijava klijenata i žiranata\nBankarskom ombudsmanu se u prvom kvartalu 2017. godine obratilo 150 klijenata i žiranata, sedam odsto manje nego u istom periodu prošle godine.\nBankarski ombudsman, Halil Kalač, ukazao je da je najviše bilo prigovora korisnika kredita indeksiranih u švajcarskim francima (CHF).\nOn je rekao da su se najbitniji i najčešći prigovori preduzeća odnosili na kreditne proizvode, odnosno visoke kamatne stope, visok koleteral za obezbjeđenje i kratak grejs period.\nPreduzeća su se žalila i na nemogućnost finansijskog restrukturiranja kredita uzetih kod banaka po takozvanom "podgoričkom modelu", dok reprogrami koje nude banke ne rješavaju njihovu finansijsku situaciju na duži rok.\n"Oni su se žalili i na neoslobađanje kolaterala po kreditu proporcionalno vraćenom dugu, blokade računa zbog naplate potraživanja po osnovu kreditnog dugovanja, nelikvidnost i otežano poslovanje zbog toga, kao i nepovoljne uslove zajmova za brži ekonomski oporavak, pokretanje novog biznisa i otvaranje novih radnih mjesta", naveo je Kalač.\nGrađani su se, prema riječima Kalača, žalili na neprihvatanje reprogramiranja ranije odobrenih kredita u cilju olakšanja izmirenja obaveza i blokade više od polovine iznosa zarada ili penzija, tekućih računa i overdrafta, kao i drugih primanja, zbog kreditnih i drugih obaveza, kao i po osnovu rješenja javnih izvršitelja.\nGrađani su se žalili i na visoke iznose obračunatih troškova na tekuće račune, kreditne kartice i minusna stanja tekućih računa, neoslobađanje hipoteke i drugih kolaterala srazmjerno vraćenom kreditu, jednostrani raskid ugovora o kreditu i prinudnu naplatu, posljedice pokretanja postupka za naplatu potraživanja iz hipoteka i strah od gubljenja porodične kuće ili stana.\nBankarskom ombudsmanu obratilo se i 50 korisnika kredita indeksiranih u CHF, koji su se žalili da im obveznici konverzije u brojnim slučajevima nijesu dostavili tečne podatke o visini duga po kreditu na dan konverzije, ali i na obračin zatezne kamate, koja je Zakon o dopunama Zakona o konverziji kredita u Švajcarskim francima CHF u eure EUR ("Sl. list CG", br. 59/2016) isključena.\n"Oni su se žalili da su pojedine odredbe novog ugovora o kreditu nezakonite, da nije vođen interni postupak shodno zakonskoj obavezi, niti su razmotreni njihovi prigovori, kao i da nijesu dobili odgovor na prigovore u pisanoj formi", rekao je Kalač.\nOn je dodao da je jedan broj korisnika kredita dao prigovor da obaveznici konverzije nijesu obustavili postupak prinudne naplate potraživanja po osnovu kredita indeksiranih u CHF, nakon usvajanja dopunama Zakona.\n"Nekoliko korisnika kredita tvrdi da nijesu dobili od obveznika konverzije obračuna kredita u eurima, jer obveznici smatraju da nema potrebe za tim. Jednom broju korisnika kredita nijesu dostavljeni podaci o visini duga po kreditu, jer su obaveznici konverzije smatrali da korisnik nema pravo na povraćaj sredstava", saopštio je Kalač.\nOn je podsjetio da je Skupština septembra 2016. godine usvojila dopune Zakona, koji je stupio na snagu istog mjeseca.\nTim zakonom regulisano je pitanje konverzije kredita odobrenih u švajcarskim francima, koji nijesu bili obuhvaćeni konverzijom obavljenom na osnovu Zakona o konverziji kredita indeksiranih u CHF-u u eure. To se odnosilo na kredite indeksirane u CHF-u koji su otplaćeni prijevremeno, u redovnom postupku ili prinudnom naplatom, kao i one koje su banke jednostrano raskinule i potraživanja po tim kreditima prenijela na treća lica.\nKalač je ukazao da je nizak procenat sklopljenih ugovora o konverziji kredita indeksiranih u CHF-u, koji je 10. marta iznosio 38 odsto, odnosno 242 kreditne partije.\nOn je dodao da su se korisnici tih kredita obraćali bankarskom ombudsmanu sa prigovorima na subjekte konverzije.\nKalač je saopštio da su se prigovori žiranata odnosili na kreditne aranžmane u kojima su oni bili jemci, uglavnom u periodu kreditne ekspanzije od 2005. do 2008. godine, čija je realizacija u toku.\nOni su se žalili na odobravanje kredita kod banaka i mikrofinansijskih institucija u periodu kreditne ekspanzije, kreditno nepodobnim klijentima, neinformisanost žiranata o stanju duga klijenta i njegovom kreditnom bonitetu, pasivnost banaka u naplati kredita od klijenta i dovođenje žiranata u težak položaj zbog blokade zarada ili penzija, nedostupnost informacija i dokumentacije o kreditu, visini duga klijenta, kao i nedavanje podataka o drugim žirantima po kreditu.\nKada je riječ o načinu rješavanja prigovora, Kalač je objasnio da je klijenatima i žirantima, kod kojih se bez pokretanja vansudskog postupka moglo procijeniti da nijesu povrijeđena njihova finansijska prava, to i saopšteno.\n"Njima je objašnjeno da imaju finansijske poteškoće zbog rizika u koji su ušli po osnovu ugovora o kreditu ili žiriranja, te da je obaveza po kreditu i žiranstvo obligaciona obaveza", rekao je Kalač.\nBankarski ombudsman je prigovore rješavao tako što je značajan broj klijenata upućen na pokretanje internog postupka pred bankom, u cilju zaštite sopstvenih finansijskih prava.\n"Oni su upućeni da u pisanoj formi dostave prigovor banci, jer je to zakonska obaveza koja prethodi vansudskom postupku zaštite finansijskih prava", objasnio je Kalač.\nOn je dodao da je klijentima i žirantima, koji su ranije pokrenuli postupak zaštite finansijskih prava kod drugih nadležnih organa, savjetovano da nastave sa aktivnostima pred tim institucijama.\n"Žiranti kojima je krivotvoreno žiranstvo, koji su pokrenuli postupak kod nadležnih organa, a postupci dugo traju, dat je savjet da se obrate Ombudsmanu za ljudska prava i slobode. Žiranti, koji imaju primjedbe da ih banke ne tretiraju sve na isti način, imaju pravo da od banke traže jednak tretman žiranata", naveo je Kalač.\nOn je ukazao da oni imaju zakonsko pravo da traže od drugih žiranata po kreditu da solidarno otplaćuju kredit, kao i da to riješe putem međusobne nagodbe.\n"Ukoliko to ne ostvare na taj način, oni imaju pravo da putem suda traže naknadu", rekao je Kalač.\nKlijenti koji imaju hipotekarne kredite su u cilju restrukturiranja kreditnih obaveza upućeni da se zahtjevom obrate bankama i te probleme riješe u skladu sa odredbama Zakona o sporazumnom restrukturiranju dugova prema finansijskim institucijama ("Sl. list CG", br. 20/2015).\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 02.05.2017.


Kovid + HIV = Omikron? - BIGportal.ba\n29 Novembra, 2021 29 Novembra, 2021 0128\nNjemački imunolog izjavio da iznenađujuće veliki broj mutacija novog soja koronavirusa nazvanog omikron ukazuje na to da on potiče od pacijenata za HIV-om.\nTakođe, osim pacijenata koji u sebi nose virus HIV-a, omikron bi mogao da potekne i od osoba obolelih od drugih oblika imunodeficijencije, rekao je imunolog Nemačkog udrženja imunologa Karsten Vacl. On smatra da je takva pretpostavka verovatna, što je potkrepio sličnim rezultatima istraživanja otkrivenim u drugim medicinskim slučajevima.\nOn objašnjava da je HIV virus humane imunodeficijencije, koji izaziva uništavanje imunog sistema te dovodi do pojave različitih bolesti. Deficijencija imunog sistema je slabost i nesposobnost odbrambenog sistema organizma da se bori protiv različitih bolesti. Wacl dodaje da se kod osoba s oslabljenim imunim sistemom virus može replikovati tokom više sedmica.\n“Za vreme tog procesa mogu se javiti ponovljene izolovane mutacije, koje virusu možda neće omogućiti nikakvu prednost, ali ipak bi se mogle da nastave da se umnožavaju jer imuni sistem nije u stanju da ih kontroliše”, pojasnio jeon i dodao da bi takav proces mogao da rezultira dodatnim mutacijama te bi takva kombinacija virusu mogla dati dodatnu prednost.\nU poređenju sa izvornim sojem koronavirusa, koji se prvi put pojavio u kineskom Vuhanu, omikron ima neuobičajeno velik broj – oko 30 promena aminokiselina samo na proteinskom delu, zbog čega se toliko promenio da ga postojeća antitela teško prepoznaju, a posledično ga teško prepoznaju i testovi.\nPoznato je da se neke od mutacija povezuju s većom transmisijom i imunoevazivnošću, a to znači izbegavanjem postojeće imunosti koju je osoba stekla, ali Vacl smatra da još uvek nije jasno kakav će uticaj imati ova konkretna kombinacija mutacija.\nMnogi pacijenti s HIV-om u Africi se ne leče na odgovarajući način, zbog čega su njihovi imuni sistemi znatno oslabljeni.\n“Da bi se sprečilo širenje varijanti koje su mutirale poput omikrona, trebalo bi da se identifikuju zaražene imunokompromitirane osobe i da se one izoluju dok više ne budu zarazne. Jer, u slučaju da virus jako mutira u organizmu nekog čoveka, naučnike zabrinjava i stvarno opasnim smatraju prenos mutiranog virusa na drugu osobu”, rekao je nemački imunolog.


Javno - istrazivanja - Prolećno ili predizborno ulepšavanje Beograda\nGrađevinske skele na fasadama koje se obnavljaju na Terazijama\nIz nedelje u nedelju, poslednjih mesec dana, postavljaju se građevinske skele čini se na svakih 10 metara u centru Beograda. U ovom trenutku radi se na obnovi ukupno stotinak fasada. Pojedine radove finansira gradska uprava, odnosno Beograđani novcem iz gradskog budžeta, a pojedine JP Gradsko stambeno, kažu za BIRN iz uprave grada.\nUređenje dotrajalih fasada poklopilo se sa lepšim vremenom u Beogradu, ali i sa kampanjom za predsedničke izbore. Zato i rok za završetak većine radova ističe upravo uoči samih izbora 2. aprila 2017. godine.\nU Sekretarijatu za komunalne i stambene poslove gradske uprave kažu BIRN-u da su na obnovi fasada angažovane firme Jadran, M Enterijer gradnja, Jugogradnja, Ornament Investinženjering i ALP Inženjering.\nZa uređenje fasada u centru Beograda gradska uprava sklopila je tri ugovora sa ovim kompanijama ukupne vrednosti od 199 miliona dinara u oktobru i novembru 2016. godine.\nSa kompanijama Jadran, Jugogradnja i M Enterijer gradnja, kao grupom ponuđača, grad Beograd je ugovorio sanaciju fasada u Karađorđevoj ulici za skoro 65 miliona dinara.\nNešto više od 67 miliona dinara gradsku kasu koštaće obnova fasada na Kosančićevom vencu, Pop Lukinoj, Fruškogorskoj i Zadarskoj ulici, a ugovor je sklopljen sa firmama Jugogradnja, Ornament Investinženjering, Jadran i M Enterijer gradnja.\nTreći ugovor za uređenje fasada na Kosančićevom vencu, gradska uprava je sklopila sa kompanijama Jadran, Jugogradnja i ALP Inženjering, takođe kao grupom ponuđača, za još 67 miliona dinara.\nSa druge strane, Gradsko stambeno preduzeće, ni nakon insistiranja, nije odgovorilo na pitanja ko su izvođači i podizvođači radova na obnovi fasada koje oni finansiraju niti koliko koštaju ovi radovi.\nPosao sanacije fasada Gradsko stambeno košta 144 miliona dinara, saznaje BIRN uvidom u dokumentaciju koja je objavljena na Portalu javnih nabavki.\nOvo preduzeće je donelo odluku u februaru 2017. godine da će ugovor o javnoj nabavci za zanatske poslove na stambenim zgradama u centru Beograda sklopiti sa dve grupe ponuđača.\nJedan ugovor je sklopljen sa grupom ponuđača koju čine firme Rastošnica promet i Statik, a dva ugovora sa grupom ponuđača - Concord steel i W.D. Concord West.\nU prilog ovome govori i to što je, na Trgu Nikole Pašića, na jednoj od lokacija na kojoj se izvode radovi od početka radova stoji montiran građevinski kontejner firme W.D. Concord West.\nGrađevinski kontejner kompanije W.D. Concord West na Trgu Nikole Pašića, Foto: Ana Novaković\nBez table sa informacijama o radovima\nPravilnik o izgledu, sadržini i mestu postavljanja gradilišne table propisuje da moraju da postoje ovakve table prilikom izgradnje novog objekta, rekonstrukcije i sanacije postojećeg objekta, kao i prilikom uklanjanja postojećeg ili dela objekta.\nGradilišne table ne postoje ni na jednoj lokaciji na kojoj fasade sanira Gradsko stambeno, već samo tabla koja upozorava pešake na gradilište i zaštitna mreža preko cele fasade i to ne na svim lokacijama.\nOsim što bi table trebalo da postoje na svakom gradilištu, prema Pravilniku, one bi morale da sadrže informacije o investitoru i izvođaču građevinskih radova, samom objektu i lokaciji i građevinskim dozvolama.\nSekretarijat za komunalne i stambene poslove gradske uprave kaže za BIRN da su ovakve table postavljene na četiri lokacije na kojima rade i to na objektima u Karađorđevoj ulici, Pop Lukinoj i Kosančićevom vencu.\nS obzirom na to da grad Beograd radi na obnovi fasada na lokacijama koje su proglašene za kulturna dobra, gradska uprava je, kako sami navode, prikupila od Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda sve saglasnosti neophodne za rekonstrukciju, tačnije za sprovođenje mera tehničke zaštite.\nTabla upozorenja pešacima na gradilište na Terazijama, Foto: Ana Novaković\nPostavljene skele na fasadi u ulici Srpskih vladara, Foto: Ana Novaković\nGradsko stambeno preduzeće je u odgovoru BIRN-u navelo da je dobilo saglasnost od Sekretarijata za urbanizam da se radi o tekućem održavanju kada je reč o obnovama fasada, imajući u vidu da Zakon o planiranju i izgradnji propisuje da za ovakve poslove nije potreban akt za izvođenje radova nadležnog organa.\nDodatno, navode i da su dobili saglasnost od Sekretarijata za saobraćaj za zauzeće javne saobraćajnice.\nRadnici i vlasnici lokala koji se nalaze u zgradama čije se fasade saniraju sa kojima je BIRN razgovarao kažu da nisu bili obavešteni o radovima koji su u toku, niti je od njih tražena saglasnost.\n„Samo su postavili skele jedno jutro, bez ikakvog obaveštenja i radnici su nam rekli da će radovi trajati mesec dana, a možda i više", kaže radnica u jednoj turističkoj agenciji u ulici Kralja Milana.\nIsta situacija je i sa stanarima ovih zgrada, koji su beogradskim medijima rekli da o radovima takođe nisu bili obavešteni.\nZakon o planiranju i izgradnji propisuje da je izvođač radova dužan da obezbeđuje sigurnost objekta, lica koja se nalaze na gradilištu i okoline.\nTakođe, Zakon u članu 177 nalaže da će građevinski inspektor ukoliko prilikom inspekcijskog nadzora utvrdi da nisu preduzete sve bezbednosne mere prilikom građenja ili da gradilište nije propisno obeleženo odrediti rok investitoru da nedostatke obavezno ispravi, kao i da će narediti obustavu daljih radova do ispravke.\nSekretarijat za komunalne i stambene poslove gradske uprave grada Beograda zadužen je za realizaciju obnove oronulih fasada na 35 lokacija na Kosančićevom vencu, dok je Gradsko stambeno zaduženo za sanaciju fasada na 67 lokacija u centralnim gradskim opštinama.\nGradsko stambeno preduzeće radi na uređenju fasada u ulicama Terazije, Dragoslava Jovanovića, Kralja Milana, Karađorđeva, Svetog Save i Katanićeva. Kako kažu u ovom preduzeću „reč je o dotrajalim i nebezbednim fasadama koje ugrožavaju bezbednost sugrađana, stanara i prolaznika’’.\nFasade koje obnavlja grad Beograd nalaze se u Karađorđevoj, Pop Lukinoj, Zadarskoj, Fruškogorskoj ulici i Kosančićevom vencu.\nRadnici Gradskog stambenog i firmi koje su angažovane za izvođenje radova, sa kojima smo razgovarali na terenu, kažu da se na različitim zgradama rade različite vrste popravki, ali da sve podrazumevaju pranje i krečenje fasada, odnosno kako kažu „vraćanje u prvobitno stanje".\nObaveštenje pešacima da pređu na drugu stranu ulice na kojoj su takođe radovi, Foto: Ana Novaković\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali rekao je, u emisiji Beogradska hronika na RTS-u još u jesen 2016. godine, da je ponosan na to što je ispunjeno obećanje gradske vlasti koje se tiče obnove fasada i da su komentari građana, ali i turista da su fasade ružne i neuređene.\n„Ove godine i u ovom trenutku mi smo završili javnu nabavku i krenuli u rekonstrukciju fasada. 35 fasada u centru grada, još 22 fasade radi Gradsko stambeno. Naredne godine planiramo 67 fasada da radi Gradsko stambeno minimum i još grad Beograd jedno 50-ak. I hoćemo zgradu po zgradu da rešimo i da te zgrade koje će biti dekorativno osvetljene, dakle lepo će svetleti, da stvarno izgledaju drugačije’’.\nZapravo, u novembru prošle godine kada je gradonačelnik Beograda ovo izjavio, svega osam fasada je bilo u toku rekonstrukcije, i to u Karađorđevoj ulici, kako je navedeno u odgovoru Sekretarijata za komunalne i stambene poslove gradske uprave.\nU istoj emisiji gradonačelnik Mali je napomenuo da će svaka rekonstruisana fasada biti dekorativno osvetljena i da je Skupština grada Beograda u septembru 2016. godine donela odluku da će svaka novoizgrađena zgrada na teritoriji Beograda morati da ima dekorativno osvetljenje.\n„Hoćemo da naš grad učinimo lepšim, da bude beo, pravi beo grad – dakle, beli grad, da se ponosimo tim fasadama, da ne bude mrak, fasade koje se ruše’’.


Prikazi knjiga - Principi geografskih informacionih sistema\nTuesday, 26. June 2007.\nPRINCIPI GEOGRAFSKIH INFORMACIONIH SISTEMA – Prostorni informacioni sistemi i geostatistika – autori: Peter Burrough i Rachael McDonnnell\nPočinje sa radom služba za katastar nepokretnosti u Surčinu\nMonday, 25. June 2007.\nDo kraja godine građani Surčina moći će skoro sve poslove koji su vezani za administraciju da obavljaju u svojoj opštini.\nUpravljanje zemljištem i geoprostornim informacijama u Norveškoj\nMonday, 18. June 2007.\nKraljevina Norveška je zemlja koja svakodnevno radi na modernizaciji stanja u oblasti katastra i registracije prava, ali se trudi da ista putem donacija preusmeri na zemlje koje poput Srbije tek ustrojavaju slične vrednosti.\nOrganizacija i rad holandske agencije za katasstar, registraciju zemljišta i kar\nThursday, 14. June 2007.\nU radu je prikazana poseta delegacije Republičkog geodetskog zavoda Agenciji za katastar, registraciju zemljišta i kartografiju Kraljevine Holandije u okviru studijskog putovanja sa zapažanjima i iskustvima koja su stečena i sa posebnim aspektom na organizaciju, marketing, finansije i ICT, kao i na radne procese i orijentaciju prema klijentima uključujući on-line usluge.\nImplementacija CORINE Land Cover projekta u Srbiji i Crnoj Gori\nMonday, 11. June 2007.\nDa bi Srbija i Crna Gora dostigle nivo aktivnosti vezanih za procenu resursa zemljišnog pokrivača sa ostalim evropskim zemljama, Evopska Komisija je odlučila da kroz regionalni CARDS program podrži implementaciju CORINE Land Cover (CLC) projekta u Srbiji i Crnoj Gori. Izrada baze podataka prati standardnu CLC metodologiju – kompjuterski podržanu vizuelnu interpretaciju satelitskih snimaka i definisanu nomenklaturu. Kompletirana i verifikovana, CLC baza podataka će biti prva prostorna baza podataka na državnom nivou sa tim tematskim sadržajem. U radu je opisana organizacija projekta i proces izrade baze podataka.\nMonday, 28. May 2007.\nUsitnjenost i rasutost parcela kao i oblik parcela nepovoljan za poljoprivrednu proizvodnju predstavljaju glavnu kočnicu razvoja srpske poljoprivrede. To predstavlja veliki problem s obzirom na činjenicu da je Srbija većinski ruralna zemlja. Za razliku od drugih zemalja u tranziciji, Srbija ima veliku tradiciju u oblasti komasacije kao i odgovarajući pravni okvir.\nProcesni pristup u definisanju organizacione strukture\nMonday, 21. May 2007.\nPrimarna namena procesnog pristupa jeste struktuiranje organizacionog modela i njegovo dekomponovanje na predmet rada i poslovne procese. Procesna struktura ovakvog modela stvara dobar temelj za uvođenje sistema kvaliteta poslovanja i definiše odgovornosti i hijerarhiju.


RU ce obezbediti prolazak zita, ali UKR mora da deminira more\nTanjug 6. juna 2022. 13:29\nMOSKVA – Ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio je danas da će Rusija obezbediti prolazak brodova sa žitom iz ukrajinskih luka ako Ukrajina obavi deminiranje mora na tom području.\n„Potrebno je uraditi samo jednu stvar, a to je da se naredi Zelenskom da izda nalog da se deminiraju obe luke i da Ukrajinci prestanu da se kriju iza različitih izjava da će Rusija to navodno iskoristiti… Putin je već rekao da Rusija to neće iskoristiti i da je Rusija spremna časno i odgovorno da reši taj problem. Sve što zavisi od nas, mi radimo odavno“, poručio je Lavrov odgovarajući na pitanja na onlajn konferenciji za medije.\nNa pitanje šta očekuje od predstojeće posete Turskoj i da li će se razmatrati pitanje nastavka rusko-ukrajinskih pregovora u Istanbulu, Lavrov je rekao da su teme razgovora izložene još tokom nedavnog telefonskog razgovora predsednika Rusije i Turske.\n„Putin je izložio optimalne varijante za izvoz žita. Ono što zavisi od nas, mi već radimo mesec ili meseci i po, ruski vojnici proglašavaju humanitarne koridore i u Crnom moru i Azovskom moru, radi izlaska stranih brodova koje tamo kao taoce drže ukrajinske vlasti. Ali, da bi brodovi mogli da iskoriste ove humanitarne koridore, moramo da napravimo deminiranje u moru i to moraju da urade Ukrajinci. Ako su naše turske kolege spremne da pomognu u deminiranju, naši vojnici će se sporazumeti kako to da na najbolji način organizujemo“, istakao je Lavrov.\nLavrov je odbacio je sve pokušaje da se predstavi da Rusija ne želi da reši taj problem.


Brand Finance Global 2019: Ferrari je najmoćniji svetski brend - Advertiser Serbia\nS ovim u vezianalizeBrand FinancebrendoviFerrari\nLONDON – Italijanski proizvođač automobila Ferrari ponovo je osvojio titulu najmoćnijeg svetskog brenda, prema najnovijem izveštaju Brand Finance Global 2019, predstavljenom na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu\nFerrari je tokom prošle godine u kategoriji Indeks snage brenda – BSI povećao svoj skor za tri poena, sa 91,5 na 94,8 od mogućih 100, pretekavši McDonalds, Coca-Cola, Lego i Disney, navodi se u izveštaju objavljenom na internet stranici kompanije Brand Finance, koja meri vrednost 500 najvećih svetskih robnih marki.\nVelikan među automobilskim brendovima je poslednji put poneo titulu najmoćnijeg svetskog brenda 2014. godine.\n„Kao najkvalitetniji svetski proizvođač luksuznih vozila, Ferrari ima neuporediv nivo prepoznatljivosti brenda, koji podržava izvrsnost dizajna i inovacija. Logotip propetog konja je savršen simbol snage i vitalnosti brenda, koji planira nove modele i dopire van autoindustrije„, naveo je David Haigh, generalni direktor kompanije Brand Finance.\nKada je reč o vrednosti brenda, na čelu liste nalazi se američki internet trgovac Amazon, s iznosom 187,9 milijardi dolara (rast od 24,6 posto u odnosu na 2018.), drugi je Apple sa 153,6 milijardi dolara (5,0 posto), a treći Google sa 142,7 milijardi dolara (18,1 posto).\nMicrosoft se popeo sa šeste na četvrtu poziciju, s vrednošću brenda od 119,6 milijardi dolara (47,4 posto), potisnuvši Samsung na peto mesto.\nVrednost brenda ovog južnokorejskog tehnološkog giganta je smanjena za 1,1 procenat, na 91,3 milijarde dolara.\nZapažen je skok kineskog Huawei koji se, s rastom vrednost brenda od 63,7 posto, na približno 62,3 milijarde dolara, probio sa prošlogodišnjeg 25. mesta na 12. poziciju.


Photo: Beta/Michael Probst\nNa saslušanju povodom otkazivanja vize Djokoviću, sudija Keli predložio je da prvi teniser sveta ne bude deportovan pre subote u 16 časova.\nNije predložen pritvor za srpskog tenisera, ali on mora da ostane na sadašnjoj adresi.\nSrpski teniser će se u subotu ujutro po lokalnom vremenu u Melburnu sastati sa zvaničnicima za imigraciju.\nSudija je naveo da bi slučaj mogao da prebaci na drugi sud, a Djokovićev advokatski tim naveo je da je svaki minut dragocen u ovom procesu, pošto Australijan open počinje u ponedeljak.\nDjokoviću je danas drugi put ukinuta viza i mogao bi da bude deportovan iz Australije pošto se nije vakcinisao protiv korona virusa. On je dobio medicinsko izuzeće za učešće na Australijan openu koji počinje u ponedeljak.\nOdluka ministra za imigraciju Aleksa Hoka znači da se najbolji teniser sveta suočava sa deportacijom.


Međunarodni dan Roma obeležen u Srbiji - CorD Magazine\nNj.E. ambasador Sem Fabrici, šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji istakao je da je romska zajednica najveća nacionalna manjina u Evropi, ali i najviše diskriminisana i marginalizovana. „Pitanje socijalne inkluzije Roma je od posebnog značaja za proces pristupanja Srbije Evropskoj uniji. To je pitanje koje se proteže kroz nekoliko poglavlja – od ljudskih prava, preko zapošljavanja, do socijalne zaštite. Evropska unija će nastaviti da bude ključni partner romskoj zajednici u svim inicijativama koje osiguravaju socijalnu inkluziju“, rekao je on.\n„Napredak u inkluziji Roma je vidljiv u skoro svim segmentima – od obrazovanja, stanovanja i zapošljavanja, do zdravstvene i socijalne zaštite. Ipak, diskriminacija, stereotipi i predrasude prema Romima su i dalje prisutni“, izjavila je Pava Čabrilovski, predsednica Izvršnog odbora Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine u Srbiji. „Verujem da su kultura i obrazovanje najbolji mehanizmi za borbu protiv ovih negativnih fenomena“, rekla je.\n„Strateški okvir Evropske unije je uključio preporuku Saveta o jedankosti, inkluziji i učešću Roma, a tim pregovorima je rukovodilo portugalsko predsedavanje Savetom Evropske unije, što je dovelo do jednoglasnog izglasavanja prošlog marta“, rekla je Nj.E. Virdžinija Pina, ambasadorka Portugala, u ime predsedavanja Savetom Evropske unije. „Odgovornost svake zemlje je da izvrši analizu dostignuća prethodnih 50 godina, ali je i svačija dužnost da podrži negovanje kontinuirane procene postignutog progresa, s ciljem poboljšavanja položaja Roma“, dodala je.


TRENING ZA PREDSTAVNIKE MREVUK-A HERCEGBOSANSKE žUPANIJE\nGrad Livno bio je domaćin treninga Mreže Savjeta/Vijeća učenika BiH na kojem su prisustvovali predsjednici i potpredsjednici svih Vijeća učenika srednjih Hercegbosanske županije. U Hotelu „Dinara“ entuzijastični srednjoškolci su od 07.4. do 09.04. 2016. godine imali zadatak da isplaniraju aktivnosti za drugo školsko polugodište, kao i za ovogodišnju kampanju koja se po tradiciji održava u Sarajevu.\nVrijedni učenici su u prvom polugodištu uradili niz akcija kao što su : „Ružičasto sanduče“, „Ostavi trag“ , ankete na temu školskog plana i programa te o tome koliko su učenici upoznati sa važnosti vijeća učenika. I urađene i isplanirane akcije imaju jedno za cilj, a to jeste poboljšanje srednjoškolskog obrazovanja i njihovog društvenog aktivizma. Trening je uspješno realizovan, a aktivnosti koje su najznačajnije za izdvojiti su „ Kafa sa ministrom“ i „Zaigraj za mreVUŽ“ i posebno zanimljiva „Live anketa“ u sklopu koje su učesnici treninga anketirali srednjoškolce na ulicama Livna na temu „Obrazovni sistem u BiH“.\nNa ovaj način je učesnicima pružena prilika iskustvenog učenja metoda ispitivanja potreba i to jako uspješno. Na evaluaciji koja je uslijedila nakon treninga, trening je od strane učesnika ocijenjen kao odlična prilika za učenje i napredak srednjoškolaca.


Tanjug 15. septembra 2021. 19:22\nBERLIN – Nemački ministar finansija Olaf Šolc biće saslusan u parlamentu zbog sumnje u nepravilnost rada vladine agencije za borbu protiv pranja novca, i to samo nekoliko dana pre saveznih izbora na kojima bi prema anketama trebalo da pobedi njegova Socijaldemokratska partija.\nŠolc će 20. septembra odgovarati na pitanja na posebnom sastanku parlamentarnog odbora za finansije Bundestaga, potvrđeno je danas iz nemačkog parlamenta.\nIspitivanja javnog mnjenja pokazuju da on ima velike šanse da postane novi nemački kancelar nakon glasanja 26. septembra i tako zameni Angelu Merkel koja je najavila povlačenje nakon što je provela 16 godina na čelu najveće evropske ekonomije, prenosi Rojters.\nNemački tužioci izvršili su u četvrtak pretres u ministarstvima finansija i pravosuđa u Berlinu u okviru istrage fokusirane na državnu agenciju za sprečavanje pranja novca (FIU), koja je pokrenuta zbog propusta njene filijale u Kelnu u borbi protiv finansijskog kriminala.\nMinistarstvo finansija je saopštilo da je istraga tužilaštva usredsređena na još nepoznate osumnjičene u FIU u Kelnu, a ne na članove samog ministarstva, dodajući da je cilj pretresa prikupljanje informacija o određenim odlukama zvaničnika ove vladine agencije.\nVreme pretresa, na manje od tri nedelje pre izbora, podstaklo je spekulacije o političkoj motivaciji, a sam Šolc je pokušao da umanji njegov značaj, navodi Rojters.\nOn je rekao da su iz tužilštva mogli da zatraže informacije u pisanoj formi, kao i da svako može da izvede svoj zaključak zašto je doneta odluka o pretresu prostorija ministarstva finansija.\nNjegovu izjavu kritikovao je predsednik nemačke Hrišćansko-demokratske unije (CDU) i kandidat te stranke za saveznog kancelara na predstojećim izborima Armin Lašet, koji je zatražio izvinjenje Šolca zbog komentarisanja odluke tužilaštva i optužio svog rivala za podrivanje vladavine prava.


Koliko košta letovanje u Crnoj Gori za četvoročlanu porodicu - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nLetnji aranžmani za zemlje okruženja uveliko se rasprodaju, a mi smo proverili koliko bi jednu porodicu s dvoje dece koštalo letovanje 2021. u Crnoj Gori.\nCrna Gora ove godine dočekuje turiste raširenih ruku, a za ulazak u ovu zemlju ne trebaju vam nikakvi testovi i nema karantina za putnike. Ako se odlučite na sopstveni prevoz i smeštaj u hotelu u najpopularnijim crnogorskim letovalištima, to će vas okvirno izaći u proseku oko 1.000 evra.\nUkoliko biste radije na more u Crnu Goru išli avionom, povratna karta Beograd-Tivat je oko 100 evra po osobi. Dakle, na smeštaj od oko, reicmo, 700 evra treba dodati još 400, što je oko 1.100 evra, piše Nova.\nPreko agencije Kontiki polupansion u Herceg Novom u hotelu sa četiri zvezdice u junu košta 46 evra po osobi. I prvo i drugo dete do četiri godine mogu da u hotelu borave besplatno, a za dete do 12 godina cena je 23 evra. Dakle, za boravak dvoje roditelja i dvoje dece do 12 godina cena za 10 dana je 920 evra. Na to treba dodati i prevoz od Beograda do Herceg Novog. Ako idete kolima, recimo, preko Bosne, što je i najbrže i najlakše, za to će vam okvirno trebati oko osam i po, devet sati i oko 50-60 evra za gorivo. I onda letovanje u Herceg Novom za četvoročlanu porodicu, bez dodatnih troškova, izađe nešto malo preko 1.000 evra.\nPreko agencije Olympic Travel polupansion u hotelu s četiri zvezdice u Petrovcu za odrasle u junu košta 48 evra, dok je smeštaj za decu do 10 godina besplatan. Dakle, cena smeštaja za porodicu s dvoje dece za 10 dana bio bi 960 evra. Ako u Petrovac na moru idete kolima, trebaće vam nešto više od devet sati i benzin će vas koštati u proseku 60 evra. Sve ukupno smeštaj i put bi vas koštali oko 1.000 evra.\nPreko agencije Odeon, polupansion u hotelu s tri zvezdice je 42 evra po osobi. Za prvo i drugo dete do 10 godina smeštaj je besplatan, a za prvo i drugo i dete od 10 do 12 godina smeštaj je 21 evro po danu. Stoga, letovanje u Budvi za četvorčlanu porodicu s decom od, recimo, pet i 12 godina staje 1.050 evra. Put do Budve, koji prosečno traje devet i po sati, kolima s benzinskim motorom koštaće vas oko 60 evra. Sve ukupno smeštaj i put biće do 1.200 evra.\nPreko agencije Maestro travel, polupansion u junu u Čanju u hotelu s tri zvezdice po osobi košta oko 3.000 dinara. Deca do četiri godine borave besplatno, dok je smeštaj za dvoje dece koja imaju od četiri do devet godina za jedno besplatan, a drugo plaća 50 odsto pune cene.\nDeca od četiri do 12 godina na posebnom ležaju plaćaju 70 odsto cene.\nDakle, ako dvoje roditelja idu sa jednim detetom do četiri i drugim od 15 godina, cena smeštaja će biti do 700 evra.\nPut kolima od Beograda do Čanja koštaće do 70 evra, pa sve ukupno letovanje staje oko 800 evra.\nBez PCR-a i karantina\ncene, crna gora, LETO 2021, prevoz, smestaj\nDanko 13. juna 2021. u 15:16\nU Crnoj Gori moj izbor je uvek bio Petrovac. Ove godine putovacemo kolima, polako,uz sve mere opreza.U kolima sam ugradio aparat za preciscavanje vazduha, alergena i duvanskog dima,jer smo i zena i ja pusaci. Proslogodisnje gazde nas cekaju i obezbedili su sve higijenske mere u sobi, kako bi nam boravak bio ugodan i siguran.