Opština od danas vlasnik imovine fabrike „Famos“ | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Opština od danas vlasnik imovine fabrike „Famos“\nOpština od danas vlasnik imovine fabrike „Famos“\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović rekao je da je opština danas isplatila i posljednju tranšu u iznosu od 1.150.000 KM za kupovinu imovine fabrike „Famos“ koja je u stečaju i na taj način zvanično postala vlasnik imovine.\nJugović je na konferenciji za novinare naglasio da opština na ovaj način zvanično postaje vlasnik nekretnina „Famosa“, što uključuje 62.000 metara kvadratnih zemljišta i 24.000 metara kvadratnih korisnog prostora pod krovom.\n„Na ovaj način stičemo mogućnost da formiramo komisiju koja će u narednih desetak dana izvršiti primopredaju sve imovine kako bismo mogli izvršiti procjenu i uknjižiti kao osnovna sredstva u vlasništvu opštine“, rekao je Jugović i dodao da će opština na tom prostoru formirati poslovnu zonu kako bi se stekli uslovi za zapošljavanje.\nKada je riječ o nekadašnjim radnicima fabrike „Famos“, Jugović je rekao da ima informaciju da će nešto više od 370 radnika dobiti jednokratni iznos od 2.540 KM u skladu sa zakonom, a da o ostalim dugovanjima prema radnicima ne zna.\nOn je naglasio da opština Pale postaje vlasnik imovine, a ne fabrike „Famos“ i na taj način ne nasljeđuje nikakve dugove, niti potraživanja između fabrike i radnika pojedinačno.\nJugović kaže da je poseban značaj ovog projekta da se na prostoru bivše kotlovnice „Famosa“ može graditi nova toplana koja bi preuzela tehničku mogućnost da grije Pale, a da se postojeća toplana izmjesti.\nJugović je podsjetio da je aktivnost oko kupovine imovine „Famosa“ trajala vrlo kratko za ovakav poduhvate, jer je prvo pismo namjere upućeno 12. maja 2017. godine i za nepunu godinu dana su završene sve aktivnosti oko preuzimanja firme.\nOn ističe da se ne smije zanemariti podrška Vlade Republike Srpske i predsjednika Republike Milorada Dodika koji su uplatili milion KM.\nPredsjednik Skupštine opštine Pale Predrag Vučićević istakao je da opština ide u tom pravcu da „Famos“ postane ozbiljna poslovna zona i da je već obavljeno niz razgovora sa potencijalnim investitorima koji bi trebali da pokrenu proizvodnju.\n„Vidjećemo u kojem će to biti kapacitetu, koje će to biti djelatnosti, ali mogu garantovati da će to biti investitori koji neće biti konkurencija našim privrednicima na području opštine“, rekao je Vučićević.\nOn je podsjetio da je Skupština opštine Pale jednoglasno podržala načelnika u ovom poslu, te je pružila podršku i kreditnom aranžmanu od 1.200.000 KM.\nKonferenciji za novinare prisustvovao je i potpredsjednik Skupštine opštine Pale Siniša Lasica.\nPrethodni članakZbog radova na mreži, devet sela bez struje\nNaredni članakObilježavanje godišnjice еgzodusa Srba iz Sarajеva\n16/03/2018 5:16 PM\nzašto ne objavljujete komentare građana?\n16/03/2018 5:27 PM\nDa li je moguće da ste dozvolili Močilu Kajišniku da ipak radi hemijsku obradu drveta u neposrednoj blizi puta, naseljenog mjesta (kuća) i samog centra Pala?\nSvaka vam čast gospodo iz rukovodne strukture opštine Pale…\nObični građani Pala mogu samo da vas se stide!


Hoće li slučajevi Dobrovoljačka i Tuzlanska kolona biti predati Sarajevu - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Aktuelno o tranzicionoj pravdi/Hoće li slučajevi Dobrovoljačka i Tuzlanska kolona biti predati Sarajevu\nInače, između Srbije i BiH poslednjih godina bilo je dosta otvorenih problema vezanih za to ko je nadležan, ko koga i za šta procesuira. Sarajevo je stavljalo primedbu Beogradu što se smatra nadležnim za sve zločine i za građane svih država, po cenu duplih procesa, Beograd Sarajevu da ne sudi efikasno. Tako je došlo do spornog hapšenja i suđenja za slučaj Tuzlanska kolona Jurišiću, bh. državljaninu uhapšenom na teritoriji Srbije, sporova oko suđenja za zločin u Dobrovoljačkoj, hapšenje po beogradskoj poternici takođe BH državljaninaEjupa Granića i generala Jovana Divjaka i slično. Evropska komisija je u julu zatražila da se hitno potpiše Protokol, kakvi već postoje sa Hrvatskom i Crnom Gorom.


PORTAL: FARC nakon 12 godina pustio zatočenog vojnika\nNarednika Pabla Emilija Monkaja zarobili su pripadnici Revolucionarnih naoružanih snaga Kolumbije (FARC) 1997, kada je imao 19 godina, i držali ga zarobljenog više od 12 godina, javlja "Skaj njuz".\nMonkaj (32) je brazilskim helikopterom prebačen u Florenciju, 230 kilometara južno od Bogote, gde je predat Crvenom krstu.\nVojnik je bio dobrog zdravlja i raspoloženja kada je u uniformi kolumbijske vojske izašao iz helikoptera i susreo se sa svojom porodicom, koja ga je dočekala sa belim cvećem u rukama, naveo je "Skaj".\n"Ne znate koliko je divno ponovo videti civilizaciju", rekao je Monkajo, dok se pozdravljao sa svojim roditeljima i četiri sestre.\nOn je sada prvi put upoznao svoju najmlađu sestru Lauru (6), koja se rodila dok je on bio u zatočeništvu, ukazao je "Tajms".\nMonkajo je bio desetar kada su pripadnici FARC-a uništili komunikacionu bazu vojske 1997. i odveli ga u džunglu. Od tada je viđan veoma retko, na video snimcima pobunjenika.\nZa Monkajovo oslobađanje delimično je zaslužna neumorna kampanja njegovog oca, profesora Gustava Monkaje (58), koji je prepešačio skoro 1.000 kilometara širom Kolumbije sa vratom i rukama u lancima, kako bi našao podršku za oslobađanje svog sina.\nGustavo Monkajo takođe je ukazao na problem svog sina u susednim državama Venecueli i Ekvadori, kao i u Francuskoj, Španiji, Nemačkoj i čak i u Vatikanu, gde se susreo sa papom 2007.\nOn je još nosio lance na sebi kad je dočekao svog sina koji ih je skinuo i rekao: "Zahvaljujem Bogu i svom ocu za njegov ogromni, neumorni rad".\nPredsednik Kolumbije Alvaro Uribe pozdravio je puštanje vojnika na slobodu.\n"Kolumbija otvorenih ruku prima one koji se vraćaju iz zarobljeništva i oštro osuđuje njihove otmičare", istakao je Uribe.\nOslobađanje Monkaja je drugo puštanje zarobljenika od strane FARC-a ove nedelje, i jačaju nade da će se postići širi sporazum o taocima sa ovom gerilskom organizacijom. U nedelju su pobunjenici pustili Hosua Danijela Kalva, kidnapovanog pre godinu dana, nakon što je ranjen tokom borbe.\nMonkajo, koji je u zarobljeništvu promovisan u narednika, jedan je od onih koji su proveli najviše vremena u zatočeništvu FARC-a, pored vojnika Libia Hosea Martineza (33), koji je otet istog dana. On je i dalje u zarobljeništvu.\nFARC i dalje drži u zatočeništvu najmanje 20 policajaca i vojnika. Ove pobunjeničke snage bore se već skoro pola veka da zbace vlasti zemlje. "Tajms" navodi da se smatra da se 22 pripadnika policije i vojske nalaze u tajnim kampovima FARC-a.


Prelomljeno je da Grčić bude smenjen, ali se čeka najpovoljniji trenutak da to bude izvedeno. Kako "Danas" piše Grčić će na mestu direktora Koridora Srbije zameniti Zorana Babića, koji je podneo ostavku na tu funkciju nakon saobraćajne nesreće sa smrtnim ishodom.\nMeđutim, da je u zbilji ipak reč o smeni potvrđuje to što će pored Grčića sa svojih funkcija otići svi njegovi najbliži saradnici, među njima finansijski i komercijalni direktor EPS.\nKako je Danas već pisao, umesto Grčića na čelo EPS-a će doći Saša Vlaisavljević, nekadašnji direktor Aerodroma "Nikola Tesla" u Beogradu. Pored Vlaisavljevića spominje se još nekoliko imena, međutim, kako tvrde njihovi sagovornici, gotovo je sasvim izvesno da će konačni izbor pasti na bivšeg direktora surčinskog aerodroma.\nPodsećanja radi, Danas je već pisao o rokadi na čelu EPS-a, to jest da će Grčića zameniti Vlaisavljević. Kako pišu, do toga je već trebalo da dođe, ali je ipak odloženo za jul zbog toga što je većina ljudi tada na odmoru pa će smena na vrhu EPS-a i postavljanje Grčića za direktora Koridora Srbije proći sa znatno manje pažnje nego da se tako nešto obavi pre početka sezone letnjih odmora.\nHrvatski ministar finansija Zdravko Marić izjavio je danas da iznos koji su poreski obveznici platili do sada po osnovu državnih garancija koje su protestirane za gradnju brodova u Uljaniku, a koji nisu izgrađeni, dostiže 4,42 milijarde kuna (595,3 miliona evra).\nGvajana je trenutno druga najsiromašnija država Južne Amerike s BDP koji po glavi stanovnika iznosi 8.524 dolara godišnje. Gore od ove zemlje stoji samo Bolivija, a verovatno i Venecuela za koju nema preciznih podataka, dok na globalnoj lestvici MMF zauzimaju 114. mesto od 185 zemalja, piše BBC.


Plaćanje rashoda firme privatnim novcem – zašto to ne treba raditi - SamSvojGazda\nPlaćanje rashoda firme privatnim novcem – zašto to ne treba raditi\nPreduzetnici, naročito oni koji tek pokreću svoj posao, često oskudevaju sa resursima. Iz praktičnih razloga, ponekad poslovne rashode plaćaju „iz džepa“, ličnim novcem, bez da za te izdatke uzmu račun na firmu. Iako je to brža i lakša varijanta, na duge staze ona vam donosi više štete nego koristi.\nDeo troškova firme ostaje van knjiga, i njime u budučnosti nećete moći da smanjite porez. Takođe, kada firma bude generisala prihode, nećete sebi moći da refundirate ove izdatke, bez plaćanja dodatnog poreza.\nPrilikom plaćanja gotovinskih računa za poslovne svrhe, uzmite gotovinski račun na firmu i predajte ga u knjigovodstvo. Troškovi se beleže i mogu vam koristiti da smanjite porez na dobit u ovoj ili čak i u nekoj od narednih godina (tkz prenosom poreskih gubitaka).\nUkoliko svoj privatni telefon koristite za poslovne razgovore, prenesite ugovor sa telekom kompanijom na firmu.\nRegulišite upotrebu privatnog automobila za poslovne svrhe, a za gorivo potrošeno na odlaske na poslovne sastanke uzmite na benzinskoj pumpi račun u koji će biti upisani naziv, adresa i PIB vašeg preduzetnika/privrednog društva.\nUkoliko na računu firme nemate dovoljno novca za opremanje kancelarije, uplatite pozajmicu osnivača. Od novca sa računa nabavite opremu i kancelarijski nameštaj. Imaćete pravo da proknjižite troškove sitnog inventara ili amortizaciju osnovnih sredstava, a pozajmicu možete da vratite, kada firma bude likvidna, bez plaćanja dodatnih poreza.\nVodite računa da aneksirate ugovore o pozajmici ukoliko firma nije u mogućnosti da vam vrati datu pozajmicu u predviđenom roku (obično godinu dana).


ZAKON O SOCIJALNOM PREDUZETNIŠTVU: Upravljanje i izveštavanje subjekata socijalnog preduzetništva | CEMA.rs\nZAKON O SOCIJALNOM PREDUZETNIŠTVU: Upravljanje i izveštavanje subjekata socijalnog preduzetništva\nzaposlenih radno sposobnih pripadnika društveno osetljivih grupa, ako se taj status ostvaruje po osnovu radne integracije tih lica;\nkorisnika proizvoda i usluga subjekta socijalnog preduzetništva, ako se taj status ostvaruje po osnovu plasmana proizvoda i pružanja usluga tim licima;\nzaposlenih, ako se taj status ostvaruje isključivo po osnovu poslovanja u konkretnoj oblasti delovanja - ostvarenju društvene uloge socijalnog preduzetništva\nAko se status ostvaruje po više navedenih osnova po svakom od tih osnova zaposleni odnosno korusnici se ravnomerno uključuju u upravljanje subjektom socijalnog preduzetništva.\nIzveštaj sadrži osnovne podatke u vezi sa:\nispunjavanjem uslova za poslovanje u statusu socijalnog preduzetništva, propisanih ovim zakonom;\nposlovanjem, odnosno aktivnostima koje su realizovane u skladu sa društvenom ulogom socijalnog preduzetništva;\nnačinom upravljanja u subjektu socijalnog preduzetništva\nSastavni deo izveštaja čine i programi reinvestiranja i ugovori o dodeli sredstava ako je u periodu izveštavanja raspoređivana dobit.\nIzveštaj se podnosi nadležnom registru radi objave, u roku koji je propisan za podnošenje godišnjeg finansijskog izveštaja.\nAktom Vlade na predlog ministarstva nadležnog za poslove zapošljavanja bliže se uređuje sadržina i način podnošenja izveštaja.\nU narednom članku ZAKON O SOCIJALNOM PREDUZETNIŠTVU - Prestanak statusa i zloupotrebe socijalnog preduzetništva


Lokalni izbori u Bečeju (21. jun 2020.) – liste i programski ciljevi\n17/06/2020 17/06/2020 Tanja Drapšin Lokalni izbori 2020\nNa lokalnim izborima u Bečeju potvrđene je 5 lista za odbornike u Skupštini opštine Bečej. Od predloženih tri liste su iz sadašnje koalicije koja je u prethodnom mandatu obavljala vlast u opštini Bečej dok su dve liste stranaka koje nisu u prethodnom mandatu imale svoje predstavnike u lokalnom parlamentu. Predstavljamo vam liste kandidata za odbornike kao i smernice kada su u pitanju programski ciljevi koje su ova stranke postavile za sledeće četiri godine vlasti. Lokalni izbori održavaju se paralelno sa republičkim i pokrajinskim u nedelju 21. juna.\n1. Aleksandar Vučić- „Za našu decu“\nOpštinski odbor Srpske napredne stranke Bečej, prvi je predao Izbornoj komisiji opštine Bečej izbornu listu kandidata za odbornike Skupštine opštine Bečej. Koaliciju „Aleksandar Vučić-za našu decu“ potpisom je podržalo 1.204 građana opštine Bečej. Na odborničkoj listi za budući sastav Skupštine opštine Bečej polovina kandidata je nova u odnosu na prethodne izbore 2016. godine. Od 36 kandidata 15 su žene, šestoro su mlađi od trideset godina. Listu „Aleksandar Vučić – za našu decu“ čini i jedan predstavnik Socijaldemokratske partije Srbije (SDPS), a podržali su je i Pokret socijalista (PS) i Partija ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS).\nNa sajtu OO ove stranke uglavnom možete da pronađete priloge, tekstualne i video, u vezi sa projektima koji su realizovani u prethodnom mandatu u kojem je ova stranka imala većinu u lokalnom parlamentu. U opticaju je i štampani materijal koji predstavLja i petogodišnji plan ove stranke na lokalu koji je podeLjen po domaćinstvima na celoj teritoriji opštine Bečej. Svi planovi za sledeći četvorogodišnji mandat se uglavnom baziraju u početnoj poziciji na onome što je urađeno u prethodnom periodu od kada je SNS sa koalicionim partnerima (SVM I POKS) na vlasti. SNS traži podršku građana da se i daLje bavi uređenjem infrastrukture u gradu, obećavaju da će sve ulice u ovom novom mandate na teritoriji opštine Bečej biti asfaltirane. U planovima takođe stoji da je prethodnih 8 godina (2 mandata) vlasti ove stranke bilo posvećeno realizaciji projekata uređenja centralnog gradskog jezgra – uređenju trga i okolnih ulica i saobraćajnica, uređenju industrijske zone i privlačenju investitora, uređenju i rekonstrukcijama škola i drugih obrazovnih ustanova kao i saradanji sa privrednim subjektima i investitorima. U planu ove stranke i eventualne buduće koalicije su i obnavLjanje pivare, nastavak rada na uređenju Tise i okruženja, povećanju broja radnih mesta i plata u opštini Bečej kroz investicije i dr.\nLista kandidata za odbornike Skupštine opštine Bečej: Dr Vuk Radojević (SNS), Dragan Tošić (SNS), Svetlana Vuletić (SNS), Atila Horvat (SNS), Dalila Dujaković (SNS), Dr Slobodan Dimitrov (SNS, Žaklina Radić Krstić (SNS), Slobodan Kvrgić (SNS), Dr Biljana Jovanović (SNS), Maćaš Križak (SNS), Dragan Lazić (SNS), Svetlana Tašković (SNS), Jela Stupar Gavrić (SDPS), Zoran Gardinovački (SNS), Endre Hegediš (SNS), Milan Onjin (SNS), Sofija Radojević (SNS), Šandor Nađ (SNS), Tatjana Mitić (SNS), Žarko Vignjević (SNS), Željko Kovačev (SNS), Saša Marić (SNS), Verica Ilić (SNS), Miomir Pelengić (SNS), Aleksandra Rajić (SNS), Dane Mandić (SNS), Branislav Nešić (SNS), Sanja Biro (SNS), Veselin Protić (SNS), Nikolina Lakić (SNS), Goran Kudrić (SNS), Đurđina Stanojev (SNS), Dr Anđelko Mišković (SNS), Zoran Popov (SNS), Jelena Mago (SNS), Klaudia Šipoš (SNS)\n2. Pokret obnove kraljevine Srbije: Za kraljevinu Srbiju – Svi za Bečej – dr Kosana Nešić\nBečejski ogranak POKS-a svoj program za Bečej je objavio u 10 tačaka sa 10 prioriteta u razvoju grada u sledećem mandatu: Kao prvi prioritet postavili su PRIVREDNI RAZVOJ u okviru kojeg su naglasili da je osnova za razvoj lokalne ekonomije pomoć malim i srednjim preduzećima, neophodnu podršku lokalne samouprave da ta preduzeća dobiju subvencije. Naglašavaju da je potrebna i dobra organizacija i zajedničko delovanje svih privrednih subjekata u opštini kao i nastavak ulaganja u infrastrukturu i opremanje industrijske zone. INFRASTRUKTURA je drugi prioritet. Ulaganja u infrastrukturu prema planu ove lokalne liste moraju biti ravnomerno raspoređena u celoj opštini i u svim naseljenim mestima, posebno je naglašeno ulaganje u uređenje trotoara i biciklističkih staza kao i sobraćajnica koje će Bečej povezati sa autoputem E75. Kao deo infrastrukturnih prioriteta izdvojili su i prelazak Toplane na biomasu i geotermalnu energiju. Treći prioritet je ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE gde su podcrtali važnost stroge kontrole eventualnih zagađivača i ulaganje u kanalizaciju i vodne puteve. Četvrti prioritet je zaustavljanje odliva STANOVNIŠTVA kroz privlačenje novih investicija u privredu grada kao i afirmaciju porodice kao temelja opstanka društva uopšte. Peti prioritet su MLADI u Bečeju i tu je izdvojena zaštita omladine od alkoholizma i narkomanije po islandskom modelu koji podrazumeva ograničavanje pristupa mladih i maloletnika ugostiteljskim objektima u kojima se služi alkohol u kasnim večernjim satima, strožije kažnjavanje ugostitelja i roditelja, podsticanje bavljenja sportskim aktivnostima za mlade i drugih sadržaja koji afirmišu pozitivniji pristup životu i zdravlju. KULTURA je šesti prioritet, tu su izdvojili pomoć amaterskim pozorišnim grupama u naseLjenim mestima, Majske igre kao lokalni kulturni brend i restauraciju spomenika. ZDRAVSTVO je izdvojeno kao sedmi prioritet, naglasili su planove za dogradnju Doma zdravlja, rešenje statusa i ulaganje u Jodnu banju, ulaganje u ambulante u Novom Selu i u druge ambulante u naseljenim mestim i obnavljanje medicinske opreme u svim zdravstvenim objektima. OBRAZOVANJE je osma tačka plana u okviru koje je izdovojeno ulaganje u infrastrukturu škola, opremenje škola posebno za osobe sa invaliditetom i omogućavanje bezbednog boravka dece u školama i odvijanje nastave u skladu sa zahtevima vremena. SPORT je deveta tačka programa u okviru koje je izdvojeno angažovanje na promociji sporta i zdravog načina života, ulaganje u sportsku infrastrukturu i posebno u školski sport. Deseti prioritet je očuvanje zdravalja stanovnika Bečeja tokom pandemije koronavirusa. Bečej je u ovom periodu prošao bez ijednog pacijenta koji je iz bečejskog Doma zdravlja poslat sa pozitivnim nalazom pre svega zbog discipline građana Bečeja.\nBečejski ogranak POKS-a a je predao listu drugi, na čelu ove liste je dr Kosana Nešić, direktorica Doma zdravlja Bečej, drugi je mr Nenad Tomašević, predsednik Skupštine opštine Bečej a treća Zorica Đumić, diplomirani inžinjer menadžmenta iz Bačkog Gradišta. POKS je predao listu sa 19 imena i to su: dr Kosana Nešić, mr Nenad Tomašević, Zorica Đumić, Milica Vojinović, Nandor Tot, Lucija Lukić, Bojan Marković, Milan Simin, Irina Korenoj Vračarić, Dejan Gucunski, Đorđe Dragin, Zoran Pejić, Nataša Brankov, Aleksandra Vrekić, Goran Nikolić, Bratislav Martinović, Jovana Ašanin, Nikola Ječanski, Milana Tomašević\n3. Socijalističke partije Srbije: Ivica Dačić – Socijalistička partija Srbije\nPrvi na listi je doktor veterine Vojislav Blažin, druga je Tamara Živkov Aksin, frizerka iz Bečeja a treći je Nemanja Karapandžić, istoričar i do skoro direktor Turističke organizacije Bečej. Socijalistička partija Srbije predala je listu sa 13 imena.\nProgramski pamflet opštinske organizacije Socijalističke partije Srbije naslovljen je „Za pobedu“ – Zaokruži da ne bi menjao grad i državu. Kao programske prioritete ove stranke izdvojili su: pomoć malim i srednjim poljoprivrednim gazdinstvima i stočarskoj proizvodnji, dostupnu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu, afirmaciju kulture i kulturne baštine grada kao zaloga za budućnost, ulaganja u turističke kapacitete i promociju Bečeja, rešavanje problema pasa lutalica u gradu, socijalnu jednakost građana Srbije i Bečeja, omogućavanje prostora mladima u Bečeju da iskažu svoje ideje i kreativnost, afirmaciju sportskih aktivnosti kod mladih, razvoj zapostavljenih delova grada i ravnomeran razvoj gradske infrastrukture,besplatno obrazovanje, podsticanje razvoja socijalnih programa i brige celokupnog društva za socijalno ugrožene.\nNa listi ove stranke nalaze se: Vojislav Blažin, Tamara Živkov-Aksin, Nemanja Karapandžić, Aleksandra Subakov, Petar Jelenić, Goran Mićanović, Saša Dimitrijević, Filip Avramov, Martina Narevski, Snežana Batinić, Zora dr. Apić, Danilo Doroslovački, Nikolina Haček\n4. Vajdasági Magyar Szövetség – Savez vojvođanskih Mađara – Ištvan Pastor\nOva stranka predala je 36 kandidata za odbornike.Savez vojvođanskih Mađara je zajedno sa Srpskom naprednom strankom i POKS-om učestvovao u postizbornoj koaliciji koja je obavljala vlast u opštini Bečej u prethodne 4 godine. Ova stranka se u sledećem mandatu zalaže u svom programu za afirmaciju poljoprivrede koja će po njima morati da bude jedan od prioriteta razvoja opštine u narednom periodu kao i razvoj infrastrukture u gradu i pvećanje broja investicije u saobraćajnice, povezivanje sa regionalnim putevima i sl. Pored toga budući odbornici ove stranke su kao svoje prioritete postavili i razvoj zajednice uopšte, razumevanje i toleranciju, razvoj kulture i nauke posebno kada su mladi u pitanju, ulaganje u zdravlje i zdravstveni sistem. Programska načela budućih odbornika govore i o tome da je veoma važno taj razvoj zajednice bude uz poštovanje tradicije i kulturnog nasleđa.\nNa listi ove stranke nalaze se sledeći kandidati za odbornike: Dr.Viktor Molnar, Igor Kiš, Emeše Dečov Đere, Dr. Đula Konc, Edit Silađi, Laslo Feher, Balaž Serda, Zoltan Kiš, Eva Rab Virag, Karolina Smieško, Norbert Šimon, Žolt Kovač, Dr. Renata Kalapoš, Hermina Juhas, Endre Aleksander, Laslo Bonifart, Atila Silađi, Daniel Ferenc, dr Ester Bata Aleksander. Đijanta Lovaš, Aneta Sekrenj, Ildiko NaĐ, Ferenc Romoda, Atila Bakša, Eleonora Buzaš, Ištvan Đere, Aranka Nemčević, Janoš Pal, Agota Kiš, Jožef Gortva, Viktor Balog, Imre Časnji, Štefania Varo, Andraš Serda, Ildiko Kosoruš, Roland Gajdoš\n5. Lista koalicije VOJVOĐANSKI FRONT – Ujedinjeni za demokratski Bečej.\nPrvi na listi ove koalicije je Ferenc Tot, predsednik Opštinskog odbora Lige socijaldemokrata Vojvodine Bečej. Ova koalicija kao osnovni prioritet postavlja podizanje životnog standarda građana opštine Bečej, koji su dosadašnje vlasti obećavale ali nisu sprovele. Oni smatraju da je raspolaganje sopstvenom imovinom i izvornim prihodima jedna je od ključnih tačaka za koje se svojim programom i radom zalaže koalicija VOJVOĐANSKI FRONT-ujedinjeni za demokratski Bečej. Ova koalicija insistira na decentralizaciji vlasti kako ne bi svi prihodi odlazili u Beograd, već ostajali u lokalnim samoupravama, u opštini Bečej, koje bi trebalo da odgovorno raspolagaže i ulagaže u bolji kvalitet života svih građana i građanki. Vojvođanski fronta naglašava da novac koji se zaradi ovde u opštini Bečej ode za Beograd i vraća se samo mali deo nazad. Vojvođanski front se takođe zalaže za iskorenjivanje partijskog zapošljavanja, izgradnju jakih, samostalnih institucija bez vladavine partokratije, za izgradnju pravne države i jake privatne privrede, sistema u kome su školska sprema, znanje i iskustvo primarni kriterijum za dobijanje posla.\nVojvođanski front – Ujedinjeni za demokratski Bečej podneo je listu za 12 kandidata za odbornike: Ferenc Tot, Željko Stankov, Vera Guljaš, Željko Bošnjak, Danica Nonin, Arpad Nađnemedi, Laslo Senji, Rozalija Tot, Dragan Zlatić, Marija Vuković, Anica Zlatić, Ištvan Bartus\n← Nova savremena oprema za bioskop u Gradskom pozorištu\nTretman krpelja u petak i subotu (ako budu povoljni vremenski uslovi) →


OSM Televizija - Ćosić: Stručnom analizom riješiti pitanje CJB\nĆosić: Stručnom analizom riješiti pitanje CJB\nNačelnik opštine Istočno Novo Sarajevo LJubiša Ćosić nada se da će rezolucije njegove opštine i opštine Pale o sjedištu Centra javne bezbjednosti /CJB/ Istočno Sarajevo otvoriti jedan proces i razgovor, gdje će se na bazi stručne analize doći do konačnog rješenja.\n"Uvažavam mišljenje i želju ljudi sa Pala da Centar ostane kod njih, ali želimo da otvorimo proces i da se na osnovu stručne analize donese odluka o smještaju Centra", rekao je Ćosić novinarima.\nOn je dodao da je u interesu da bezbjednosna situacija, ne samo u ovoj opštini, već na području grada Istočno Sarajevo, bude najbolja u Republici Srpskoj s obzirom na specifičnost grada i njegovu organizaciju.\nĆosić je istakao da u Istočnom Novom Sarajevu žele da sjedište CJB-a bude u ovoj opštini, poručivši da oni nemaju ništa protiv ukoliko se drugačije pokaže, ali da samo traže otvaranje razgovora o ovom pitanju.\n"U ovo treba da se uključi i grad Istočno Sarajevo i rukovodstvo opština u sastavu grada i da razgovaramo. Zatvaranjem vrata i nekim osuđujućim rezolucijama nećemo ništa riješiti", rekao je Čosić.\nJoš iz iste kategorije: « Pale će se boriti svim političkim sredstvima da zadrže CJB Idealni uslovi za skijanje na Jahorini »


Koncert klasične muzike održan na banjalučkom Aerodromu\nFoto: N.N. | Koncert klasične muzike održan na banjalučkom Aerodromu\nSrna 20.09.2018 21:12\nBANJALUKA - U pristanišnoj zgradi Međunarodnog aerodroma Banjaluka večeras je održan koncert klasične muzike "Aerodrom Banjaluka na krilima umjetnosti", kao doprinos kandidaturi grada Banjaluka za Evropsku prijestonicu kulture 2024. godine.\nVršilac dužnosti direktora preduzeća "Aerodromi Republike Srpske" Duško Kovačević istakao je da umjetnost ne pripada samo galerijama, muzejima, nego je to nešto što se može prirediti i na trgovima, ulicama i drugim mjestima.\n"Iz tog razloga smo odlučili da večeras organizujemo koncert ozbiljne muzike, kako bi Aerodrom postao mjesto, ne samo odlazaka i dolazaka ljudi, te sastanaka i rastanaka, nego da bi to postalo i mjesto na kojem će se odvijati kulturni događaji", rekao je Kovačević novinarima.\n"Sigurno je da ćemo nastaviti saradnju sa našim umjetnicima, kojima ćemo ponuditi mjesto da se predstave", rekao je Kovačević.\n"Posebno me raduju aktivnosti koje se preduzimaju povodom početka niskobudžetnih letova, koji će znatno doprinijeti razvoju Laktaša, kao i cijele regije. Cilj je da se Aerodrom stavi u punu funkciju i da bude na usluzi građanima", rekao je Karapetrović.\nAerodrom Banjaluka Koncert


Microsoft razotkrio nove hakerske napore Rusije\nArhiva - Mocrosoft prodavnica u predgrađu Bostona.\nAmerički tehnološki gigant Microsoft saopštio je da isti hakeri koje podržava Rusija, odgovorni za upad u korporativne računarske sisteme SolarWindsa 2020, nastavljaju da napadaju globalne tehnološke sisteme, ovog puta ciljajući na preprodavce usluga u cloudu.\nMicrosoft je saopštio da grupa, koju naziva Nobelium, koristi novu strategiju kako bi iskoristila direktan pristup koji preprodavci imaju IT sistemima svojih klijenata, nadajući se da će se "lakše lažno predstavljati kao pouzdani tehnološki partner organizacije kako bi dobili pristup svojim klijentima na nižem nivou".\nPreprodavci su posrednici između proizvođača softvera i hardvera i eventualnih korisnika tehnoloških proizvoda.\nU saopštenju od nedelje, Microsoft je saopštio da prati napade Nobelijuma od maja i da je uočio više od 140 kompanija na meti grupe, pri čemu se vjeruje da je čak 14 sistema kompanija kompromitovano.\n"Ova nedavna aktivnost je još jedan pokazatelj da Rusija pokušava da dobije dugoročan, sistematski pristup raznim tačkama u tehnološkom lancu snabijdevanja i uspostavi mehanizam za nadgledanje – sada ili u budućnosti – ciljevima interesantnim za rusku vladu", napisao je Microsoft u blog postu.\n"Na sreću, otkrili smo ovu kampanju u njenim ranim fazama i dijelimo ova saznanja kako bismo pomogli preprodavcima usluga u claudu, tehnološkim dobavljačima i njihovim klijentima, kako bi preduzeli blagovremene korake i osigurali da Nobelijum ne bude uspješniji", saopštila je kompanija.\nČarls Karmakal, viši potpredsjednik i glavni tehnološki zvaničnik u kompaniji za cyber bezbjednost Mandiant, rekao je da se ovaj napad razlikuje od napada na SolarWinds u kom je korišten zlonamjerni kod ubačen u legitimni softver, rekavši da to uključuje "iskorištavanje ukradenih identiteta" za pristup sistemima.\n"Ovaj put napad veoma otežava organizacijama žrtava da otkriju da su kompromitovane i istraže akcije koje je preduzeo akter prijetnje", rekli su. "Ovo je posebno efikasno za aktera prijetnje iz dva razloga: prvo, pomjera početni upad sa krajnjih ciljeva, koji su u nekim situacijama organizacije sa zrelijom cyber odbranom, na manje tehnološke partnere sa manje zrelom cyber odbranom".\n"I drugo, istraživanje ovih upada zahtijeva saradnju i dijeljenje informacija među više organizacija žrtava, što je izazovno zbog zabrinutosti za privatnost i organizacione osjetljivosti", rekao je Karmakal.\nNa pitanje o napadu, prvi zamjenik sekretara za štampu Bijele kuće Karin Žan-Pjer rekla je u ponedjeljak da kompanije "mogu da spriječe ove pokušaje ako dobavljači usluga u cloudu primjenjuju osnovne prakse cyber bezbjednosti, uključujući multifaktorsku autentifikaciju".\n"Uopšteno govoreći, federalna vlada agresivno koristi svoja ovlaštenja da zaštiti naciju od cyber prijetnji, uključujući pomoć privatnom sektoru da se odbrani kroz povećanu razmjenu obavještajnih podataka, inovativno partnerstvo u primjeni tehnologija cyber bezbjednosti, bilateralnu i multilateralnu diplomatiju i mjere o kojima ne govorimo javno iz razloga nacionalne bezbjednosti", rekla je ona novinarima u predsjedničkom avionu Air Force 1 na putu za Nju Džersi.\nTokom brifinga za štampu u Pentagonu, portparol Džon Kirbi rekao je da oni nemaju nikakva "posebna saznanja" o napadu i da Pentagon ne govori o svojim cyber operacijama.\nAgencija za nacionalnu bezbjednost nije komentarisala ovo pitanje.\nMicrosoft je saopštio da je Nobelijus izveo 22.868 napada od jula, ali da je bio uspješan samo nekoliko puta. Većina napada usmjerena je na američke vladine agencije i tink tenkove (savjetodavne organizacije) u Sjedinjenim Državama, nakon čega su uslijedili napadi u Ukrajini, Ujedinjenom Kraljevstvu i drugim zemljama NATO.\nZvaničnik vlade SAD umanjio je značaj napada u izjavi za AP rekavši: "Opisane aktivnosti bile su nesofisticirano provaljivanje lozinke (putem nasumničnih pokušaja) i fišing ("pecanje", krađa identiteta), uobičajene operacije sa ciljem uspostavljanja nadzora za koje već znamo da ih svakog dana pokušava Rusija druge strane vlade".\nVašington je okrivio rusku spoljnu obavještajnu agenciju SVR za hakovanje SolarWindsa 2020, koji je kompromitovalo nekoliko federalnih agencija i ostao neprimjećen veći dio prošle godine. Rusija je negirala da je bilo šta loše učinila.\nDžef Seldin je doprinio ovom izvještaju. Neke informacije za ovaj izvještaj potiču od AP-a i Reutersa.\nSAD i saveznici traže načine za borbu protiv učestalih napada zlonamjernih softwarea\nBiden pozvao Putina da stane na put cyber kriminalcima\nŠta slijedi nakon "cyber sastanka" Biden-Putin


1. Maxym Koval (GK)\t 0 0 0 0 0 0\n2. Yevhen Selin\t 3 270 0 0 1 0\n3. Yevhen Khacheridi\t 3 270 0 0 0 0\n4. Anatoliy Tymoshchuk\t 3 270 0 0 2 0\n5. Olexandr Kucher\t 0 0 0 0 0 0\n6. Denys Garmash\t 1 78 0 0 0 0\n7. Andriy Shevchenko\t 3 191 2 0 1 0\n8. Olexandr Aliyev\t 1 22 0 0 0 0\n9. Oleh Gusev\t 3 270 0 0 0 0\n10. Andriy Voronin\t 2 130 0 0 0 0\n11. Andriy Yarmolenko\t 3 248 0 1 0 0\n12. Andriy Pyatov (GK)\t 3 270 4 14 0 0\n13. Vyacheslav Shevchuk\t 0 0 0 0 0 0\n14. Ruslan Rotan\t 1 5 0 0 0 0\n15. Artem Milevskiy\t 3 116 0 0 0 0\n16. Yevhen Seleznyov\t 0 0 0 0 0 0\n17. Taras Mikhalik\t 2 180 0 0 0 0\n18. Serhiy Nazarenko\t 3 162 0 0 0 0\n19. Yevhen Konoplyanka\t 3 269 0 1 0 0\n20. Yaroslav Rakitskiy\t 1 90 0 0 1 0\n21. Bohdan Butko\t 1 13 0 0 0 0\n22. Marko Dević\t 3 116 0 0 0 0\n23. Oleksandr Goryainov (GK)\t 0 0 0 0 0 0\nJedan od dva domaćina na turniru, Ukrajina je upravo zahvaljujući domaćinstvu i dobila priliku da debituje na šampionatima Evrope.\nZa razliku od Poljske Ukrajina nije imala sreće na žrebu, apsolutni je autsajder u ovoj grupi, ali domaći teren uvek igra važnu ulogu.\nPobeda nad Izraelom od 3:2 u februaru ozarila je lica domaćih navijača, a koliko mogu da očekuju od svojih fudbalera na prvom Evropskom prvenstvu u istoriji Ukrajine moći će da nazru posle duela sa Estonijom, Austrijom, a posebno nakon generalne probe sa Turskom.\nDebitant na evropskim prvenstvima Ukrajina će sigurno pokušati da pronađe više od maksimuma kako bi se na pravi način pokazala pred domaćom publikom.\nDo sada su od velikih takmičenja učestvovali samo na Svetskom prvenstvu u Nemačkoj 2006. gde su sve iznenadili plasmanom u četvrtfinale.\nKao domaćin EP 2012. Ukrajinci su se direktno plasirali, pa su poslednje dve godine igrali prijateljske utakmice.\nPobeđeni su Uzbekistan, Bugarska, Estonija, Austrija i Izrael, ali su doživljeni debakli u duelima sa Francuskom (4:1) i Češkom (3:0).\nMinimalan poraz od Švedske u nadoknadi vremena i remi sa Nemačkom (3:3) daju razlog Ukrajincima da se nadaju čudu u grupi sa Engleskom, Francuskom i Švedskom.\nSelekcija koju od 2011. godine predvodi Oleg Blohin uzda se u proverene internacionalce Anatolija Timoščuka i Andreja Voronjina, te kičmu tima koju čine igrači Šahtjora i Dinama, a koju predvodi najbolji strelac u istoriji reprezentacije, legendarni 35-godišnji Andrej Ševčenko.\nUkrajina je klasičan spoj mladosti i iskustva, iskusnih proverenih internacionalaca i mladih nada koji čekaju svojih pet minuta slave.\nNema sumnje da će uz pomenuta imena i igrača kao što su golman Andri Pjatov, defanzivci Vjačeslav Ševčuk i Jaroslav Rakitski, veznjaci Ruslan Rotan, Aleksandar Alijev, Anatolij Timoščenko, napadači Artem Milevski i Andrij Jermolenko, te uz vatrenu pomoć sa tribina Ukrajina biti važan faktor u grupi D.


Protest roditelja i učenika osnovne škole "Branko Miljković" - juGmedia\nProtest roditelja i učenika osnovne škole „Branko Miljković“\nNIŠ – Savet roditelja OŠ “Branko Miljković“ u Nišu organizovao je protest kome je prisustvovalo više od 800 roditelji i učenika ove škole.\nPovod za okupljanje je nezadovoljstvo roditelja zbog kašnjenja radova na rekonstrukciji školske zgrade, učionica i organizovanje nastave.\nRoditeljima i nastavnicima škole obratio se i predsednik opštine Paliulula, Boban Džunić koji je i početkom ove školske godine sa gradonačelnikom pružio podršku inicijativi roditelja. On je prozvao odgovorne u ministarstvima i upravama kao i u komunalnim preduzećima grada, što se aktivnosti na rekonstrukciji i izgradnji učionica u školi “Branko Miljković“ ne odvijaju po planu.\n„Sve ovo ukazuje da ovde nisu čista posla. Celokupni projekat je mogao da se ostvari raspoloživim sredstvima ali je neko duplirao vrednost investicije u tenderskom postupku, tako da je morao da se radi novi projekat i dodatna istraživanja zemljišta. Naše uprave i nadležno ministarstvo u prošlom sazivu, ponašali su se krajnje birokratski. Pojedinci i dalje pokušavaju da umanje ulogu opština u rešavanju problama građana-istakao je predsednik Džunić.\nPrema prvim predračunima za dogradnju škole bilo je potrebno 110 miliona dinara. Ministarstvo za regionalni razvoj i lokalnu samoupravu za ovu namenu izdvojilo 25 miliona dinara, dok će iz gradske kase biti izdvojeno oko 30 miliona dinara.\nOko hiljadu učenika škole “Branko Miljković” i ove školske godine pohađa nastavu koja se odvija u tri smene i skraćenim časovima na po 30 minuta. Kako bi učenici nadoknadili gradivo sve subote za nastavnike i đake ove škole su radne. Zakonom je predviđena petodnevna radna nedelja.\nSaradnja škole iz Sankt Peterburga i pirotske Gimnazije\nSukob u vranjskom SNS-u, intervenisala policija!?\nPas rase rotvajler napravio je pre nedelju dana u Leskovcu skoro pokolj, raskomadavši šaku komšiji i izujedavši i svog gazdu, koji po navodima ostalih…\nRadim u privatnoj firmi u kojoj je plata vrlo mala, a na poslu ostajem nekada 12, nekada 16 sati dnevno. Firma mi isplaćuje samo deo prekovremenih časova…\n“Smeh, samo smeh” je monodrama popularnog glumca Ivana Bekjareva, koju će pred leskovačkom publikom izvesti 28. februara u Leskovačkom kulturnom…


Reč za ŽIVOT – Poboljšajmo položaj obolelih od retkih bolesti | Donacije.rs\nReč za ŽIVOT – Poboljšajmo položaj obolelih od retkih bolesti\nRetka bolest podrazumeva svaku bolest koja se javlja kod najviše 1 od 2.000 osoba, a u Srbiji sa nekom retkom bolešću svakodnevno živi oko pola miliona građana. Udruženje “Život” je osnovano 2010. godine od strane dve porodice Mirosavljević i Čović čija su deca obolela od veoma retke, neurodegenerativne i smrtonosne Batenove bolesti i od tada oni aktivno rade na podizanju svesti o problematici retkih bolesti i edukaciji, a ova kampanja predstavlja nastavak te borbe.\nNjihovo najveće dostignuće je usvajanje Zakona o prevenciji i dijagnostici genetičkih bolesti, genetički uslovljenih anomalija i retkih bolesti 2015. godine, tzv. Zojin zakon (koji je dobio ime po devojčici Zoji Mirosavljević koja je preminula od Batenove bolesti 2013. godine u svojoj 9-oj godini života).\nZa samo četiri godine postojanja, 1.864 dece je dobilo dijagnozu, a samim tim i lečenje, na koju su čekalo i po nekoliko godina. Bojana Mirosavljević, predsednica udruženja i majka male Zoje je predstavila Zojin zakon u Evropskom parlamentu u junu 2016. i u Ujedinjenim Nacijama u novembru 2016.\nPreko 75% retkih bolesti se javlja jos u dečijem dobu, većina ih je neizlečiva - za samo 5% retkih bolesti postoji registrovana terapija. 30% dece koja su obolela od retkih bolesti ne doživi svoj 5 rođendan. Najčešća posledica retkih bolesti je trajni invaliditet. Međutim, klinička istraživanja su često jedini spas i jedina šansa za decu obolelu od retkih bolesti. Iz tog razloga smo prethodnih 7 godina posvetili našoj edukaciji u vezi kliničkih istraživanja, a samim tim i edukaciji porodica obolele dece, lekara i ostalog zdravstvenog osoblja, svih nadležnih institucija...\nCilj kampanje je štampanje časopisa “Reč za život” koji pomaže unapređenje položaja osoba sa invaliditetom u koje spadaju preko 85% obolelih od retkih bolesti i da podižući svest o problemima retkih bolesti doprinesemo rešenju istih i poboljšamo položaj obolelih.\nKroz naš časopis ćemo objediniti sve teme o retkim bolestima koje obuhvataju dijagnostiku, lečenje, terapije, rehabilitaciju, medicinska pomagala, socijalnu zaštitu…\nŠtampanje časopisa omogućava:\n- edukaciju obolelih i njihovih porodica, lekara, nadležnih institucija o problemima retkih bolesti kao i pružanje podrške tim porodicama,\n- informisanje opšte javnosti o ovom problem, što je od krucijalnog značaja.\n6 izdanja x 5.000 primeraka = 30.000 primeraka: 1.000.000 RSD\nTrčite za ovaj cilj tako što ćete se prijaviti za Maraton preko Udruženja Život (slanjem emaila na mirosavljevic.bojana@gmail.com) ili donirajte online →\nNovac prikupljen od kampanje za vreme Trke dobrote namenjen je grafičkoj pripremi časopisa o retkim bolestima Reč za život.\ndonirano od 2 donatora za 1219 dana\nTo je 1% od cilja od 1.000.000 RSD\nDo cilja je potrebno prikupiti još 992.000 RSD\nIgor Sljapic3.000,00 RSD\n06.03.2019 - 01.05.2019 (55 dana)\nRetka bolest podrazumeva svaku bolest koja se javlja kod najviše 1 od 2.000 osoba, a u Srbiji sa nekom retkom bolešću svakodnevno živi oko pola miliona građana. Udruženje “Život” je osnovano 2010. godine od strane dve porodice Mirosavljević i Čović […]\nOrganizacija: Udruženje Život Website: http://www.zivotorg.org Kontakt: contact@zivotorg.org\nUdruženje “Život” je osnovano 2010. godine od strane dve porodice Mirosavljević i Čović čija su deca Zoja i Aleksa obolela od veoma retke, neurodegenerativne i smrtonosne Batenove bolesti. Od 2010. god, udruženje je veoma aktivno u podizanju svesti o problemima retkih bolesti, obezbeđivanju terapije i medicinske opreme, kao i poboljšanju položaja u društvu kako obolelih od retkih bolesti tako i njihovih porodica. “Život” je organizovao prvu konferenciju o neuromišićnim bolestima kod dece u Srbiji 2012. godine kao i mnoge druge seminare i kongrese na ovu temu. Naša misija je da pružimo podršku i pomoć pre svega bolesnom detetu i njegovoj porodici, a zatim i lekarima, kao i nadležnim institucijama. Primarni zadatak nam je da se svakom bolesnom detetu obezbedi dijagnoza, lečenje i medicinska oprema koja im je potrebna.


Huawei je spreman da sa SAD sklopi sporazum o nešpijuniranju - BIGportal.ba\n6 Juna, 2019 6 Juna, 2019 092\nJedan od najviših zvaničnika kompanije Huawei je izrazio volju da se sa Sjedinjenim Američkim Državama sklopi i potpiše “sporazum o nešpijuniranju”, nakon što je Trampova administracija izrekla zabranu trgovine i saradnje sa kineskom kompanijom.\nLing Hua, predsedavajući kompanije Huawei, je američkim novinarima izjavio da je kineska kompanija spremna da potpiše takav sporazum, ali je i pojasnio da to svakako nije opcija u trenutnom stanju stvari.\n“S obzirom na to da SAD nisu kupovale od nas, ne kupuju od nas i verovatno neće kupovati od nas u budućnosti, ne znam da li uopšte postoji mogućnost da se takav sporazum potpiše“, istakao je Liang.\nOn je takođe sugerisao da je predsednik Donald Tramp prekoračio granice kada je 15. maja potpisao izvršnu naredbu kojm se stopira Huaweijevo korišćenje tehnologija kreiranih u SAD.\n“Neumesno je koristiti političke poteze kako bi se uticalo i stvarao pritisak na industriju“, izjavio je Liang.\nIako nema sumnje da zabrana administracije SAD, koja je nametnuta, može da našteti kompaniji Huawei u kratkoročnom periodu, neki eksperti iz Kine veruju da će ovo ojačati kompaniju na duže staze. “Ono što predsednik Tramp radi, jeste da budi uspavane kapacitete kompanije Huawei, koji samo čekaju da budu pokrenuti”, istakao je David Daokui Li – profesor Tsinghua univerziteta.\nOvo naravno znači da Huawei ima kapacitete i već je počeo da radi na sopstvenim rešenjima, kao što su čipsetovi, operativni sistem i drugo.\nRealme 8 5G ozvaničen sa Dimensity 800U čipom i 90Hz osvežavanjem\nDer8auer je postavio GPU svetski rekord sa PowerColor RX 6900 XT Liquid Devil Ultimate kartom\nPopularni Huawei proizvodi na popustu i do 46%\nDegenek: Rat je gotov, u Beogradu ne mrzimo Hrvate\nBajden dolazi u Brisel na samit NATO\nNavijači Junajteda upali u trening centar; Matić pričao s njima\nKažu da je Pikls spasio Svjetsko prvenstvo u fudbalu\nPoginuo pripadnik Vojske Srbije


Renoviran objekat za otvaranje tekstilnog pogona – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Regija Birač/Renoviran objekat za otvaranje tekstilnog pogona\nRenoviran objekat za otvaranje tekstilnog pogona\nSREBRENICA – Načelnik Odjeljenja za urbanizam i stambeno-komunalne poslove opštine Srebrenica Bojan Josipović rekao je Srni da je završeno renoviranje i preuređenje zgrade stare škole u Skelanima, u kojoj treba da bude otvoren proizvodni pogon tekstilne industrije.\nGrađevinski radovi na ovom objektu finansirani su sredstvima koja je Vlada Srbije prije skoro dvije godine poklonila Srebrenici za infrastrukturne i projekte zapošljavanja, a riječ je o iznosu od tri miliona evra.\nJosipović je naveo da će investitor iz Srbije pokrenuti tekstilnu proizvodnju u Skelanima i da će u tom pogonu zaposlenje dobiti oko 20 radnika.\nOn pojašnjava da će dio zgrade i dalje koristiti Udruženje pčelara „Skelanka“ za pakovanje meda.\nGovoreći o stvaranju uslova za otvaranje novih radnih mjesta, Josipović ističe da je opština ostvarila kontakte sa više inostranih investitora zainteresovanih za ulaganja na srebreničkom području i da se očekuju višemilionska ulaganja u privredni razvoj u naredne tri godine.\nPrema njegovim riječima, to treba da dovede do pokretanja novih proizvodnih pogona u kojima će zaposlenje dobiti oko 250 radnika, a indirektno će biti zaposleno još oko 500 ljudi.\nPredviđa se otvaranje pogona za preradu mesa, mlijeka i drveta, ali i za proizvodnju LED rasvjete, konfekcije i solarnih kolektora.\npogon renoviranje skelani\nBroj poginulih u poplavama u Njemačkoj i Belgiji porastao na 133\nPravoslavnu crkvu u Australiji pretvorili u džamiju\nMuhamed Filipović: Antisrpski duh u FBiH proglašava „Mladobosance“ teroristima


U Fondu PIO kažu da je planirano oktobarsko usklađivanje penzije od 0,9 odsto\nZnatno bolja naplata doprinosa u prvih sedam meseci ove godine, u odnosu na planiranu dinamiku naplate, omogućila je povlačenje manjeg iznosa sredstava na ime dotacija iz budžeta, rečeno je Tanjugu u Fondu.\nU Fondu podsećaju da je država garant za ostvarivanje prava po osnovu obaveznog penzijskog i invalidskog osiguranja i da informacije sa kojima raspolažu ukazuju da isplata penzija nije ugrožena.\nNa pitanje da li penzioneri, kako je ranije najavljivano, u oktobru mogu da očekuju povećanje, u Fondu PIO kažu da je planirano oktobarsko usklađivanje od 0,9 odsto.\nS druge strane, ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić juče je saopštio da je dobio potvrdu od direktorke državnog trezora da samo još u avgustu ima novca za isplatu plata i penzija.\n- Sada radimo na tome da obezbedimo penzije za septembar, toliko je teška situacija - rekao je Dinkić, samo nekoliko dana pošto što je njegov kolega, ministar rada i socijalne politike Jovan Krkobabić najavio isplatu takozvane 13. penzije.\nKrkobabić je ranije Tanjugu rekao da je ona predviđena koalicionim sporazumom i precizirao da će biti isplaćena u četiri rate po 5.000 dinara penzionerima čija su mesečna primanja manja od 15.000 dinara.\nKako je naveo, isplata će početi kada se izabere vlada i stvore tehnički uslovi.\nPrema podacima Fonda PIO, pravo na tu vrstu pomoći ima 508.765 penzionera, a kada se taj broj pomnoži sa 20.000, koliko bi trebalo da iznosi 13. penzija, dolazi se do iznosa od oko 10 milijardi dinara.\nDanas se oglasio i potpredsednik PUPS-a Milan Krkobabić, koji je za B92 rekao da ta partija nema nameru da odustane od isplate takozvane 13. penzije, i istakao da je za to potrebno oko 65 miliona evra.\nOn je dodao da bi, da je "kojim slučajem ministar finansija i privrede", vrlo brzo odgovorio na koji pitanje koji bi set mera preduzeo i gde bi našao novac potreban za isplatu 13. penzije.\n- I sad u ministarstvima postoje odredjene diskrecione pozicije. Kad bi ih sve sabrali, ova prva rata od 16,17 miliona evra našla bi se za tri dana - rekao je Milan Krkobabić.\nPotpredsednik PUPS-a je istakao i da "iskustvo govori" da bi se najveći deo tih sredstava koja budu uplaćena penzionerima, u roku od dva, tri dana vratio u budžet.\nDRŽAVA ODLUČILA Isplata penzija uz posebna ovlašćenja ili poštom na kuću\nDUPLIRAJU PRIHODE RADEĆI UZ PENZIJU Zbog malih primanja najstariji građani sve češće među zanatlijama, vozačima i trgovcima


ART Četvrto izdanje Green Montenegro International Film Festa na Žabljaku od 4. do 8. avgusta - GMIFF 2021\nNakon tri festivalska izdanja odlukom Savjeta GMIFF-a, festival se seli u jedan od najljepših prirodnih cjelina u Evropi, u Nacionalni park Durmitor. Filmovi će biti prikazivani na atraktivnom otvorenom prostoru, noću, pored Crnog jezera, ispod samog vrha Durmitora, pred velikim brojem stranih turista, gostiju i mještana, uz veliki broj pratećih programa, tokom pet dana trajanja festivala, što će dodatno upotpuniti turističku i kulturnu ponudu Žabljaka. Juče je na Žabljaku u sali Opštine održana VIII sjednica Savjeta GMIFF-a na kojoj je konstituisan novi Savjet festivala, u koji su pored već značajnih imena iz oblasti nauke, kulture, ekologije, turizma, umjetnosti, diplomatijekao što su princ Nikola Petrović, Branko Lukovac, dr Vukić Pulević, Nikola Medenica, mr Damir Davidović, Blagota Marunović, Željka Kukavičić-Radak i drugi, izabraniVesko Vukićević, predsjednik Opštine Žabljak, Miroje Džabasan, direktor Centra za kulturu, Slađana Knežević, sekretarka Sekretarijata za društvenu djelatnost, Vanja Krgović – Šarović, direktorica TO Žabljak i dr Slobodan Tomić. Za novu predsjednicu Savjeta GMIFF-a jednoglasno je izabrana mr Ivana Vojinović, generalna direktorica Direktorata za životnu sredinu u Ministarstvu održivog razvoja i turizma.\nSjednica je započela minutom šutnje kojim je odata počast nedavno preminulom reditelju Gojku Kastratoviću, jednom od osnivačaovog međunarodog filmskog festivala i članu njegovog Savjeta. Ideja organizatora da se četvrto izdanje „Green Montenegro International Film Festa (GMIFF) održi u ljetnjem periodu u jeku sezone na UNESCO području, na Crnom jezeru u Opštini Žabljak u periodu od 4. do 8 avgusta, naišla je na punu podršku predstavnika lokalne samouprave Žabljaka. Zemlja gost ovogodišnjeg festivala biće Kostarika kao država koja je dominantno usmjerenja ka zelenoj ekonomiji i održivom razvoju. Nakon izuzetno uspješno organizovanog III izdanja GMIFF-a koji se u periodu od 14. do 16. decembra 2017. godine održao u Centru za kulturu Danilovgrad, Nikšićkom pozorištu, Univerzitetu Gonja Gorica u Podgorici, Dvorcu kralja Nikole u okviru Barskog ljetopisa, Hotelu Splendid u Bečićima, kao i u brojnim crnogorskim osnovnim i srednjim školama u saradnji sa Ministarstvom prosvjete, ovih dana je stiglo veliko priznanje. GMIFF je zvanično primljen u asocijaciju ,,Green Film Network” i mapirao Crnu Goru na svjetskoj listi ekoloških manifestacija, sa sjedištem Italiji, koja okuplja neke od najznačajnijih svjetskih filmskih festivala i time učinio GMIFF međunarodno prepoznatim sa ciljem stvaranja svojevrsnog imidža i ekskluzivnosti prve Ustavom definisane ekološke države na planeti.


Dojče Banka u problemu zbog dužnika koji je predsednik SAD - Bizlife.rs\n20:38 Njujork, 20/02/2019\nZvaničnici Dojče banke su toliko zabrinuti zbog mogućnosti da Donald Tramp možda neće izvršavati svoje finansijske obaveze po kreditima, odobrenim pre nego što je postao predsednik, da su razmatrali da mu produže datum otplate.\n„Tramp organizacija“ ima oko 340 miliona dolara neizmirenih zajmova koji bi trebalo da budu otplaćeni do 2023. i 2024. godine, što potencijalno znači u drugom predsedničkom mandatu ako pobedi na izborima 2020. godine, navodi Blumberg njuz.\nRukovodioce nemačke banke je, kako se dodaje, zabrinulo kako će u javnosti biti percipirana njihova nastojanja da naplate potraživanja od aktuelnog predsednika, tako da su razmatrali da rok dospeća duga produže do 2025. godine.\nNa kraju, banka je očigledno odustala od te ideje iz nepoznatih razloga, i umesto toga odlučila da ne ulazi u bilo kakve dodatne poslove sa Trampom, tvrdi Blumberg.\nMeđutim, predsednikov sin Erik Tramp nazvao je ovu priču „potpunom besmislicom“. „Mi smo jedna od najmanje zaduženih kompanija za nekretnine u zemlji. Praktično sva naša imovina je neopterećena, a nekoliko nekretnina koje su pod hipotekom mali su deo naspram ukupne vrednosti imovine“, napisao je Erik u imejlu upućenom Blumbergu.\nTelevizijska mreža CNBC je, prenoseći ovu informaciju, navela da su iz Dojče banke odbili da daju izjavu o ovom pitanju, ističući da predsednik Tramp već dugo posluje sa tim nemačkim zajmodavcem.\nKako navodi mreža, ranije ovog meseca pojavili su se medijski napisi da je predsednik 2016. godine zatražio od nemačke banke zajam za golf teren u Škotskoj.\n„Njujork tajms je objavio da je banka odbila Trampa, ponovo zbog zabrinutosti da će možda morati da pleni imovinu od aktuelnog predsednika“, prenosi američka televizija.\nnemacka dug tramp dojče banka


Rajić je gostujući na RTS-u rekao da će one tačke oko kojih se ne postigne dogovor biti prepuštene budućem premijeru, odnosno novom ministru rada da donese odluke.\n- U prethodnih devet godina mi imamo loše stanje u ekonomiji i Zakon o radi je jedan od zakona koji se mora izmeniti. Realnost je danas velika stopa nezaposlenosti, tako da nas realnost tera da menjamo sistem u kome firme privredjuju - naglasio je direktor Unije poslodavaca Srbije.\nOn je ocenio da to što se u Srbiji kupuje vreme i ne menjaju sistemski zakoni, svakom pojedincu se "obija o glavu", jer privreda mora da funkcioniše normalno kako bi punila budžet.\n- Osnovno što moramo da stvorimo su zdravi uslovi za privredjivanje. Upravo zato zakon o radu mora da se promeni - dodao je Rajić.\nPoslodavci, naglasio je Rajić, insistiraju da se promeni ukupno 22 instituta u Zakonu o radu, i to da se izmene one stvari koje gomilaju birokratiju i koje otežavaju funkcionisanje firmi.\nGovoreći o deset sugestija koje je Unija poslodavaca predložila novoj vladi za promene on je rekao da je vreme da se u Srbiji suštinski neke stvari promene.\n- Privrednicima u Srbiji treba jedan zdrav sistem koji će svakoga ko radi kvalitetno i poštuje zakone podržii, a ne gomilati birokratiju i odmagati. Nadamo se da će vlada preporuke usvojiti - zaključio je Rajić.\nSindikat će se obratiti Ustavnom sudu zbog odluke Vlade o ceni rada\nSavez samostalnih sindikata Srbije (SSSS) saopštio je danas da će se zbog odluke Vlade Srbije da minimalna cena rada za 2016. ostane 121 dinar po radnom času, obratiti Ustavnom sudu, kako bi se ocenila ustavnost i zakonitost te odluke, a koja je u suprotnosti sa Zakonom o radu.


Bats (1999) Prolog\nMali grad u Texasu pod invazijom je nepoznate vrste šišmiša. U pomoć građanima teroriziranog gradića stiže zoologinja Sheila Casper (Dina Meyer), jedina osoba koja bi mogla otkriti šta šišmiše navodi na krvoločne napade u kojima stradaju i ljudi.\nZajedno sa šerifom Emmettom Kimseyom (Lou Diamond Phillips), Sheila Casper otkriva kako je naučnik Alexander McCabe (Bob Gunton) zarazio šišmiše virusom koji od njih pravi pomahnitale ubice... Aligatori, zmije, ptice, mravi... žanr horor filma ne propušta zaboraviti ni jednu životinjsku vrstu, pa tako niti bezrazložno ozloglašene šišmiše.\nEkipa u sastavu Lou Diamond Phillips ("Diploma života", "Absolon"), Dina Meyer ("Svemirski vojnici") i legendarni Bob Gunton ("Bljesak", "Razbijač") razveseliće vas i još jednom podsetiti kako komedije nisu jedini zabavni žanr osme umetnosti!\nGlavna glumica, Dina Meyer je bila vrlo dobra i u nekim situacijama solidna. Detektiv takođe nije bio loš, ali se malo previše uživeo kao da glumi u ko zna kom spektaklu, a crnac je izuzetno iritantan. Stalno baca neke fore na koje bismo se mi trebali smejati, a u ozbiljnim situacijama ne glumi nekog poznavaoca o letećim miševima. Dijalozi su katastrofa, jedan lošiji od drugog, puno iritantnog američkog jadnog humora.\nJedina dobra stvar filma su veoma dobri efekti i uspešno prikrivanje i izrezivanje nekih delova sa šišmišima, koji su solidno napravljeni. To je jedino podiglo ocenu u ovome filmu.\nUloge: Lou Diamond Phillips, Dina Meyer, Bob Gunton


11th World Music Festival 2013\nEthno.com festival od 2013. godine pravi zaokret u programskom konceptu. Cilj festivala je da kroz koncerte, radionice, rezidencije umetnika i naučno-obrazovni program predstavi muziku iz celog sveta sa primarnim fokusom na stilovima Balkana, Bliskog Istoka, Afrike i Azije, kao i onim nastalim na nasleđu evropskih naroda.\nRomi predstavljaju marginalizovanu etničku grupu koja je stolećima učestvovala u kreiranju i prenošenju pevačke i, u većoj meri, sviračke tradicionalne prakse u Srbiji.\nSedmi festival tradicionalne muzike ETHNO.COM 2009\nTema sedmog ETHNO.COM festivala Žena u svetu etna - Žene u tradicionalnoj muzickoj kulturi Srbije usmerena je na razmatranje načina prezentovanja ženskog polnog identiteta u tradicionalnoj kulturi na ovim prostorima, u muzickim žanrovima nekadašnjeg i savremenog „etno sveta”.\nŠesti festival tradicionalne muzike ETHNO.COM 2008\nETHNO.COM 2008 sa tematskim naslovom Nova stara gradska pesma posvećen je raznovrsnim oblicima varoškog muziciranja koji su se tokom prošlih stoleća uobličavali na prostoru Balkana i Srbije.


Srbija posustaje na putu u EU, Kosovo još uvek daleko od ulaska u EU - JUGPRESS\nSrbija posustaje na putu u EU, Kosovo još uvek daleko od ulaska u EU\nPostavio: Jugpress 23 Juna, 2022\nSrbija je godinama važila za posebno perspektivnog kandidata, jer je predsednik Aleksandar\nVučić viđen kao reformator, ali on je u međuvremenu više puta zanemarivao Ustav Srbije i sve više pokazuje autokratsko ponašanje, a pregovori posustaju, piše nemački list Handelsblat uoči današnjeg samuita Evropske unije u Briselu.\n“Srbija nije našla odgovor na ključno pitanje Kosova, a kritike Vučića stižu i po drugom pitanju. Iz\nEU parlamenta je nedavno Manfred Veber, lider demohrišćanske EPP, upozorio da Vučić\nmora da donese odluku – da li je na strani Evrope ili na strani Rusije“, navodi nemački list.\nKada je u pitanju Kosovo, konstatuje se da je taj prostor još uvek „daleko od ulaska u EU“ i\npodseća da do sada pet zemalja EU nije priznalo postojanje države Kosovo, jer „ne žele da\nstvore presedan za separatiste u svojoj zemlji“.\nTu su i Izveštaji EK koji, kako se ističe, „redovno otrežnjuju“, jer se uvek navodi da na tom prostoru nema ni funkcionalne tržište ekonomije, ni moderne administracije i pravosuđe“.\n“Kao sledeći signal, očekuje se da će EU dozvoliti Kosovarima da ulaze u evropski prostor\nbez vize – kao što je slučaj sa svim drugim zemljama Zapadnog Balkana“, otkriva\nList u pogledu evroperspektiva zapadnobalkanski zemalja podseća i da je Severna Makedonija kandidat za pristupanje još od 2005. godine i da je odavno ispunila sve kriterijume za početak pristupnih pregovora sa EU, ali da je taj proces i dalje blokiran u Savetu EU iako je Grčka odustala od veta, nakon što je zemlja promenila ime u Severna Makedonija 2019. godine.\nProces sada koči Bugarska zahtevom da Makedonija prizna bugarske korene jezika i kulture, a list navodi da, posle jučerašnjeg pada bugradske vlade, nije za očekivati da se skoro nešto promeni u njihovom stavu prema početku pristupnih makedonskih pregovora sa EK.\n„Podseća se i da Bosna i Hercegovina ima snažne zagovornike u EU. Zemlja je, dodaje se,\npodnela zahtev za članstvo, a Austrija vrši pritisak za otvaranje pregovora o pristupanju.\nMeđutim, naglašava se i da Evropska komisija godinama daje izveštaje o ovoj zemlji koji\nukazuju na velike probleme, između ostalog da izborni zakon i finansiranje partija ne ispunjavaju evropske standarde, dok se odluke Ustavnog suda se ne sprovode, a administrativne i pravosudne reforme su još uvek u ranoj fazi.\nKomesar za proširenje EU Oliver Varhelji nedavno je kritikovao države članice jer su\npreviše opraštale BiH, što bi moglo da destabilizuje ceo proces proširenja EU“, podseća\nDonedavno se prijem novih članica u EU smatrao politički nemogućim, ali je onda došao rat u\nUkrajini, konstatuje se u tekstu objavljenom u nemačkom Handelsblatu, koji, u susret\ndanašnjem samitu šefova država EU, otkriva sadržaj nacrta deklaracije sa samita i belešku o\nprethodnim konsultacijama između država članica i Komisije.\n“Ukrajina i Moldavija će na Samitu dobiti status željenog kandidata. Međutim, nejasno je da\nli je dobra volja dovoljna i za zemlje Zapadnog Balkana. O tome se još pregovara, a računa se\nda je predsednik Saveta EU Šarl Mišel sazvao zaseban samit za čelnike država Zapadnog\nBalkana svega nekoliko sati pre samita EU kako bi se sporno pitanje odvojilo od pitanja\nUkrajine“, konstatuje nemački list.\nUlozi su, tvrdi Handelsblat, veliki: ako EU ne uspe da pridobije zemlje koje su joj u\nneposrednom okruženju, politički rivali, poput Rusije i Kine nastaviće da šire svoj uticaj.\nList ocenjuje kako Evopi preti opasnost da „izgubi Zapadni Balkan – region koji već godinama čeka\npozitivan signal iz Brisela“.\n“Prema novom istraživanju Evrobarometra, 58 odsto Evropljana želi da EU brže primi nove\nčlanice. Najviše podrške proširenju je u Poljskoj (80 odsto) i Irskoj (77 odsto). U Nemačkoj,\nproširenje podržava 53 odsto stanovnika“, navodi Handelsblat.\nPrema nacrtu deklaracije Samita, u čiji sadržaj je nemački list imao uvid, „šefovi vlada EU će slediti preporuku Komisije i Ukrajinu učiniti kandidatom za pristupanje.“\nUkrajina ima trgovinski sporazum sa EU od 2014. godine, a prema rečima predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen, ova zemlja je već usvojila 70 odsto pravila EU.\n„Ali, lista obaveza je i dalje veoma duga. Između ostalog, Brisel poziva na reformu Ustavnog\nsuda, ali i jačanje svih državnih organa ove zemlje kojima je zadatak kontrola sprovođenja\nzakona i borba protiv korupcije“, konstatuje nemački list.\nU poziciji sličnoj Ukrajini, kada je u pitanju približavanje članstvu EU, nalazi se i Gruzija,\nčije su delove, kako list navodi „godinama okupirale ruske trupe“.\n“Pre godinu dana, 19. aprila 2021. godine, dve glavne stranke u Gruziji su se, uz posredovanje\nEU, saglasile oko zajedničkog programa reformi. Ovo je pozdravljeno kao napredak na putu ka\nEU, ali su samo posle tri meseca, predstavnici vladajuće stranke otkazali saradnju. To je\nučinilo dalje približavanje EU ove zemlje manje verovatnim”, podseća nemački list.\nEvropska komisija je, kako se dalje navodi, na nedavno podnetu aplikaciju za članstvo odgovorila negativno, uz komentar da će Gruziji status kandidata “biti dodeljen tek ako se ova zemlja pozabavi problemom političke polarizacije, u skladu sa sporazumom od 19. aprila”.\nS druge strane, očekuje se da na današnjem Samitu Moldavija dobije status kandidata. U preporuci Komisije EU, otkriva Handelblat, navodi se da je „ova zemlja prvi put od nezavisnosti na evropskom putu reformi i borbi protiv korupcije“.\nMeđutim, EK konstatuje da Vlada Moldavije mora da nastavi da gura „deoligarizaciju“ i da smanjuje veliki državni sektor jer država trenutno kontroliše 900 kompanija, što čini 26 odsto ukupne privredne te zemlje.\nList podseća i da je Turska u statusu kandidata za prijem u EU od 1999. godine, ali da su dobri rezultati na tom putu simbolični. Razgovori sa Erdoganom su na čekanju od 2018. godine, ali status zemlje kandidata Turskoj još nije ukinut.


Konferencija "Srbija i Albanija – međuzavisne u razvoju i stabilizaciji" - European Western Balkans\nAutor EWB 27. 09. 2017. 22. 09. 2017.\nBEOGRAD – Kako bi se unapredilo međusobno razumevanje između Albanije i Srbije koje je od strateškog značaja za stabilnost regiona, kao i za evropske integracije Zapadnog Balkana, neophodno je jačanje dijaloga i saradnje, što je ujedno i osnova za razbijanje predrasuda.\nNa koji način nadoknaditi nedostatak informacija, otvoriti prostor za suočavanje sa rasprostranjenim predrasudama i stereotipima i poboljšati međusobno prihvatanje i razumevanje, biće razmatrano na međunarodnoj konferenciji „Srbija i Albanija – međuzavisne u razvoju i stabilizaciji“, koja će se održati od 4. do 5. oktobra 2017. godine u Beogradu.\nNeki od učesnika dvodnevne konferencije biće Goran Paskaljević, filmski režiser, Dafina Peci, predsednica Nacionalnog kongresa mladih (NYC) Albanije i članica Upravnog odbora Regionalne kancelarije za saradnju mladih (RYCO), Milan Simurdić, bivši ambasador Srbije i publicista, Predrag Bjelić, profesor na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu i Nand Šani, ekspert za ekonomski i socijalni razvoj u Savetu za regionalnu saradnju.\nPažnja će se posvetiti i podsticanju rasprave o primerima saradnje civilnog društva, zajedničkih projekata i ekonomske saradnje, kako bi dokazali da je saradnja moguća, kao i da bi se demonstrirale prednosti ekspanzije te saradnje.\nOčekuje se da će konferencija dati uvid o dosadašnjem napretku i rezultatima saradnje dve zemalje i doprineti daljem poboljšanju njihovih bilateralnih odnosa, kao i ukupnoj političkoj klimi na Zapadnom Balkanu. Posebna pažnja će biti posvećena ekonomskoj i kulturnoj saradnji.\nKonferenciju organizuju Forum za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji i Fondacija Fridrih Ebert.\nAlbanijaEvropski pokret u SrbijiFondacija Fridrih EbertForum za međunarodne odnoseSrbija\nSamit lidera EU u Talinu


Lekovita moć muzike – Aha Magazin\nJuly 9, 2016 by Aha tim\nOdavno je muzika postala sastavni deo ljudske svakodnevice. Bilo da trčite, učite, šetate, ispijate piće sa prijateljima ili idete do prodavnice, muzika je svuda oko vas. Ali da li ste pomislili kako muzika utiče na organizam i kolika je njena moć?\nSvaki ton sa sobom nosi različitu boju mira ili nemira. U zavisnosti od muzičkog žanra svako ima omiljenu pesmu uz koju uživa. Ipak, postoje i one pesme koje se slušaju retko, a pozitivno utiču na sva čula. Ukoliko želite da čitav organizam opustite nakon napornog dana, za to vam, sa sigurnošću, preporučujemo klasičnu muziku. Romantični zvuk klavira ili nežni tonovi violine učiniće da se vaše telo i um odmore i prepuste čarima muzike.\nKako klasična muzika utiče na vas možete ispitati već sutra, 10. jula u Mixer House-u na večeri klasične muzike. Nedeljom će u bašti MH njihovi domaćini sa početkom u 21h posetioce sprovesti kroz svet velikana muzike.\nTags: classic, klasična muzika, mixer house, music, opuštanje\nOtkrijte Grčku na nov način!\nRadionice u pratećem programu 64. Martovskog festivala


Dobra dela za zdravlje, obrazovanje i srećnije detinjstvo mališana u regionu | Giving Balkans\nDobra dela za zdravlje, obrazovanje i srećnije detinjstvo mališana u regionu\nU prethodnim danima, širom regiona, kompanije, organizacije i građani su organizovali brojne akcije za podršku mališanima iz različitih kategorija.\nSaznajte kako smo donirali za lepše, zdravije i srećnije detinjstvo najmlađih članova zajednice, kao i u koje akcije se i sami možete uključiti.\nDonacije Fondacije „Humanist“\nFondacija „Humanist“ je, u okviru projekta „Novogodišnja čarolija“, uz podršku prijatelja donatora, medija i poznatih ličnosti, donirala 1.500 paketića mališanima iz socijalno ugroženih porodica, kao i mališanima sa dečije onkologije i Svratišta.\nPored paketića za decu, za porodice u teškoj materijalnoj situaciji obezbeđene su i hrana, odeća i druge neophodne potrepštine.\nAkcija Budi prijatelj djece\nOd 25. januara do 21. marta ove godine kupovinom označenih proizvoda u Tommyju učestvujete u humanitarnoj akciji “Budi prijatelj djece” i na taj način pomažete uređenju dečije Klinike u Splitu, tačnije uređenju prostora Jedinice za intenzivno lečenje dece (JILD).\nU akciji u Tommy radnjama širom Hrvatske, učestvuje više od 300 proizvoda, čijom kupovinom se daje doprinos ovoj humanitarnoj akciji.\nOvo je, inače, drugi put da Tommy organizuje humanitarnu akciju za dečiju Kliniku u Splitu. U prvoj akciji, realizovanoj prošle godine, prikupljeno je više od 324 hiljade kuna.\nAkcija Djeca djeci stradaloj u potresu\nMališani iz dečjih vrtića Ploče, Gradac i Vrgorac u Dalmaciji u humanitarnoj akciji "Djeca djeci stradaloj u potresu", sakupili su i zapakovali oko 400 poklona za decu s područja Banovine.\nPokloni su već na putu ka mališanima koji su pohađali vrtić Sisak stari.\nPrikupljaju školski pribor za vršnjake iz Petrinje\nVolonterski klub OŠ Eugena Kumičića pokrenuo je humanitarnu akciju prikupljanja pomoći za 402 učenika iz petrinjske OŠ Mate Lovraka.\nUčenici do 28. januara, za svoje vršnjake prikupljaju školski pribor, slatkiše i društvene i didaktičke igre. Već u petak, 29. januara, volonteri će sve prikupljene stvari pakovati za svakog pojedinačnog učenika, dok će u danima nakon toga pokloni biti odvezeni u Petrinju.\nNLB Banka podržala rad Fondacije „Stariji brat, starija sestra“\nNLB Banka d.d. Sarajevo i njeni zaposleni su donirali 11.574 KM Fondaciji za podršku i razvoj mentorstva „Stariji brat, starija sestra“.\nNovac je namenjen za jačanje socijalnih veština dece iz domova za nezbrinutu decu, iz socijalno ugroženih porodica, kao i decu koja se u svom životu i odrastanju suočavaju sa nekim drugim poteškoćama.\nIz Fondacije „Stariji brat, starija sestra“ izrazili su zadovoljstvo što su NLB Banka i njeni zaposleni prepoznali značaj jednog ovakvog projekta, kao i zbog saradnje koja će se sprovoditi kroz volonterske aktivnosti.\n„Zahvaljujući ovoj donaciji, još 20 dece u potrebi za mentorom će biti u mogućnosti odrastati uz starijeg brata ili sestru. U ime svih volontera i djece, zahvaljujem se svima koji su nas podržali“, saopštili su iz Fondacije.\nHumanitarna akcija Udruženja ,,Ljubav za ljubav”\nUdruženje ,,Ljubav za ljubav” je pre nekoliko dana, na Trgu nezavisnosti u Podgorici, organizovalo humanitarnu akciju pod nazivom “Modni dizajneri & Ljubav za ljubav”, koja je za cilj imala poboljšanje položaja dece i mladih sa Daunovim sindromom u Crnoj Gori.\nU okviru akcije, prikupljeno je 270 evra, prodajom manjih komada koje su donirali modni dizajneri iz Crne Gore.\nAkciju su podržali dizajneri Lazar Ilić, Marina Banović, Dejana Lukić, Nada Koljenšić, Sanja Bobar, Milena Đurđić, Nataša Pejović, Kristina Ilić, Edita Nimanbegu – Barović.\nKošarkaši savez Crne Gore i Savez elektronskih sportova Crne Gore donirali su opremu Dječijem domu “Mladost” u Bijeloj.\nDonirana su dva koša i 15 košarkaških lopti, pa štićenici Doma sada imaju kompletnu opremu za košarku.\nUdruženje „Srce za djecu“ pokrenulo nutricionistički projekat za obolelu decu\nUdruženje Srce za djecu oboljelu od raka pokrenulo je projekat „Nutricionistička podrška djeci oboljeloj i liječenoj od raka“ koji počinje ovog januara i trajaće godinu dana. Ovaj projekat ima za cilj pomoći deci i roditeljima da nauče šta je to zdrava ishrana, kako da poboljšaju svoje životne stilove i kako da se reše loših prehrambenih navika.\nProjekat uključuje izradu individualnog plana ishrane i praćenje dece, za decu koja su roditelji prijavili kroz set usluga Udruženja, 6 grupnih nutricionističkih radionica za sve roditelje i izradu nutricionističkog priručnika koji će biti izvor informacija i koji će poslužiti svim roditeljima dece obolele od raka koji imaju nedoumicu kako zdravo hraniti dete.\nProjekat se relizuje zahvaljujući podršci Fondacije uposlenika VKR Grupe, na predlog Velux Bosna i Hercegovina, koji je obezbedio sredstva za ovaj projekat, u iznosu od 10.000KM.\nUkoliko vas je neka od priča motivisala da i sami učinite dobro delo, podsećamo da je jedan od načina online donacija za neku od kampanja na platformi Donacije.rs.


Prijestonica Cetinje nastavila je danas sa preventivnom dezinfekcijom javnih preduzeća i institucija, kao i trgova, gradskih i prigradskih saobraćajnica, šetališta i parking prostora.\nEkipe gradskog Vodovoda i kanalizacije i Službe spašavanja, uz koordinaciju Komunalne policije i Odjeljenja bezbjednosti Cetinje, dezinfekciju ulica i ostalih javnih površina započele su u 7 časova.\nVozila sa dezinfekcionim rastvorom tretirala su ulice kroz naselja Željezara, 40 mučenika, Plavenkapa, Crvenkapa, 4. jul i Kongo, ali i ulice u prigradskim naseljima Bajice i Humci (Čermakova i sporedne ulice), Gruda i Donje polje (Vučedolska, Islandska, Smederevska, Nova 5,6, i 8 i Belvederska) i Crna greda.\nEkipe za dezinfekciju oko 9 časova započele su dezinfekciju prostorija institucija i javnih preduzeća.\nOsim zgrade Prijestonice Cetinje, biće dezinfekovani prostori Osnovnog i Prekršajnog suda, Osnovnog tužilaštva, Fonda za zdravstvo, Centra za socijalni rad, Vodovoda i kanalizacije, Sportskog centra Cetinje, RTV Cetinje, Komunalnog preduzeća, Autobuske stanice, Službe zaštite i Zavoda za zapošljavanje.\nLokalna uprava nastaviće sa preventivnim mjerama dezinfekcije na gradskom i prigradskom području i narednih dana.


21. Ove godine osmo muzičko takmičenje “Fantast” ...\nI ove godine, muzička škola “Petar Konjović” iz Bečeja organizuje muzčiko takmičenje “Fantast” koje će se održati od 13. do 23. maja ove godine. Ovo je osmo po redu takmičenje “Fantast” i ove godine bi ...\nKreirano 09 maj 2019\n22. Novi hotel u Bečeju 2021. godine ...\nNa obali reke Tise u Bečeju, početkom sledeće godine otpočeće izgradnja novog hotela "Tisa garden". Kako je prilikom predstavljanja maste ...\nKreirano 11 mart 2019\n23. Pedesete i šezdesete godine oživele u Klubu za dnevni boravak ...\nPedesete i šezdesete godine dvadesetog veka u Jugoslaviji doba su kada stasavaju prve posleratne generacije. Tih godina, slušala se rok muzika koja je tada tek u začetku, pila se čuvena “Kokta”, a omladinske ...\nKreirano 14 februar 2019\n24. Ove godine deseti jubilarni Evropski fejsbuk pesnički festival ...\n... ove godine obeleževa desetogodišnjicu postojanja. Tim povodom, pitali smo Radovana Vlahovića, osnivača i direktora Banatskog kulturnog centra, o planovima za ovogodišnji festival. “Deseti Fejsbuk pesnički ...\nKreirano 08 februar 2019\n25. Novobečejci humani i na kraju godine ...\nU sredu, 26. decembra, u fiskulturnoj sali osnovne škole “Miloje Čiplić” održana je vanredna akcija dobrovoljnog davanja krvi, poslednja akcija u ovoj godini. Ovog puta, pozivu humanosti odazvalo se ...\nKreirano 26 decembar 2018\n26. Sportisti godine Behramaj i Brežančić ...\n... grupa Kluba za dnevni boravak pri Domu za odrasla i starija lica “Sveti Vasilije Ostroški Čudotvorac”. Ove godine, u konkurenciji seniora, najbolji sportisti su Enita Behramaj iz kluba borilačkih sportova ...\nKreirano 24 decembar 2018\n27. U završnici godine predstava na mađarskom ...\nNarodna biblioteka Novi Bečej ove godine obeležava veliki jubilej - 180 godina postojanja biblioteke u Novom Bečeju. Ovo izuzetno postignuće obeleženo je nizom najrazličitijih kulturnih dešavanja u biblioteci ...\nKreirano 21 decembar 2018\n28. Bečejci i ove godine sami kroje svoj budžet ...\n... samouprave, ovakav pristup biće i obavezan od sledeće godine budući da će statut opštine biti završen do kraja februara 2019. godine. Celokupne i precizne rezultate glasanja po mesnim zajednicama možete ...\nKreirano 28 novembar 2018\n29. “Medeni sokak” i ove godine uspešan ...\nJesenja manifestacija “Medeni sokak” koju organizuje društvo pčelara Novi Bečej ove godine je održana u subotu, 29. septembra, na platou ispred Srednje škole u Novom Bečeju. I ovog septembra, veći broj ...\nKreirano 30 septembar 2018\n30. I ove godine paketi za najugroženije ...\nU ponedeljak, 24. septembra, u prostorijama Crvenog krsta u Novom Bečeju, organizovana je akcija deljenja paketa pomoći socijalno ugroženim građanima naše opštine čime je nastavljena višegodišnja tradicija ...\nKreirano 24 septembar 2018\n31. I ove godine pokloni prvacima od opštine ...\n... na unapređenju školstva najavivši skoru rekonstrukciju i radove na obe osnovne škole u Novom Bečeju: “Opština se svake godine trudi da skromnim paketićima zaista poželi dobrodošlicu deci, na neki način, ...\nKreirano 14 septembar 2018\n32. “Zalazak u svitanju” ove godine u znaku Duška Popova i Ranka Žeravice ...\nU subotu, 8. septembra, održana je manifestacija “Zalazak u svitanju” koju, tradicionalno, organizuje muzej “Žeravica”. Kao i svake godine, posetioci su bili u prilici da uživaju u bogatom kulturno-umetničkom ...\nKreirano 10 septembar 2018\n33. Rečna flotila i ove godine privukla pažnju Novobečejaca ...\n... i Prve i Specijalne brigade kopnene vojske. Treći put za redom je ovde rečna flotila, a prvi put ove godine Prva i Specijalna brigada”. On je istakao i da su organizatori Otvorenog dana zadovoljni odzivom ...\nKreirano 26 avgust 2018\n34. Oldtajmeri i ove godine defilovali kroz dva Bečeja ...\n... kluba Bečej - Novi Bečej”, rekao nam je više o svemu ovome: “Kao novinu, ove godine, u Bečeju smo imali i izložbu aviona jedrilica i RC aviona. To je bila novina i nešto čime će klub da se bavi i u buduće ...\n35. Noć muzeja i ove godine očarala Novobečejce ...\nU subotu, 19. maja, u muzeju “Glavaševa kuća” održana je, sada već, tradicionalna manifestacija Noć muzeja. Bogat kulturno-umetnički program ni ove godine nije izostao, te su tako posetioci imali na ...\nKreirano 21 maj 2018\n36. I ove godine pomoć poljoprivrednicima od mesne zajednice ...\nMiroslav Macura, sekretar mesne zajednice Novi Bečej, nedavno je najavio da mesna zajednica i ove godine namerava da pomogne naše poljoprivrednike i to zahvaljući sredstvima ostvarenim kroz tzv. pašarinu. ...\nKreirano 26 februar 2018\n37. Nasipaju se najkritičnije ulice; konačno rešenje do 2022. godine? ...\n... Koridor, jedan od nepresušnih izvora nasipanja tokom cele godine koji je jako frekventan. On povezuje Novo Selo sa Bašaidskim putem, proteže se u nastavku ulice Dušana Miljevića. To je početak, kasnije ...\nKreirano 19 februar 2018\n38. Novi Bečej: Svetosavska akademija i ove godine humanitarnog karaktera ...\n... hor Sveti Arsenije Sremac iz Sremskih Karlovaca, Sonja Mladenov Leštar glumica, Jelena Pauljev besednik i učenici Srednje škole iz Novog Bečeja. Svetosavska akademija će i ove godine biti humanitarnog ...\nKreirano 17 januar 2018\n39. Strahinja Ristić i Enita Behramaj sportisti godine ...\n... predsednik opštine Novi Bečej, u svom pozdravnom govoru istakao je značaj razvoja sporta. “Ako je ova godina bila godina kulture, naredne dve biće godine sporta” rekao je prvi čovek opštine Novi Bečej ...\nKreirano 27 decembar 2017\n40. Sportisti godine opštine Bečej ...\n... Kao apsolutni pobednici u ovogodišnjoj selekciji proglašeni su Zita Seke i Ognjen Đuričin. Zita Seke, koja je i prošle godine primila ovo laskavo priznanje, članica je kadetske reprezentacije Srbije u ...\nKreirano 24 decembar 2017\nU toku je Dečja nedelja, koja se ove godine obeležava ...\nOdavanjem pošte borcima koji su stradali u Drugom svets...\nSutra bez struje delovi Bečeja. ...\nU utorak, 13. oktobra, bez struje delovi Novog Bečeja. ...


U Beogradu obeleženo pola veka manifestacije „Radost Evrope” – RASEJANJE.info\nU Beogradu obeleženo pola veka manifestacije „Radost Evrope”\n07.10.2019 08.10.2019 Katarina\tBeograd, Dečiji kulturni centar Beograd, Donka Špiček, Radost Evrope\nManifestacija „Radost Evrope“ 50. -ti put održana u Beogradu _sa završne manifestacije\nFoto: Dečiji kulturni centar Beograd\nPedeseto po redu međunarodno okupljanje dece nazivom „Radost Evrope“ završeno je u Beogradu. Centralna manifestacija velikog jubileja trajala je četiri dana. Mališani uzrasta od 7-14 godina iz Kine i 21 zemlje Evrope (Belorusije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Crne Gore, Francuske, Hrvatske, Jermenije, Litvanije, Mađarske, Severne Makedonije, Nemačke, Norveške, Poljske, Rumunije, Rusije, Slovačke, Slovenije, Srbije, Švedske, Turske i Ukrajine) družili u se i bili gosti mladih Beograđana, koji su se, kao i prethodnih godina potrudili da budu divni domaćini.\nMažoretkinje u Knez Mihailovoj ulici\n„Manifestacija je priča o ljubavi i prijateljstvu između dece sa različitih strana sveta sa vršnjacima u Beogradu. Mnoga stečena prijateljstva još uvek traju, o mnogim lepim i emotivnim sećanjima se još uvek priča”, istaknuto je u Dečijem kulturnog centru Beograda, koji je organizator ove manifestacije. Do sada je povezano preko 25000 dece tokom ovih 50 godina.\nObeležavanje 50 godina održavanja ove manifestacije nazvano je „Put u središte sreće”. Tokom četiri dana trajanja bilo je dosta dešavanja, gde je druženje bilo u prvom planu i potom predstavljanje kulture, običaja i tradicije zemalja učesnika i domaćina. Puno koncerata, radionica, izložbi, zajedničkih aktivnosti…, u kojima su učestvovali ne samo domaćini već i deca drugih predškolskih i školskih uzrasta iz Beograda sa okolinom, kao i predstavnici raznih plesnih škola i sportskih udruženja.\nUčesnici svečanog defilea\nKarneval u centru Beograda okupio je oko hiljadu mališana učesnika, kostimiranih u svoje tradicionalne nošnje. Na karnevalu, koji je predvodio svečani defile kroz Knez Mihailovu ulicu nastupile su mnogobrojne muzičke i plesne grupe, mažoretkinje, klovnovi na štulama i mnogi drugi izvođači, koji su zabavljali decu. Svečani defile sa povorkom koja se uputila do Kalemegdana kroz najprometniju beogradsku pešačku zonu oduševila je posetioce, koji su ih toplo pozdravljali, svaki nastup bogato nagradili aplauzom i slikali se sa njima.\nUšće – sadnja drveća\nNa Kalemegdanu gde je i zvanično otvorena manifestaciju, nastupila su deca iz Srbije i Švedske. „Ideja o osnivanju manifestacije „Radost Evrope“ nastala je posle nastupa Hora švedskih dečaka, davne 1968. godine u Beogradu, stoga su organizatori manifestacije – Dečji kulturni centar Beograd – odlučili da slavlje povodom pedesetog rođendana međunarodnog susreta dece Evrope počne scenskim nastupom dece iz Švedske. Na oduševljenje mnogobrojne publike, deca iz švedskog grada Ludvika izvela su akrobatsko-cirkuske tačke na kojima bi im mogli pozavideti i pravi profesionalci” – istaknuto je u Dečijem kulturnom centru Beograd.\nAkrobate iz Švedske oduševile svojim umećem\nFoto: Branko Rajčević\nU Dečijem kulturnom centru Beograd bili su organizovani koncerti „Susreti prijateljstva”, na kojima su se muzičko-scenskim nastupima predstavili učesnici iz dvadeset dve zemlje. Publika je imala priliku da vidi klasičan, tradicionalni i džez ples, savremenu igru, muziku i multimedijalni performans.\nBalerine iz Beograda\nDeca Evrope i domaćini „Radosti Evrope” sproveli su akciju „Drvo drugarstva”. Posadili su sedam novih stabala drveća. Predstavnici ambasada Švedske, Norveške, Slovačke, Evropske delegacije u Srbiji sa decom gostima posadili su nova stabla, a deca iz Hrvatske i Francuske takodje su zasadili drvo prijateljstva. Akcija je pokrenuta prošle godine, i svake godine nova zemlja učesnica posadi svoje stablo! Među mnogobrojnim aktivnostima, koje su ponuđene deci, jedna od „najslađih” je bila pravljenje domaćeg sladoleda za preko 600 dece učesnika. U Sava Centru je pored muzičko-scenskih programa, bila priređena i izložba nagrađenih radova 21. Međunarodnog likovnog konkursa „Radost Evrope”. Na jednom mestu mogli su da se vide radovi vršnjaka iz celog sveta (pošto je likovni konkurs otvoren za decu iz celog sveta, a ne samo iz Evrope), koji „univerzalnim likovnim jezikom prikazuju suštinu manifestacije – bogatstvo različitih kultura i čistotu dečjeg stvaralaštva”.\nNastup čirlidersica iz Crne Gore\nSusret je završen Gala koncertom, na kome su se mogle videti najlepše scenske numere sa najrazličitijim vrstama scenskog nastupa, kao što su balet, savremena igra, tradicionalna igra, mjuzikl i drama. Srbiju su predstavila deca Baletskog studija DKCB, Hora DKCB, Hora „Čarolija” i Umetničkog centra „Talija”.\n„Pedeset godina „Radosti Evrope“ je zaista veliki događaj i zato smo odlučili da na Gala koncertu napravimo osvrt u prošlost – da se vratimo na sam početak i [na] dane osnivanja manifestacije, da se setimo njenog života u decenijama kada je bilo lakše, ali i u onima, kada nije bilo tako lako i da zaokružimo priču danima naše bliske prošlosti. Na početku i na kraju svake priče o „Radosti Evrope“, suština njenog postojanja i razlog zbog kog će ona trajati još dugo su – deca, deca gosti i deca domaćini, deca učesnici i deca u publici, svi radosni Evropljani”, – istakla je Milena Depolo, scenarista gala koncerta „Radost Evrope 2019”.\nIz daleke Azije do Beograda na festival „Radost Evrope“ došla su i deca iz Kine\nNa Gala koncertu, pored vrsnog nastupa dece izvođača, bilo je reči o nekim anegdotama, koje se i dan-danas prepričavaju. Prisutno je bilo i sećanje na Donku Špiček, koja je sa svojim kolegama 1969. osmislila i pokrenula ovu manifestaciju.\n„Sećam se jednog malog Belgijanca, koji je roditeljima u utiscima sa ’Radosti Evrope’ napisao ’Ovde mi je veoma lepo. Kuću ne zaključavaju, a i frižider je stalno otvoren, pa svako može da jede kada hoće’. Isto tako je zanimljiva i priča sa ruskim detetom, koje je zakasnilo na probu. Kada su ga pitali zašto kasni, ono je odgovorilo da nije moglo da dođe, jer ga njegova beogradska mama nije pustila da krene pre doručka” – prisećala se Donka Špiček u jednom od poslednjih intervjua koji je dala za list „Politika”.\nNarodne nošnje se nose sa ponosom\nJubilej 50 godina „Radosti Evrope” obeležavao se tokom cele godine uz raznovrsne umetničke programe, kreativne radionice, izložbe i stručne skupove.\nKao i prethodnih godina, rastanak sa novim drugarima nije bio lak. Uz mnogo suza, divne uspomene i mnogobrojne fotografije, deca su se razišla uz dobar deo želje da se ponovo sretnu uz divne priče o svemu, a ne samo o muzici, tradiciji, kulturi i školi svojih zemalja.\nDruženje na Trgu Republike\nU okviru ove manifestacije Dečji kulturni centar Beograd je osmislio i pokrenuo kampanju „Podeli priču”, sa željom da nekadašnji učesnici u godini jubileja podele svoje mnogobrojne priče o drugarstvu, potekle upravo sa ove manifestacije. Akcija će biti aktuelna do kraja godine, kada je u planu da se napravi brošura sa prikupljenim pričama, fotografijama i uspomenama. Podelite svoje priče i pošaljite ih na mejl radostevrope@dkcb.rs.\nSa završnog Gala koncerta u Sava Centu\n← Pesnikinja Borica Perišić Đekanović iz okoline Štutgarta piše i za stare i za mlade\nNastavni tim u Srpskoj školi u nemačkoj pokrajini Baden-Virtemberg →\nProtojerej Danilo Dangubić: Susret\n02.01.2021 03.01.2021 Katarina\nIzložba „Naivno slikarstvo slovačke manjine u Srbiji” od 17. marta do 2. aprila u Kulturnom centru u Parizu\n14.03.2022 14.03.2022 Katarina\nEpiskop Andrej primljen od lokalnih vlasti Kufštajna\n14.12.2020 14.12.2020 Katarina


Vatrogasci napreduju u borbi sa požarima u Kaliforniji\nBeta 25. avgusta 2020. 09:40\nHiljade američkih, kanadskih i australijskih vatrogasaca rasporedjenih u Kaliforniji kako bi obuzdali požare koji danima haraju tom američkom državom, uspeli su noćas da napreduju zbog povoljnijih vremenskih uslova.\nPrema rečima guvernera Gavina Njusama, više od 485.000 hektara, što je otprilike površina Velikog kanjona, pretvoreno je u pepeo u požarima kojih trenutno ima 625 od kojih je 17 velikih, a dva su najveća u istoriji Kalifornije.\nPrvi požar je izbio 8. avgusta severno od San Franciska i oko 22 odsto vatre je pod kontrolom, dok je drugi, nastao istog dana jugoistočno od San Franciska, oko 10 odsto pod kontrolom.\nVećina tih požara nastala je zbog udara gromova i rekordno visokih temperatura u centralnim i severnim delovima Kalifornije. Uništeno je više od 100 kuća, a ugroženo je 100.000 dodatnih zgrada, navode vlasti.\nUkupno 14.000 vatrogasaca poslato je na lice mesta iz Kalifornije, ali i drugih američkih država, iz Australije i Kanade, kako bi pokušali da obuzdaju požare. Požari, koji su ove godine nevidjenih razmera, obično se javljaju izmedju avgusta i novembra.\nVisoke temperature i niska vlažnost koje su prošle sedmice doprinele širenju vatre, od juče su donekle smanjene, pa su vatrogasci mogli da malo predahnu. Oluje sa grmljavinom koje su bile predvidjene za nedelju i početak sedmice, na kraju nije bilo, ali su vlasti pozvale stanovništvo da i dalje bude oprezno.


Srpska delegacija ipak ide u Bukurešt\nBukurešt, Plakati o Samitu NATO-a na zgradi Parlamenta Rumunije\nDelegacija Srbije, predvođena predstavnicima Ministarstva odbrane i Ministarstva spoljnih poslova, učestvovaće na Samitu NATO pakta koji u Bukureštu od 2. do 4. aprila, saznaje RSE u Ministarstvu odbrane Srbije.\nIstovremeno, otvara se pitanje u kom svojstvu će samitu prisustvovati delegacija Srbije imajući u vidu da je s jedne strane članica Partnerstva za mir, a da je sa druge strane Skupština usvojila deklaraciju o vojnoj neutralnosti, te da se pre svega od premijera Vojislava Koštunice od proglašenja nezavisnosti Kosova mogu čuti vrlo oštri stavovi o Severnoatlantskoj alijansi.\nSrbija će na Samitu NATO-a u Bukureštu biti prisutna kao učesnik Translatlantskog foruma i članica programa Partnerstvo za mir, kaže za naš program pomoćnik ministra odbrane Dušan Spasojević. On istovremeno naglašava da učešće delegacije Srbije neće na ovdašnjoj političkoj sceni izazvati nesuglasice bez obzira na oštre tonove koji na račun NATO pakta dolaze iz redova DSS-a premijera Vojislava Koštunice, te da bitnog uticaja neće imati ni činjenica da je Skupština usvojila Deklaraciju o vojnoj neutralnosti Srbije:\n“Bilo bi potpuno kontraproduktivno da Srbija seče zelenu granu na kojoj sedi. Ako jedna Rusija i jedan Putin mogu da učestvuju na Samitu, na vidim zašto bi Srbija bila “veći katolik od Pape”. Praktično će se na ovom samitu raspravljati i govoriti o svim najvažnijim svetskim pitanjima. Naravno, tema Kosova će biti prisutna na samom forumu, biće organizovan jedan poseban panel na kojem ćemo još jednom iskoristiti priliku i zastupati naše poznate stavove o protivljenju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i Metohije”.\nS druge strane, ostaje činjenica da je premijer Srbije u više navrata optužio Severnoatlantski savez, govoreći da je jedini cilj proglašenja nezavisnosti Kosova stvaranje, kako se izrazio, NATO države. Ministar za trgovinu i visoki funkcioner DSS-a Predrag Bubalo ističe da će se Vlada odrediti prema učešću delegacija Ministarstva odbrane i ministarstva spoljnih poslova na samitu NATO-a i dodaje da se DSS zalaže za vojnu neutralnost Srbije.\n“Naravno ta neutralnost ne podrazumeva da mi ne možemo da budemo posmatrači, da ne pratimo šta se dešava u određenim vojnim blokovima, ali je tu uvek mnogo važnije pitanje statusa i u kojoj formi će neko biti prisutan, a ne da li je uopšte prisutan””.\nA da u stranci Vojislava Koštunice uprkos relativno pomirljivom stavu ministra Bubala ne vide Srbiju u budućnosti kao integralni deo transatlantskih organizacija možda najbolje ilustruju reči portparola Andreje Mladenovića:\n“Demokratska stranka Srbije je u svom programu protiv toga. Ulazak u NATO pakt značio bi veliku grešku za našu državu i građani će 11. maja dati pravi odgovor na ovakve ideje i ovakva zalaganja”.\nIstovremeno, predsednik Atlantskog Saveta u Srbiji Vladan Živulović kaže da Dekaracija o vojnoj neutralnosti nema veliku važnost jer u krajnjoj liniji zahteva referendum građana koji bi se izjasnili o pitanju članstva Srbije u NATO paktu. On dodaje da izjave u kojima se optužuje Severnoatlantski pakt imaju pre svega predizborni karakter i naglašava da je Srbija kao članica Partnerstva za mir u obavezi da prisustvuje Samitu NATO-a.\n“Bitno je da se pojave naši predstavnici na Samitu i da nešto kažu ljudima iz NATO-a, a mislim da sigurno neće reći da izlazimo iz programa Partnerstvo za mir, već treba dalje nastaviti pregovore i razvijati programe koji, nažalost sada u ovom trenutku, stoje zamrznuti. Izjave pojedinih političara su politikantske. To je više u funkciji izbora nego što predstavlja ozbiljnu izjavu. Moramo da budemo načisto da nas NATO nije pozvao u članstvo, niti ćemo biti pozvani u dogledno vreme. Znači, koriste naši političari tu priču za svoje potrebe politikantske”.\nSa stavom da je reč o o izjavame pre svega namenjenim unutrašnjepolitičkoj upotrebi slaže se na posletku i pomoćnik ministra odbrane Dušan Spasojević.\n“Mislim da je jako važno za Srbiju da u svakom trenuku svi odgovorni javni delatnici imaju interes države i građana Srbije a ne svojih partija”.


Šta hoće Albanci sa juga Srbije - 01.08.2018, Sputnik Srbija\nŠta hoće Albanci sa juga Srbije\nTri opštine sa juga Srbije u kojima žive Albanci poslednjih nedelja ponovo su u žiži. Razlog nisu samo učestale spekulacije u Prištini da i predstavnike Albanaca... 01.08.2018, Sputnik Srbija\nsputnjik intervju, radio, zoran stanković\n21:30 01.08.2018 (Osveženo: 21:31 01.08.2018)\nTri opštine sa juga Srbije u kojima žive Albanci poslednjih nedelja ponovo su u žiži. Razlog nisu samo učestale spekulacije u Prištini da i predstavnike Albanaca iz Preševa, Bujanovca i Medveđe treba uključiti u briselske pregovore, već i novi Zakon o ratnim memorijalima.\nPrema tom zakonu, naime, mogli bi se naći na udaru spomenici koje su tamošnji Albanci podigli poginulim pripadnicima rasformirane OVPMB. Kako će se o tome odlučivati? Ko je potpisao „Končuljski sporazum“ koji, prema tvrdnjama Albanaca, amnestira pripadnike OVPMB? Šta stoji iza izjave kosovskog predsednika Hašima Tačija da Priština treba da „preuzme odgovornost“ za Albance sa juga Srbije? Kakva je tamo bezbednosna situacija, a kakva saradnja lokalnih vlasti sa državom Srbijom? O tome u emisiji „Sputnjik intervju“ govori šef Koordinacionog tela za Preševo, Bujanovac i Medveđu dr Zoran Stanković.


Njoy Freya 700W RGB (PSAT-070ARAF-BU01B) napajanje cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nNjoy Freya 700W RGB (PSAT-070ARAF-BU01B) napajanje cene\nTrenutno nemamo slike za Njoy Freya 700W RGB (PSAT-070ARAF-BU01B)\nThermaltake Smart RGB 700W PS-SPR-0700NHSAWE-1 napajanje\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Njoy Freya 700W RGB (PSAT-070ARAF-BU01B) napajanje po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Njoy napajanje Freya 700W RGB (PSAT-070ARAF-BU01B) na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Napajanja cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Njoy Napajanja, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Njoy Freya 700W RGB (PSAT-070ARAF-BU01B) napajanje sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Njoy Freya 700W RGB (PSAT-070ARAF-BU01B) napajanje. Pre kupovine, podatke za Njoy napajanje Freya 700W RGB (PSAT-070ARAF-BU01B) proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Obrazovanje odraslih – Erasmus+ Srbija\nErazmus+ program pruža mogućnost ustanovama i organizacijama iz oblasti obrazovanja odraslih da pošalju polaznike obuka i svoje zaposlene na period učenja i stručnog usavršavanja u druge evropske zemlje ili učestvuju u projektima međunarodnih saradnji.\nUstanove i organizacije iz Srbije mogu da imaju ulogu koordinatora, odnosno podnosioca projektne prijave ili partnera na projektu.\nUstanovama iz oblasti obrazovanja odraslih dostupne su sledeće mogućnosti za učešće u programu:\nKA1 Projekti mobilnosti – U okviru ovih projekata, ustanove mogu da pošalju svoje polaznike i zaposlene na kraće ili duže periode stručnog usavršavanja u neku od programskih zemalja ili mogu da organizuju različite aktivnosti dolaznih mobilnosti za partnerske institucije. Za polaznike i zaposlene u ustanovama aktivnim u oblasti obrazovanja odraslih dostupni su kratkoročni i akreditovani projekti mobilnosti sa ciljem jačanja kvaliteta nastave, evropske dimenzije u nastavi i doprinosa Evropskom obrazovnom prostoru.\nKA2 Partnestva u oblasti obrazovanja odraslih omogućavaju ustanovama da učestvuju u projektima međunarodne saradnje, da ojačaju svoje kapacitete i proizvedu inovativne rezultate. Mogu biti različite veličine i obima pa shodno tome je moguće učestvovati u partnerstvima za saradnju ili malim partnerstvima u oblasti obrazovanja odraslih.


Štajnmajer: Voljeli bi da ima više primjera kao što je Crna Gora | EUME\nNaslovnica Info Press info Štajnmajer: Voljeli bi da ima više primjera kao što je Crna Gora\nVlada Njemačke snažno podržava integracione procese Crne Gore, rekao je šef diplomatije te države, Valter Štajnmajer, navodeći da Crnu Goru uvijek potencira kao uspješan primjer u regionu.\nSa Štajnmajerom je danas razgovarao crnogorski premijer Milo Đukanović, koji boravi u dvodnevnoj radnoj posjeti Berlinu, na poziv predsjednika Odbora za evropske poslove njemačkog Bundestaga, Gintera Krihbauma.\nNa sastanku je ocijenjeno da su odnosi Crne Gore i Njemačke u odličnoj i opuštenoj fazi.\n“Crnu Goru uvijek potenciram kao uspješan primjer u regionu i htjeli bi vidjeti više primjera kao što je Crna Gora”, rekao je Štajnmajer.\nŠef njemačke diplomatije je izrazio zadovoljstvo zbog prilike za susret sa premijerom Đukanovićem, naglasivši uspjeh integracionih procesa Crne Gore i potvrdivši snažnu podršku Vlade Njemačke tom strateškom crnogorskom spoljno-političkom cilju.\nĐukanović je ukazao na značaj nastavka integracionog procesa za cijeli region i njegovu stabilnost.\n“Integrscija je put jačanja stabilnosti regiona i zato je važno sačuvati politiku otvorenih vrata. To je važno i za Evropu i za stabilnost Balkana”, rekao je Đukanović.\nSagovornici su razgovarali i o regionalnim prilikama i razvoju Berlinskog procesa, koji predstavlja snažan impuls razvoju i povezivanju regiona sa EU.\nĐukanović je, tokom posjete Odboru za evropske poslove Bundestaga, rekao da Crna Gora ne zaboravlja da je Njemačka važan dio svih njenih dosadašnjih uspjeha i da potvrdio spremnost za jačanje partnerstva i sveobuhvatne saradnje.\n„Crna Gora i druge zemlje aspiranti svoje obaveze na putu ka EU i NATO mogu ispuniti jedino uz razumijevanje i pomoć evropskih partnera. U tome posebno važnu ulogu imaju ključne zemlje, kao što je Njemačka“ rekao je on.\nPremijer je u svom izlaganju naveo da Crna Gora ostaje posvećena Zajedničkoj vanjskoj i bezbjednosnoj politici EU.\n„Imamo stopostotnu usaglašenost sa njenim stavovima. Ostvarili smo gotovo potpunu usklađenost i s pravnom tekovinom EU u ovoj oblasti. Mi vjerujemo da političko rješenje krize u Ukrajini nema alternativu. Zato smo se bez kolebanja pridružili svim stavovima EU“, rekao je Đukanović.\nOn je podsjetio da su strateški ciljevi državne politike integracija u EU i u NATO, ocjenjujući da je Crna Gora daleko odmakla u tim procesima.\n„ Koliko će oni trajati zavisiće od unutrašnje spremnosti naše države. Nijesmo opterećeni rokovima. Fokusirani smo na kvalitet reformi. To je naš najvažniji državni i nacionalni interes“, poručio je Đukanović.\nOn je dodao da je država intenzivirala aktivnosti u susret očekivanom pozivu za NATO do kraja ove godine.\n„To je sudbinski važno i za proces evropske integracije Crne Gore. Mi smatramo da članstvo u NATO ima i regionalni, i daleko širi značaj. To je važno i za Evropu, kao i za samu Alijansu. Predano radimo, i vjerujemo da je naš optimizam za dobijanje poziva opravdan“, kazao je Đukanović.\nOn je dodao da će mnogo više vremena i napora trebati za pregovarački proces sa EU.\n„Izgradili smo i unaprijedili pregovaračku strukturu s više od 1300 eksperata. Od tog broja 30 odsto su predstavnici civilnog sektora. Zato se proces pregovora Crne Gore smatra najotvorenijim od svih dosadašnjih“, naveo je Đukanović.\nOn je rekao da će progres u drugim poglavljima zavisiti od napretka vladavine prava, kao i da se u junu očekuje nastavak dobre prakse otvaranja novih poglavlja, što će značiti novi podstrek za nove reforme.\nĐukanović je ukazao da je prema najnovijim istraživanjima Freedom House, Crna Gora u pogledu medijskih sloboda najbolje rangirana država Zapadnog Balkana, i da se nalazi na 79. mjestu, među 199 država koje su ocjenjivane.\nCrna Gora će, dodao je, u skladu s rokovima iz akcionih planova za poglavlja 23. i 24. do juna dobiti novog specijalnog tužioca, i tim tužilaca za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije.\n„Radimo i na uspostavljanju specijalnog odjeljenja pri Višem sudu u Podgorici za borbu protiv organizovanog kriminala, visoke korupcije, pranja novca, terorizma i ratnih zločina, kao kompatibilne institutucije specijalnom tužilaštvu.“, kazao je Đukanović.\nOn je naveo i da je istovremeno, u Upravi policije u toku formiranje specijalizovanih policijskih jedinica za finansijske istrage, krijumčarenje i ilegalne migracije, koje će, takođe, biti podrška specijalnom tužiocu.\nĐukanović je podsjetio da se nakon promjene Ustava, proteklih godinu i po predano radilo na zakonodavnim reformama. „Usvojili smo, ili unaprijedili 34 zakonska akta samo iz oblasti vladavine prava2.\n„Ali, pitanje vladavine prava doživljavamo prevashodno kao imperativ i pretpostavku ukupnog društvenog razvoja. Zato smo prioritetno posvećeni izgradnji stabilnih institucija, unapređenju pravne države, time i razvoju demokratije“, poručio je premijer.\nOn je ocijenio da je od izuzetne važnosti što je i cijeli region na evropskom kursu.\n„ Berlinski proces koji je u avgustu prošle godine inicirala kancelarka Merkel snažan je podsticaj i ohrabrenje za proevropske snage na Zapadnom Balkanu. Drago mi je što je naše viđenje značaja infrastrukturnog povezivanja balkanskih država, i konekcije na evropske koridore, prezentirano na sastanku u Berlinu, prepoznato u politici Evropske Komisije za region Jugoistočne Evrope“, kazao je Đukanović.\nOn je rekao da Crna Gora zagovara održive i kvalitetne projekte koji će povezati region, unaprijediti infrastrukturne veze sa Evropom, i omogućiti i bolju međusobnu saradnju.\n„ Vjerujemo da će avgustovski sastanak u Beču rezultirati konkretnim odlukama, i time potvrditi kredibilitet politike proširenja EU, i osnažiti naša evropska nadanja“, zaključio je Đukanović.