RTS :: Dva iskrena prijatelja Rumunije - Crno more i Srbija\nVesti Dva iskrena prijatelja Rumunije - Crno more i Srbija\nsubota, 01. avg 2020, 01:14 -> 16:24\nU godini u kojoj srpska zajednica u Rumuniji slavi nekoliko značajnih jubileja - 800 godina od potpisivanja sporazuma između arhiepiskopa Save Nemanjića i ugarskog kralja Andraša II o integraciji Srpske pravoslavne crkve na području Ugarske na kome je živelo srpsko stanovništvo, što je omogućilo podizanje dva pravoslavna manastira - Bazjaš i Zlaticu - na teritoriji današnje Rumunije oko 1225. godine, do jubileja 230 godina od održavanja Temišvarskog sabora 1790. godine, koji predstavlja najznačajniji politički skup srpskog naroda održan posle Velike seobe 100 godina ranije, razgovaramo o položaju srpske nacionalne manjine i Srpske pravoslavne crkve u Rumuniji sa protonamesnikom Eparhije temišvarske dr Sašom Jašinom.\nPoštovani oče Saša, kažite nam od kada postoje prvi pisani tragovi života Srba na teritoriji današnje Rumunije i Temišvara?\nTragovi o životu slovenskih plemena dosežu do ranog srednjeg veka kada je na teritoriji Panonske nizije zabeleženo više slovenskih plemena 567. godine. Seobe naroda tokom srednjeg veka uslovila su pokretanja slovenskih plemena zajedno sa Avarima, što potvrđuju značajni arheološki dokazi sa teritorije današnje Rumunije. Najupečatljiviji dokaz života srpskog življa severno od Dunava ovekovečen je prisustvom Svetog Save u Banatu gde je podigao manastir Bazijaš u kome je postavio srpske monahe sinaite. Veća koncentracija srpskog stanovništva u Banatu zabeležena je posle Kosovskog boja, kada je srpsko srednjevekovno plemstvo na svojim posedima, kojima su ih nagrađivali mađarski kraljevi za vojne zasluge, naseljavali Srbe. Tako je samo u jednom poduhvatu Zmaj Ognjeni Vuk i plemeniti Jakšić naselio u okolini Temišvara 50.000 srpskih porodica. Značajan dokument o srpskom življu za vreme turske okupacije Banata (1552 - 1716/1718) predstavlja Pećki katastig iz 1660. i 1666. godine u kome su pećki monasi zabeležili Srbe iz Banata koji su materijalno pomogli srpsku crkvu.\nMožete li nam reći kakav je trenutni status srpske manjine u Rumuniji?\nSrpska manjina je jedna od 18 priznatih nacionalnih manjina u Rumuniji, a prema broju svojih pripadnika, zauzima osmo mesto među ostalim manjinama. Srpska manjina ima sva prava koja su garantovana rumunskim zakonodavstvom. Uz to treba navesti da je medijska, a i politička scena pozitivna što se tiče naše manjine, što dodatno svedoče reči rumunskih prijatelja da je Rumunija imala oduvek dva iskrena prijatelja - Crno more i Srbiju.\nKakva je uloga Srpske pravoslavne crkve (SPC) u očuvanju prisustva Srba?\nPrisustvo Srpske pravoslavne crkve ima veoma veliki značaj u očuvanju nacionalnog i verskog identiteta Srba koji danas žive na teritoriji Rumunije. Značajno je napomenuti da je Srpska crkva preko Eparhije temišvarske bila vodeća institucija Srba kroz celu istoriju bitisanja srpskog naroda na ovim prostorima. Pored ostalih institucija, crkva je zadržala svoj duhovni karakter da objedinjuje u svom okrilju sve pravoslavne Srbe, negujući ujedno uzajamno poštovanje prema ostalim sestrinskim crkvama.\nKoje su najznačajnije aktivnosti putem kojih Srbi u Rumuniji čuvaju svoj identitet?\nSrpska zajednica u Rumuniji sprovodi niz specifičnih aktivnosti sa edukativnim, duhovnim i kulturnim sadržajem kako bi sačuvala svoj identitet, prvenstveno kroz podršku školovanja srpske dece u Gimnaziji Dositej Obradović iz Temišvara, koja je ostala jedina srpska gimnazija u Rumuniji. U mestima gde postoje srpska deca dorasla za školu funkcionišu simultana odeljenja, a u pojedinim mestima srpski jezik se izučava kao dopunski maternji jezik. Akademsko usavršavanje studenata na srpskom jeziku prisutno je na univerzitetima u Bukureštu i Temišvaru gde postoji po jedan odsek za srbistiku. Savez Srba u Rumuniji, kao krovna organizacija Srba iz Rumunije, prepoznao je potrebu naučnog istraživanja istorije, kulture i duhovnosti Srba sa ovih prostora i osnovao Centar za naučna istraživanja kulture Srba čiji je koordinator prof. dr Milja Radan, dugogodišnji šef Odseka za srpski jezik na Univerzitetu u Temišvaru.\nŠto se tiče duhovnih aktivnosti tu su na prvom mestu aktivnosti koje sprovodi Eparhija temišvarska u saradnji sa Savezom Srba iz Rumunije i Gimnazijom Dositej Obradović iz Temišvara. Tu spadaju: Letnji duhovni dečiji kampovi u Manastiru Svetog Đorđa, Letnja škola pojanja i Smotra horova Eparhije temišvarske.\nSavez Srba u Rumuniji čije finansiranje najvećim delom obezbeđuje Departman za međuetničke odnose Vlade Rumunije, a delom i Vlada Republike Srbije putem finansijske podrške realizaciji određenih projekata, svake godine organizuje između 160 i 180 raznih kulturnih događaja, od čega je najveći broj u županijama Timiš, Arad, Karaš-Severin i Mehedinci, u kojima živi više od 90% srpskog stanovništva u Rumuniji.\nNajznačajnije i najmasovnije kulturne manifestacije, od kojih se većina održava uz podršku Generalnog konzulata Republike Srbije u Temišvaru su: Dani srpske kulture u Temišvaru (svake godine tokom novembra organizuje se 15-20 vrlo zapaženih događaja iz kulture); Kampovi folklora u Bazijašu (postoje 22 kulturno umetnička društva, a među njima značajnu ulogu ima AKUD Mladost iz Temišvara, dobitnik značajnih priznanja poput Zlatni opanak, Laureat Evropske smotre folklora itd.); Vidovdanska, Preobraženjska i Svetosavska akademija, kao i kulturne, umetničke i naučne aktivnosti (naučni skupovi, promocije knjiga, likovne kolonije itd).\nTakođe, od velikog značaja je i izdavačka delatnost. Srpska pravoslavna eparhija temišvarska štampa godišnji časopis Glasnik. Pri Savezu Srba u Rumuniji postoji izdavačka kuća koja godišnje objavljuje značajne radove srpskih i stranih autora iz oblasti istoriografije, poezije, proze, beletristike itd. Takođe, uz finansijsku pomoć rumunske države, štampaju se nedeljnik Naša reč, kao i časopisi Književni život i Temišvarski vesnik.\nTrebamo naglasiti i medijsku prisutnost preko nedeljne jednočasovne emisije Srpski vidici koja se emituje na trećem kanalu nacionalne televizije. Takođe postoji i svakodnevna jednočasovna emisija na srpskom jeziku koja se emituje na Radio Temišvaru.\nKakvi su oblici saradnje srpske zajednice u Rumuniji sa državnim organima Srbije?\nUslovljeni političkim prilikama i smenom režima posle decembarske revolucije 1989. godine, odnosi Srba iz Rumunije sa državnim organima iz Srbije poprimili su visok stepen saradnje i mogućnosti obostranog pomaganja, kako na lokalnom tako i na nacionalnom planu. Prijateljski odnos Rumunije prema Republici Srbiji a i prema srpskoj nacionalnoj manjini iz Rumunije potvrđeni su i nepriznavanjem takozvane države Kosovo od strane Rumunije. Država Srbija je u granicama svojih mogućnosti pozitivno odgovarala na potrebe i želje Srba iz Rumunije preko svojih resornih ministarstava. Može se konstatovati u naše vreme da je prisutnost srpske diplomatije preko ambasadora Republike Srbije u Bukureštu g. Stefana Tomaševića i generalnog konzula Srbije u Temišvara g. Vladana Tadića učvrstilo poverenje naših sunarodnika u matičnu zemlju, što je konkretizovano u raznim zajednički sprovedenim projektima kao i u pojednostavljenju prijema državljanstva Republike Srbije, Srba koji žive na teritoriji Rumunije.\nMinistarstvo kulture i informisanja Republike Srbije, smatrajući da je očuvanje kulturne baštine na ovom srpskom kulturnom prostoru prioritetno i od velikog značaja, čini značajne korake u tom smeru. U prvom redu treba istaći brigu oko obnove spomen kuće Dositeja Obradovića u Čakovu kao i uređenja Kulturnog centra Sveti Sava iz Bazijaša. Takođe koriste se i svi materijalni resursi raspisani od strane Ministarstva Kulture i informisanja i Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu. Ovde treba napomenuti programe čiji je nosilac Savez Srba u Rumuniji poput Radionice za učenje srpskog jezika.\nZa vreme mandata g. Milete Radojevića, direktora Uprave Kancelarije za saradnju sa verskim zajednicama, koji je posetivši Eparhiju temišvarsku, uvideo potrebe i položaj u društvu, učinjeni su značajni koraci oko očuvanja verskog identiteta Srba iz Rumunije. Uprava za saradnju sa verskim zajednicama finansijski je pomogla obnovu svetinja temišvarske eparhije (Čakovo, Soka) i ujedno podržava inicijativu Episkopa temišvarskog Lukijana da se sve bogoslužbene knjige prevedu i štampaju na govornom srpskom jeziku. Ova plemenita aktivnost, kako Njegovog preosveštenstva tako i pomenute Uprave, od velikog je značaja za Srbe iz Rumunije, koji ovde vode borbu za očuvanje svog jezika i ćiriličnog pisma, dok je crkvenoslovenski jezik nerazumljiv velikoj većini Srba pravoslavaca.\nOvde se mogu uključiti i zajednički projekti prekogranične saradnje koju je Srpska gimnazija Dositej Obradović uspostavila sa školama iz Srbije i srpskim školama iz dijaspore. Ovde možemo napomenuti IPA projekat sa Gimnazijom Borislav Petrov Braca iz Vršca, zatim susreti Gimnazije Evrope kao deo zajedničkog projekta sa školama iz Zemuna, Trebinja, Budimpešte, Škofija Loka (Slovenija), Skoplje (Makedonija). Takođe od velikog značaja su i saradnje sa školama iz Aranđelovca, Novog Sada, sa Karlovačkom gimnazijom, OŠ Mladost. Uz to treba napomenuti da je tokom vremena sa usavršavanje učiteljskog i profesorskog kadra uspostavljena trajna saradnja sa Učiteljskim institutom iz Kikinde.\nDa li su u skorašnjem planu neke zajedničke aktivnosti matice i srpske dijaspore u Rumuniji?\nNa planu saradnje sa maticom, namera nam je da prvenstveno završimo započete projekte. U tom smislu pominjemo finalizaciju projekta koji finansira Vlada autonomne pokrajine Vojvodina a koja se tiče razvoja i opremanja medijske kuće Saveza Srba u Rumuniji. Takođe, u toku je i zajednički projekat Eparhije temišvarske i Uprave za saradnju sa verskim zajednicama oko štampanja preostalih bogoslužbenih knjiga čiji je prevodilac Njegovo Preosveštenstvo episkop Lukijan. Takođe, predviđeno je opremanje muzejske postavke u Aradu posvećene Savi Tekeliji, sa sredstvima obezbeđenim od strane AP Vojvodine.


► Gligorov: Prilika za rešenje spora Grčke i Makedonije, Cipras i Zaev gledaju\nU intervjuu za grčki sajt "protothema.gr" Vladimir Gligorov, sin prvog predsednika nezavisne Makedonije Kire Gligorova, ocenio je kao pozitivan korak to što se vlada Zorana Zaeva "odrekla antičkomakedonske ideologije" svog prethodnika Nikole Gruevskog.\nOn je ukazao na posebnost identiteta i jezika Makedonaca, a kako je rekao, "svađa oko Aleksandra Velikog, to je sramota".\nGligorov je rekao da se "pitanje naziva može rešiti politički dostojanstveno" i ocenio da su premijeri Aleksis Cipras i Zaev "moderni političari nove vrste" koji "žele da gledaju napred".\nNa pitanje o Ustavu Makedonije, Gligorov je rekao da smatra da ga "treba revidirati iz unutrašnjih razloga, a i radi približavanja Evropskoj uniji, kako bi se rešila i pitanja koja postavlja Grčka".\n"Nema dokaza ni o iredentizmu, niti o podršci Makedonije iredentističkim idejama. Naravno, nema ni naznaka terorističkih aktivnosti van granica. Radi se o istorijskim referencama (u Ustavu, na istoriju regiona i stanovnika Makedonije), ali ako je potrebno garantovati nepostojanje iredentizma i teritorijalnih pretenzija, onda: 'Da!', trebalo bi da tih garancija i bude", rekao je Gligorov.\nDodao je da je i da je "teorijski zbunjujuće boriti se za vlasništvo nad prošlošću", ali da ne veruje da postoje teritorijalne pretenzije Makedonije prema njenim susedima ili da će ih biti.\nNa pitanje da li su Grčka i Makedonija nekada bile blizu rešenja, Gligorov je rekao da smatra da jesu i da su Kostas Simitis - socijalistički premijer od 1996 do 2004, i Jorgos Papandreu - Simitisov ministar spoljnih poslova od 1999. do 2004, "imali veoma dobar pristup celom problemu" i da je atmosfera za dogovor bila "bolja nego ikada pre".\n"Papandreu je tokom predsedavanja Grčke EU (2003. godine) radio na rešenju (spora Atina-Skoplje) u kontekstu integracije Balkana u EU. Potom su u obe zemlje vlast preuzeli nacionalisti", rekao je Gligorov.


Pajić: Šabac će biti grad o kome su sanjale generacije – Studio B\nPajić: Šabac će biti grad o kome su sanjale generacije Tanjug\nObjavljeno: 18.06.2020. 17:40 Izmenjeno: 18.06.2020. 17:40\nOn je pozvao sve Šapčane da 21. juna izađu na opšte izbore i podrže listu „Aleksandar Vučić – Za našu decu „.\n„Došlo je vreme za oslobođenje Šapca od kriminalne vlasti Dušana Petrovića i Nebojše Zelenovića. Došlo je vreme da Šabac dobije odgovornu, poštenu i čestitu vlast, koja će raditi za dobrobit svih naših građana“, rekao je Pajić.\nKako se navodi u saopštenju Gradskog odbora Srpske napredne stranke Šabac, on je rekao da veruje da će 21. juna građani ukazati poverenje toj stranci „i time dokazati da Šabac pripada Šapčanima, a ne onima koji su ga unazadili, devastirali i opljačkali“.\n„Svaki glas koji date Srpskoj naprednoj stranci je glas za budućnost sve naše dece. Glas za listu “Aleksandar Vučić – Za našu decu“ glas je za nova radna mesta, za nove investicije, za jeftinije vrtiće, za vodovodnu i kanalizacionu mrežu u šabačkim selima, za asfaltirane puteve. Glas za Srpsku naprednu stranku je glas za auto-put Ruma- Šabac, za novi most na Savi, za brzu saobraćajnicu Šabac – Loznica“, poručio je Pajić.\nOn je naveo da će u Šapcu biti stvoreni uslovi za dostojanstven život svih građana i da će u grad biti dovedena dva velika investitora i otvoriti nova radna mesta.\nPajić je naglasio da će ta stranka uz pomoć države na čelu sa Aleksandrom Vučićem, napraviti od Šapca grad o kome su sanjale generacije.


Ministri saobraćaja zemalja Evropske Unije potpisali su deklaraciju kojom ukazuju na prednosti bicikliranja | Vozi Ulice\noktobar 27, 2015 · by Vozi Ulice\nprevod i adaptacija ovog članka\nU sredu 7. oktobra, ministri saobraćaja zemalja članica Evropske Unije i Evropske trgovinske organizacije okupili su se u Luksemburgu isključivo kako bi po prvi put ozbiljno razgovarali o biciklističkom saobraćaju. Ovaj neformalni sastanak rezultirao je “Luksemburškom deklaracijom” koja identifikuje vožnju bicikla kao ekološki vid transporta i poziva na izradu strateškog dokumenta Unije na ovu temu. Šta ovo znači za ljude koji svakodnevno voze bicikl?\nPre svega, napravićemo mali uvod. Inicijativa za održavanje ovog sastanka, kao dela luksemburškog predsedavanja Savetom EU, došla je od ministra ove zemlje za održivi razvoj i infrastrukturu, François-a Bausch-a, člana Zelene partije, i uz snažnu podršku Komesara za transport pri EU, Slovenke Violete Bulc. I ministar i komesarka svakodnevno dolaze na posao biciklom.\nMinistri saobraćaja zemalja Evropske Unije u vožnji kroz grad Luksemburg\nDnevni red se sastojao od dve sednice u čijim prekidima su se okupljenima obratili aktivisti, kao i dvojica dobro poznatih i inspirativnih danskih urbanista – arhitekte Jan-a Gehl-a, koji se fokusira na oživljavanje gradova kroz isticanje pešaka i biciklista, i Mikael-a Colville-Andersen-a, čuvenog blogera i glasnog zagovornika urbanog bicikliranja.\nGlavni rezultat sastanaka, “Luksemburšku deklaraciju” možete pročitati na engleskom jeziku OVDE. Pomenuti dokument je vrhunac lobiranja Evropske Biciklističke Federacije koje traje godinama na nivou čitavog kontinenta, sa ciljem menjanja stavova i politika prema biciklističkom saobraćaju, ali i prema odgovarajućim organizacijama na nivou svake pojedine države. Dokument započinje argumentima u korist povećanja broja biciklista u Evropi (uključujući tu pozitivan uticaj na inovacije, životnu sredinu i zdravlje). Zatim se u njemu navodi plan za stvaranje jedne politike vezane za bicikliranje na nivou Evropske Unije, koja prepoznaje ovu aktivnost kao ne samo rekreativnu, već i kao važan način transporta u gradskoj sredini.\nDokument predlaže tri glavne promene koje Evropska komisija treba da sprovede:\nintegraciju vožnje bicikla u multimodalne¹ politike saobraćaja\nrazvoj strategije o vožnji bicikla na nivou Evropske Unije\npostavljanje koordinatora za pitanja bicikliranja na nivou Evrope.\nIstovremeno, predloženo je da zemlje članice EU doprinesu na državnom nivou:\npostavljanjem koordinatora za pitanja vožnje bicikla\nstarajući se da državni saobraćajni infrastrukturni projekti imaju za cilj širenje biciklističke mreže\nDok bi gradovi i regije trebalo da:\nuključe vožnju bicikla, kao načina prevoza i rekreacije, u lokalne projekte\nrade u saglasnosti sa državnim i evropskim komisijama kako bi se obezbedila najbolja rešenja\nKakav je značaj ovog dokumenta?\nOvo su za sada samo preporuke različitim nivoima vlasti. Ali s obzirom da one dolaze od ministara saobraćaja na državnom i na nivou EU, a ne samo (kako je to do sada bio slučaj) od organizacija koje zagovaraju bicikliranje, postoji daleko veća šansa da će ove preporuke biti sprovedene.\nPoslednja rečenica deklaracije glasi: “Ministri i državni sekretari okupljeni u Luksemburgu danas, posvećeni su promociji vožnje bicikla kao ekološkog i efikasnog načina transporta”. Iako se ne obavezuju na konkretne akcije, ova jasna deklaracija u korist bicikliranja, saobraćajnih ministara širom EU, čini se obećava pozitivne promene u saobraćajnim politikama EU i politikama država članica koja bi trebalo da rezultuje promenama u infrastrukturi gradova i regija u godinama koje slede.\nI glasnogovornici Evropske Biciklističke Fondacije vide ovo kao značajan korak. Generalni sekretar Bernhard Ensink, rekao je na samitu: “Možemo videti kakvi se značajni pomaci postižu kada predstavnici 15 direkcija Evropske komisije rade zajedno sa 28 zemalja članica i 4 zemlje članice EFTA-e (Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu, kojoj pripada i Srbija, prim.prev.). EBF će rado podržati ovakvu saradnju, koordinaciju politika i razmenu sredstava sa ciljem da se bicikliranje u Evropi udvostuči.”\nDrugi pogled: Mikael Colville-Andersen\nMikael Colville-Andersen, tvorac popularnog bloga Copenhagenize i direktor istoimene firme za urbanističko projektovanje, izneo je svoje mišljenje o ovom događaju. On često drži prezentacije u različitim zemljama EU, promovišući stvaranje infrastukture za svakodnevnu vožnju bicikla, te smo ga pitali da li misli da će ova poslednja napraviti neku razliku?\nZapazio je da je poslednji sličan sastanak lidera EU kome je prisustvovao održan davne 2004. godine, kada bicikliranje još uvek nije bilo u fokusu. Sada, 2015. godine, ono je visoko na listi prioriteta, i tu će da ostane. Iako je njegova prezentacija pred ministrima zagovarala integrisanje bicikliranja u državnu saobraćajnu infrastrukturu, on i dalje vidi gradove kao glavnu silu koja promiče vožnju bicikla — sa zakonima na državnom nivou koji uglavnom služe kao podrška. Gradovi imaju goruće probleme koje moraju rešiti: zakrčenja saobraćaja, povećane emisije štetnih gasova, prašine, itd, i upravo zbog toga, snažniju motivaciju za uvođenje promena. Bez tih promena na nivou gradova, državne inicijative neće puno postići.\n1) Suština koncepta multimodalnosti u saobraćaju je u kombinovanju različitih modaliteta kretanja u okviru istog putovanja. Čest primer primene ovog koncepta je transportovanje bicikla javnim prevozom na prigradskoj liniji i zatim vožnja bicikla od stanice do destinacije unutar grada. Ili vožnja automobilom do terminala na obodu grada a zatim upotreba unutargradskog sistema javnih bicikala od terminala do krajnje destinacije. (primedba priređivača)\nPrevod i adaptacija: Marko Gavrilović\nTehnička priprema: Dragan Jovanović\nOvaj unos je objavljen pod Vesti i označen sa bicikl, bicikliranje, Evropska unija, infrastruktura, politika, propisi, saobraćaj. Zabeležite stalnu vezu.\n« Utisci o rekonstruisanom trgu\nŠtetna izjava načelnika saobraćajne policije »


Istraživačko novinarstvo u praksi: Sve je manje obaveštenih novinara - Impuls\nObjavljeno: Utorak, 20 Februar 2018 10:08\nKako danas opstaje istraživačko i analitičko novinarstvo u poplavi neproverenih, pristrasnih i izmišljenih vesti? „Ponekad je u novinarstvu veoma važno da se ide protiv struje, ali za takav korak nije hrabrost od presudnog značaja, već dobra informisanost. Na primer, novinari koji razgovaraju sa finansijskim analitičarima uvek moraju da imaju na umu da li oni imaju nekakav interes, odnosno u kojoj meri su pristrasni“, kaže za B&F Endru Hil, kolumnista i jedan od urednika u Financial Times-u.\nU sve žučnijoj debati o budućnosti novinarstva, prošle godine je glavni fokus bio usmeren upravo na „lažne vesti“ (fake news), ali u eri ostvarivanja sve manjeg profita u novinarstvu u čitavom svetu, pitanje je da li su one zaista glavna pretnja. Postoje mnogo ozbiljniji problemi, koji su već dugo vremena u opticaju, napominje Aleksandra Borčard na oksfordskom Project Syndicate portalu.\nŠto se društvene mreže budu više optimizovale za efikasnije ubiranje profita od advertajzinga u obliku sadržaja, njihovi algoritmi će još upečatljivije favorizovati ekstremne i senzacionalističke tekstove, a nekada ugledne medijske organizacije moraće da troše sve veća finansijska sredstva kako bi se izborile protiv navale dezinformacija i namernih manipulacija. Još uvek nije stvoren održivi poslovni model koji bi mogao uspešno da, ako ne baš u potpunosti da prekine, barem umanji zavisnost „tradicionalnih medija“ od digitalnih distributera vesti, kao što su Facebook i Google. A da sve bude još gore, publika ima sve manje poverenja u informacije koje dobija preko medija, kako novih tako i onih koji su do sada smatrani pouzdanim, piše Borčard.\nPrema rezultatima opširnog istraživanja Digital News Report 2017, koje je britanska istraživačka firma YouGov, u saradnji sa Univerzitetom u Oksfordu i agencijom Reuters, sprovela među 70.000 korisnika interneta u 36 država – publika i dalje više veruje tradicionalnim medijskim kućama nego objavama na društvenim mrežama, sa 40% prema 24% ukazanog poverenja. Međutim, kada se ova statistika „izokrene“ dolazimo do zabrinjavajućeg podatka da oko 60% ispitanika, zapravo, sumnja u istinitost vesti koje dolaze iz izvora kao što su New York Times, Reuters, i druge velike organizacije. Dodatno, čak 29% anketiranih izjavilo je da je u potpunosti prestalo da prati vesti. Poverenje je izgubljeno.\nMnogo informacija, malo istine\nPitanje je da li novinari danas uopšte mogu da dobiju kvalitetne odgovore – uz pretpostavku da su pitanja koja postavljaju dobra i usmerena na pravu adresu – u svetu kojem vladaju kontrolisani mediji, klikbejt naslovi i „lažne vesti“. Među sagovornicima iz korporativnog sveta u Srbiji u poslednje vreme je primetan trend da oni sve više „razvodnjavaju“ svoje odgovore i uzdržavaju se da prošire komentare dalje od javno dostupnih informacija o rezultatima kompanija koje predstavljaju. Na snazi je, i to ne samo među poslovnim ljudima, reklo bi se, politički korektna autocenzura koja za cilj ima da zadovolji sve, a ujedno ne kaže ništa.\nEndru Hil, kolumnista i jedan od urednika u Financial Times-u, ne suočava se sa problemom ovog „dogovornog prećutkivanja“, sa kojim se sreće sve veći broj srpskih kolega. „Velike medijske organizacije, poput Financial Times-a, predstavljaju izuzetak od mnoštva. Javne ličnosti prihvataju da nam daju intervjue jer već više decenija predstavljamo pouzdani izvor vesti i informacija iz sveta finansija. Istovremeno, zbog tog međunarodnog renomea naši sagovornici puno paze da se ne bave izvrtanjem informacija i da nas na bilo koji način ne prevare, rekao bih gotovo isto koliko i mi, koji im postavljamo pitanja“, kaže Hil u razgovoru za „Biznis & Finansije“ na marginama ovogodišnjeg Peter Drucker Foruma u Beču.\n„Moguće je i da grešim, te da nas, zapravo, varaju bolje nego što mislimo“, dodaje naš sagovornik, ali potom pojašnjava da najveća prednost rada u Financial Times-u leži upravo u mogućnosti pristupa većem broju ljudi, što značajno olakšava realizovanje novinarske priče iz više različitih uglova, i samim tim obezbeđuje njenu veću objektivnost. Nije redak slučaj ni da se redakciji Financial Times-a same javljaju poznate ličnosti koje se ne slažu sa preovlađujućim stavom u javnosti, a žele da se njihov glas bolje čuje.\nPonekad je u novinarstvu veoma važno da se ide protiv struje, ali za takav korak nije hrabrost od presudnog značaja, već dobra informisanost, kaže Hil, i ilustruje svoju tvrdnju primerom Kejt Long, koja je radila kao novinar u agenciji Reuters 2012. godine, kada je napisala jednu dnevnu kolumnu o mogućem pucanju investicionog mehura kod ulaganja u portorikanske municipalne obveznice. Na to niko pre nje, praktično, nije obratio pažnju, a čak je i ona slučajno nabasala na dokument koji se ticao najavljene prodaje obveznica u vrednosti od čak 800 miliona dolara.\nKako je suma zvučala suludo velika, a Portoriko važio za jedno od poreskih utočišta, Long je odlučila da podrobnije istraži sve detalje oko emisije hartija od vrednosti, pa je provela sate i sate analizirajući i računajući papire do kojih je došla. Po samom objavljivanju kolumne, došlo je do ispoljavanja velikog besa, neverice i optuživanja od strane poznatih investitora iz Sjedinjenih Država, ali je naknadni razvoj događaja pokazao da je autorka članka bila u pravu, a portorikanska sigurna luka je ubrzo propala.\n„Ozbiljnije bavljenje novinarskim poslom, osim profesionalne etike, podrazumeva i posedovanje zavidnog nivoa znanja, ali i svesti da u njega treba konstantno ulagati. Na taj način novinari ne mogu biti prevareni, uvek će biti pripremljeni da postavljaju prava pitanja i znaće da iščitavaju važna dokumenta. Dakle, kombinacija dostupnosti informacija, obrazovanja novinara i naknadnog proveravanja, kreira situaciju u kojoj sagovornik mora adekvatno da odgovori“, napominje Hil.\nStatistika i „statistika“\nIako je internet postao ozloglašen po ogromnom naletu neproverenog ili namerno netačnog sadržaja koji se svakodnevno plasira, na njemu je moguće pronaći obilje otvorenih izvora informacija bez mnogo muke, koje je potrebno „samo“ ispravno protumačiti. „Primera radi, poslovni rezultati koje ostvaruju kompanije širom sveta u svim pravno regulisanim državama su podložni proverama nadležnih institucija prema međunarodnim standardima, i dostupni su na način koji bi bio teško zamisliv pre samo 25 godina, kada sam počinjao ozbiljnije da se bavim novinarstvom. Međutim, bez obzira na veću i lakšu dostupnost informacija, i danas je kao i pre pojave interneta potrebno provesti puno vremena u temeljnom istraživanju i proveravanju“, preporučuje Hil.\nPravilno čitanje statistike nije jednostavno ni u sportskim disciplinama, a kamoli u finansijskom svetu. Često se dešava da nekoliko različitih analitičara iz istih statističkih podataka izvuku potpuno drugačija ekonomska predviđanja – to smo pogotovo imali prilike da vidimo po ekspanziji finansijke krize 2008. godine.\n„U zavisnosti od toga koji statistički parametar odaberete za tumačenje, i obavljene analize mogu imati drugačije ishode, ponekad sa dramatičnim posledicama. Posledično, to može biti pogubnije od fake news. Novinari koji razgovaraju sa finansijskim analitičarima uvek moraju da imaju na umu da li oni imaju nekakav interes, odnosno u kojoj meri su pristrasni. Kako bismo najbolje uvideli šta se zaista nalazi ’ispod statistike’, u Financial Times-u smo tokom protekle decenije uložili puno vremena i novca u sopstveni tim analitičara podataka“, objašnjava urednik prestižne američke novinske kuće.


“Ako je policija nesposobna da privede Šešelja moraćemo da reagujemo, dosta je njegovog bahaćenja” – Slobodne novine\nBeogradski glas (Beta) – Predsednik Liberalno demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović zatražio je danas da policija privede Vojislava Šešelja, kao i da hitno identifikuje i privede obezbedjenje lidera Srpske radikalne stranke, zbog današnjeg fizičkog napada na predsednika Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenada Čanka.\n“Ako je policija nesposobna da to uradi, onda ćemo biti prinudjeni da sami reagujemo, kako smo već to radili u prošlosti kada je u pitanju Šešelj i njegova horda sastavljena od nasilnika i primitivaca. Potrebno je staviti tačku na bahaćenje Vojislava Šešelja i sprečiti njegovo terorisanje cele zemlje i poštenih i pristojnih gradjana”, naveo je Jovanović u pisanoj izjavi.\nOn je ocenio da je današnjim ponašanjem, kada je reč o hrvatskim parlamentarcima, Šešelj obrukao Srbiju i njene gradjane “još jednom služeći se primitivnim ponašanjem nedostojnog normalnog i razumnog čoveka, što Šešelj nikada nije ni bio”.\n“Gazeći hrvatsku zastavu i vredjajući hrvatske poslanike samo je kompromitovao Srbiju u očima ljudi koji žive u našem susedstavu, svesno stvarajući tenzije koje treba da pogoršaju naše odnose”, naveo je Jovanović.\nOn je pozvao nadležne da zabrane najavljeni skup radikala u Hrtkovcima i naveo da “u slučaju da skup bude odobren, unaped upozorio da on neće biti održan, jer će ga (LDP) sprečiti”.\nOznakeČanak Čeda Jovanović Čedomir Jovanović Naslovna-centar Naslovna-traka Nenad Čanak Šešelj Vojislav Šešelj\n“Zašto REM nije sprečilo monstruozni huškački spot kojim je otvorena sezona lova na Olivera Ivanovića?”


UEFA dala Zvezdi rok do 24. aprila\nFudbalski klub Crvena zvezda ima rok do 23. aprila da dostavi kompletnu dokumentaciju Evropskoj fudbalskoj uniji o načinu saniranja višemilionskih dugova.\n16.04.2014. - 12:12h\n‘Crveno-beli’ su prošlog petka dobili opomenu zbog kršenja finansijskog fer-pleja, zbog čega im preti zabrana igranja u Evropi. Komora za donošenje presuda je tom prilikom poslala tačan opis načinjenog prekršaja, kao i svih dugoročnih obaveza koje klub sa „Marakane“ nije izvršio.\nKako prenose “Večernje novosti”, ukoliko UEFA prihvati plan sanacije dugova, to bi omogućilo ‘crveno-belima’ da obaveze, u iznosu od oko tri miliona evra, ispune do 25. maja. U slučaju da ga vladajuće telo evropskog fudbala odbaci, Zvezda bi automatski bila izbačena iz evrokupova za sezonu 2014/15.\nPored toga, UEFA može da izrekne i neku od sankcija iz pravilnika. Među tim sankcijama sui zadržavanje sredstava od UEFA takmičenja, zabrana registracije novih igrača za UEFA takmičenja, ograničenje broja igrača u UEFA takmičenjima, diskvalifikacija iz evrokupova koja su u toku i isključenja iz budućih, oduzimanje titula i nagrada.\n“U pitanju nije mala suma i iznosi nekoliko miliona evra. Nije potrebno odmah sve da se plati, ali slede kontrole i krajnji rok za rešavanje problema je 25. maj. Angažovali smo advokatsku kancelariju, a navijači znaju da ovaj problem nije napravilo aktuelno rukovodstvo. Nismo u dobroj poziciji, ali razmišljamo pozitivno. Imamo više od 50 odsto šansi da rešimo problem i naredne sezone igramo u Evropi”, rekao je potpredsednik Crvene zvezde Ivica Tončev.\nPrema izvorima “Sporta”, Zvezdu od učešća u Evropi naredne sezone deli više od tri miliona evra. U tu sumu iznosi dug prema radu za transfere Milivojevića i Pantića od 1.700.000 evra, 600.000 evra potražuje po sudskoj odluci Gregorž Bronovicki, dok je dug za neisplaćene zarade Kaluđeroviću, Jevtiću, Vilotiću, Prosinečkom i još nekolicini igrača oko 120.000 evra. Takođe, trenutni minus kluba je 1.500.000 evra, a tu se ne računa dug prema poveriocima i zaostale zarade zaposlenih u klubu.\nŠesti dan protesta: Bugari "prozvali" predsednika "ujedinitelja"\nNastavak konsultacija o formiranju nove vlade, kod Vučića Zukorlić i SVM\nVučić obilazi radove na "Dedinju 2"\nJutro "da se smrzneš", posle "da se skuvaš"


Klub iz Podgorice u 19. kolu regionalnog takmičcenja igraće u nedelju od 18 sati protiv beogradskih crno-belih.\n"Ubedljiva pobeda protiv Igokee od 40 razlike znači nam mnogo, jer u dobrom momentu idemo u Beograd da igramo meč sa Partizanom. Mnogo bi nam značilo to prvo mesto. Vezali smo tri pobede i mislim da hvatamo dobar ritam. Sigurno je da će Partizan da pristupi malo drugačije tom meču, nakon poraza od Crvene zvezde. Oni jure pobedu protiv nas. Očekujem lep ambijent za igranje u Areni. Nadam se da će se igrati dobra košarka", rekao je Ivanović, a prenose podgoričke Vijesti.\n"Partizan igra dosta agresivno, odbrana je na viskom nivou, zna se ko šta radi. Dosta lepo su posložene stvari i ofanzivno i defanzivno".\nDo kraja ligaškog dela u regionalnom nadmetanju ostala su još četiri kola, a Budućnost i Partizan imaju učinak skor od 14 pobeda i četiri poraza.\nKada je u pitanju trofej ABA lige, Ivanović je prednost prepustio crno-belima:\n"Gledajući prethodnih 30-ak dana kako igra Partizan, mislim da je to ekipa koja je možda glavni kandidat za osvajanje. Crvena zvezda je nesporno najbolja ekipa, što se tiče kvaliteta. Možda nije imala fokus na ABA ligu, ali je u Evroligi dobila neke bitne utakmice, a te što je izgubila odigrala je dosta kvalitetno", zajključio je Nikola Ivanović.\nPre nego što bude odmerio snage sa Podgoričanima, Partizan najpre igra meč Evrokupa - u gostima protiv Virtusa, večeras od 20 časova.\nVideo: Trening crno-belih pred meč Evrokupa Virtus - KK Partizan


eKapija | Upliv politike najveći kočničar CEFTA sporazuma - Vancarinske barijere posebno pogađaju Srbiju\nIzvor: Danas | Ponedeljak, 09.04.2018.| 12:56\nUpliv politike najveći kočničar CEFTA sporazuma - Vancarinske barijere posebno pogađaju Srbiju\nMinistar trgovine Srbije Rasim Ljajić je upozorio da je zbog "čestih jednostranih, provokativnih odluka pojedinih vlada regiona i uvođenja vancarinskih barijera u trgovini sa Srbijom" sporazum CEFTA u ozbiljnoj krizi. On je dodao i da se Evropska unija ne bavi tim problemom, osim što organizuje sastanke na kojima se ništa konkretno ne odluči.\nLjajić je naglasio da "ne možemo da govorimo o potpuno zajedničkom ekonomskom prostoru, dokle god nam na Kosovu uvode akcize za izvoz građevinskih blokova i uvozne akcize za brašno, dok iz Makedonije takođe imamo različite modele kreativnosti kada govorimo o tim vancarinskim barijerama".\nEkspert za poljoprivredu Milan Prostran kaže da u zemlje CEFTA Srbija izvozi 30% prehrambenih proizvoda i da je to najveće tržište za naše proizvođače hrane posle Evropske unije gde se izvozi 60% prehrambenih proizvoda.\n– Stoga je jasno da vancarinske barijere u izvozu veoma pogađaju Srbiju međutim baš zbog toga što je naša zemlja veliki izvoznik nije joj u interesu da u ovakvim situacijama bude netolerantna i da po svaku cenu preduzima kontramere. U prvih nekoliko godina CEFTA je odlično funkcionisala i svi su imali korist od nje. Jednostavno, reč je o jednoj vrsti pripremnog terena za pristupanje zemalja koje čine ovaj sporazum EU i prilagođavanju zajedničkom slobodnom tržištu te unije. Međutim, s vremenom je politika počela sve više da se meša u ekonomsko funkcionisanje CEFTA. Naročito u izbornom periodu političari pod obrazloženjem da štite ekonomske interese svojih proizvođača a u suštini iz želje da ostvare političke poene kod glasača povlače poteze poput vancarinskih barijera kojima se u konkretnom slučaju otežava uvoz robe iz Srbije – objašnjava on.\nOn ističe da postoje samo dva načina da se reši aktuelni problem funkcionisanja CEFTA sporazuma. Ili će centralni organi CEFTA insistirati da se sedne za pregovarački sto i nađe rešenje za sve sporne slučajeve i potpišu obavezujući sporazumi koji bi to regulisali ili ako ne bude slučaj Srbiji ne preostaje ništa drugo nego da uzvrati kontramerama kojima bi ograničila uvoz iz zemalja koje to isto čine sa srpskom robom i da na taj način zaštiti svoje proizvođače i ekonomske interese.\nEkonomista Danijel Cvjetićanin ističe da ne veruje da se problem vancarinskih barijera unutar CEFTA može rešiti na duge staze i da će se turbulentne situacije poput ove u kojoj se sada nalazi Srbija ponavljati i u budućnosti.\n– U početku je CEFTA odgovarala svim njenim članicama jer je funkcionisanje na većem tržištu uvek bolje nego kada je ono manje. To je jedna od osnovnih ekonomskih zakonitosti. Međutim, u međuvremenu su neke zemlje članice bile prosto podstaknute od strane svojih prijatelja iz razvijenih zemalja zapada da donose određene mere kako bi zaštitile svoje tržište i proizvođače. Verujem da će se takva praksa nastaviti i u budućnosti i da se ne može računati da će uslediti period stabilnosti u kome će tržište zemalja regiona biti potpuno slobodno bez administrativnih barijera koje ga ograničavaju – smatra on.\nInače, u proteklih desetak godina trgovinska razmena Srbije sa CEFTA regionom povećana je dva i po puta, a u strukturi robne razmene dominiraju proizvodi niže faze prerade (sirovine, polufabrikati) i u manjoj meri gotovi proizvodi, uglavnom prehrambeni.\nU 2016. godini izvoz Srbije u CEFTA region iznosio je 2,7 mlrd USD, a uvoz 758 mil USD (suficit u razmeni dostigao oko dve milijarde dolara). Za šest meseci prošle godine, Srbija je zabeležila suficit sa CEFTA regionom od 943 mil USD, kao rezultat izvoza poljoprivrednih proizvoda (žitarice i proizvodi od njih, kao i razne vrste pića), gvožđa, čelika, drumskih vozila, proizvoda od metala itd. Članice CEFTA su važno tržište za Srbiju, posebno Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Makedonija, s kojima se obavlja najveći deo razmene i ostvaruje suficit.\nPrimena CEFTA sporazuma koji je obuhvatao pored Srbije još i Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Bugarsku, Hrvatsku, Makedoniju, Moldaviju, Crnu Goru, Rumuniju i UNMIK/Kosovo i koji je zamenio mrežu od 32 bilateralna sporazuma o slobodnoj trgovini u regionu Jugoistočne Evrope, startovala je 22. novembra 2007. godine. U međuvremenu su Rumunija, Bugarska i Hrvatska, po ulasku u EU, istupile iz tog aranžmana. Zahvaljujući primeni CEFTA, izvoz unutar regiona povećan je za oko 75 odsto.\nizvoz brašna u Makedoniju\nizvoz brašna iz Srbije\nzajednički ekonomski prostor\nakcize za izvoz brašna\nakcize za izvoz\nakcize za uvoz\ntrgovinska razmena Srbije sa CEFTA regionom


November 24, 2013, Samo u Srbiji Jedan komentar\nNa strmim liticama, pre ulaska u veličanstvenu Đerdapsku klisuru, iz stena “izranja” Golubačka tvrđava, veličanstveno i pomalo sablasno utvrđenje za koje se čak i ne zna tačno ko ga je i kada podigao. Inspiracija je mnogim umetnicima, pogotovo fotografima, a sada se “našla” i na pobedničkoj fotografiji konkursa “Wiki Loves Monuments 2013 – Srbija”.\nNovember 19, 2013, Događaji Nema komentara\nUčenici OŠ „Živko Ljujić“ iz Nove Varoši pokreću “ugljeničku dijetu”! Ako ste pomislili da će gladovati ili igrati neku nasilničku igru na društvenim mrežama, prevarili ste se. Ovi mališani će krajem novembra održati ekološku akciju kojom žele da motivišu sugrađane da svakodnevno štede energiju.


Učenicima u Poljoprivrednoj školi u Rumi predstavljen projekat Land Sens - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nUčenicima u Poljoprivrednoj školi u Rumi predstavljen projekat Land Sens\nDatum kreiranja ponedeljak, 27 novembar 2017 10:57\nU srednjoj poljoprivredno-prehrambenoj školi "Stevan Petrović-Brile" u Rumu održana je radionica na kojoj je učenicima predstavljeni projekat Land Sens, koncept "građanskih opservatorija", kao i značaj primene informacionih i komunikacionih tehnologija u poljoprivredi.\nPoseban deo radionice je bio posvećen kratkoj obuci učenika za korišćenje platforme CropSupport, budući da će oni u narednom periodu aktivno prikupljati podatke o poljoprivrednom zemljištu u okviru svojih nastavnih aktivnosti ili na svojim porodičnim imanjima. U junu mesecu, učenicima koji su aktivno učestvovali u prikupljanju podataka biće uručeni sertifikati, dok je za najaktivnije učenike predviđena i odgovarajuća nagrada.\nProjekat LandSense se sprovodi u okviru evropskog Istraživačkog i inovativnog programa H2020. Jedan od glavnih ciljeva projekta je demonstracija koncepta „građanske opservatorije“ u sektoru poljoprivrede. Ovaj koncept podrazumeva uključivanje „običnih“ građana u procese monitorninga životne sredine i aktivnosti prikupljanja podataka o promenama zemljišta, a zatim korišćenje prikupljenih podataka od strane naučno-istraživačkih institucija (npr. u svrhe izučavanja klimatskih promena, unapređenja sistema satelitskih opservacija, itd.). U projektu učestvuje više od 15 partnera iz 9 evropskih zemalja (Austrija, Nemačka, Francuska, Belgija, Holandija, Italija, Velika Britanija, Slovenija, Srbija).\nU Srbiji, projektne aktivnosti sprovodi kompanija InoSens iz Novog Sada, koja je razvila platformu CropSupport, a koju čine veb i mobilna aplikacija. Ova digitalna i besplatna platforma pruža podršku poljoprivrednicima i ostalim zainteresovanim građanima prilikom prikupljanja podataka o korišćenju zemljišta i zemljišnog pokrivača. Naime, putem korišćenja svojih pametnih telefona i veb aplikacije, građani sakupljaju informacije o vrsti proizvodnje na datom zemljištu i specifiraju naziv useva koji se gaji. Za uslugu prikupljanja podataka, korisnici dobijaju preko CropSupport veb platforme korisne podatke o svom zemljištu – vremensku prognozu za mikrolokaciju date parcele kao i obrađene satelitske snimke koji sadrže informacije o eventualnom stresu useva usled izloženosti štetočinama, biljnim bolestima, nedostatku vode ili hranljivih elemenata u zemljištu.


Udruženje građana „Da Vinči“ iz Bačkog Petrovog Sela tokom 11 godina svog postojanja omasovilo je članstvo, unapredilo rad, a zahvaljujući manifestacijama u opštini Bečej njihovo stvaralaštvo postalo je vidljivo za sve generacije.\nPriliku da se ponovo okupe i da stvaraju unikatna umetnička dela, amaterski slikari ovog udruženja nisu propustili ni na 11. Karintijevim danima, gde su ugostili slikare iz cele Vojvodine.\nUmetnici su imali slobodu u izboru tema i tehnika kojima su se služili, te su posetioci mogli da vide akvarele, suve pastele, ulja na platnu pa i enkustičke slike.\nIako je opšte poznato da se umetnici veoma teško odvajaju od svojih dela, gosti i domaćini ove likovne kolonije su od srca darovali učesnike manifestacije koji su se takmičili u kulinarskom delu programa.\nSusreti poput ovih, slikarima služe za razmenu iskustava, mišljenja i tehnika, ali i za upoznavanje novih prijatelja, što kolonijama daje posebnu važnost.\nDanas udruženje „Da Vinči“ okuplja najpre slikare, ali i duboresce, umetnike ručnih radova i rukotvorina, stolare i svakog ko ima želju da svoju kreativnost ispolji kroz manufakturu ukrasa, poklona i zanimljivih predmeta.


Otvoreno pismo ministru prosvete - Helsinški odbor - Peščanik\nRomi su najveća transnacionalna manjina u Evropi, ali su i među najsiromašnijim i najmanje obrazovanim populacionim grupama u svim evropskim zemljama. Stoga je i Evropski parlament 2008. godine usvojio Rezoluciju o evropskoj strategiji prema Romima i pokrenuo međunarodni projekat Dekada inkluzije Roma 2005-2015 kojem je predsedavala i Srbija od juna 2008. do juna 2009. godine.\nPrema popisu iz 2002. u Srbiji živi 108.193 Roma (iako je stvaran broj četiri do pet puta veći), a samo 0.3 posto od toga broja ima visokoškolsko obrazovanje. U poređenju sa nacionalnim prosekom od nešto više od 6 posto visokoobrazovanih stanovnika Republike Srbije, to je nedopustivo nizak procenat, ali i pokazatelj neravnopravnog i marginalizovanog položaja ove nacionalne manjine.\nRepublika Srbija je među prioritete uključila i unapređivanje obrazovanja Roma kao izuzetno osetljive grupe stanovništva. To je zapisano u Nacionalnoj strategiji za pristupanje SCG Evropskoj uniji, Nacionalnom progamu za integraciju u Evropsku uniju, Zakonu o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina, Strategiji za smanjenje siromaštva i, konačno, u Strategiji za unapređivanje položaja Roma koja predviđa mere afirmativne akcije u oblasti obrazovanja.\nAfirmativne mere u oblasti visokog obrazovanja za učenike romske nacionalnosti u primeni su od školske 2003/04. godine. Međutim, do školske 2009/10 na fakultete je upisano svega 626 učenika.Tek 2009. ove mere su zakonski uvedene u obrazovni sistem Srbije, ali samo u sistem srednjoškolskog obrazovanja. Zakonski još uvek nisu definisane u oblasti visokog obrazovanja. Otuda se svake godine pravo na jednaku dostupnost obrazovanju praktično uskraćuje pripadnicima najsiromašnije i najmanje obrazovane nacionalne manjine u Republici Srbiji.\nProblem afirmativnog upisa već dva meseca čeka na rešenje koje treba da iznađu Ministarstvo prosvete Republike Srbije i veliki broj fakulteta čiji je osnivač Republika. Ionako malobrojni učenici romske nacionalnosti, koji bi želeli da nastave školovanje još uvek čekaju na upis, iako je školska godina uveliko u toku. Od uprava fakulteta dobijaju odgovor da ne mogu da ih upišu dok ne dobiju sredstva za školarine od Ministarstva za obrazovanje, dok Ministarstvo prebacuje odgovornost na fakultete i zahteva upis i bez naplate školarine.\nOvim pismom pozivamo Ministarstvo prosvete Repubulike Srbije i Rektorski savet Konferencije univerziteta Srbije da što hitnije reše problem upisa 150 učenika romske nacionalnosti i preduzmu mere kako bi se od naredne godine, u cilju postizanja suštinske ravnopravnosti u društvu, pitanje afirmativnog upisa i sistemski regulisalo.


► Ministarstvo zdravlja Kosova odbacilo kao laži navode o dolasku lekara iz\nMinistarstvo zdravlja Kosova odbacilo je danas kao lažne navode sa pojedinih internet stranica da je resorni ministar Armend Zamaj najavio dolazak lekara iz Srbije i na tome zahvalio srpskom predsedniku Aleksandru Vučiću.\n"Širenje mržnje, panike i lažnih vesti su krivična dela. Lažne vesti, u vreme pandemije, stvaraju zabunu, dezinformacije i mržnju, stoga je Ministarstvo zdravlja prijavilo organima gonjenja ovakva dela i očekuje da će se počinioci naći pred sudom", stoji u saopštenju.\nUpućen je poziv građanima da "ne nasedaju" na takve objave i da imaju poverenja u institucije.\nJuče je na sajtu "Barča šćip" objavljen kratak tekst pod naslovom "Zemaj: U narednim danima će doći 10 lekara iz Srbije".\nU tekstu se navodi da će ti lekari "pomoći narodu Kosova u borbi protiv kovida" i prenosi se navodna izjava kosovskog ministra zdravlja u kojoj zahvaljuje predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću zbog dolaska lekara.\narmend zamaj /


Datum objave: 02.11.2020 11:50 | Autor: Uprava javnih radova\nUprava javnih radova u toku prvih devet mjeseci tekuće godine u realizaciju kapitalnih projekata investirala je više od 51,7 miliona eura, što je najbolji ostvareni rezultat od formiranja ovog organa prije 28 godina.\nRealizacija na tom nivou predstavlja učinak od čak 68,4 % od ukupnog budžeta koji je povjeren Upravi, odnosno 88,01 %, s obzirom da se sredstva iz kredita izvršavaju u visini njihovog ostvarenja. Imajući u vidu trenutne trendove, realno je očekivati da do kraja ove godine realizacija bude još veća.\nU odnosu na isti uporedni period protekle godine, kada je utrošeno oko 30,9 miliona eura, ovogodišnja realizacija uvećana je za skoro 67%.\nOvakav rezultat još više dobija na značaju sagledavajući okolnosti prouzrokovane pandemijom koronavirusa, koja je u znatnoj mjeri uticala na cjelokupan privreni ambijent u zemlji.\nSredstva koja su početkom ove godine povjerena Upravi javnih radova iznosila su 87 miliona eura, od čega oko 36,4 miliona iz budžeta, 40 miliona iz kreditnih aranžmana i 10,6 miliona iz IPA fondova. Izmjenama i dopunama Zakona o budžetu opredijeljeno je blizu 75,6 miliona eura, pri čemu se smanjenje u najvećem dijelu odnosilo na sredstva iz IPA fondova.\nUprava je u periodu od 1. januara do 30. septembra zaključila 132 ugovora, čija vrijednost iznosi više od 57,2 miliona eura, a raspisano je 25 javnih nadmetanja, vrijednosti oko 13,9 miliona eura.\nDom starih u Podgorici\nNajveći dio sredstava, blizu 17,4 miliona eura, ove godine usmjeren je na valorizaciju turističkih potencijala, u cilju unapređenja ponude, otvaranje novih radnih mjesta i stvaranje povoljnog ambijenta za dalji privredni razvoj, posebno na sjeveru zemlje. Radovi su intenzivirani na četiri planinska centra, koja će Bjelasicu i Hajlu uvrstiti među najpopularnije zimske destinacije u regionu.\nIstovremeno, nastavljena je izgradnja kompleksa Đalovića pećine sa okolinom, čiji je potencijal prepoznat kao nova šansa za razvoj crnogorskog turizma. Njegova realizacija omogućiće turističku dostupnost pećine nad Vražjim firovima, čuvene po prirodnim jezerima, dvoranama i drugim ukrasima. U okviru kompleksa u toku je izgradnja žičare gondolskog tipa preko Đalovića klisure, početne i krajnje stanice žičare, kao i kompletne saobraćajne i elektro infrastrukturne mreže, što ovaj projekat svrstava među najveće, kako po ukupnoj vrijednosti od 23 miliona eura, tako i po savladavanju građevinskih izazova, koje sa sobom nose radovi u do juče nepristupačnom planinskom području.\nUprava javnih radova je, između ostalog, u prvih devet mjeseci ove godine u izgradnju lokalne infrastrukture investirala 7,71 miliona eura, najvećim dijelom kroz pomoć lokalnim upravama u rješavanju infrastrukturnih problema.\nZnačajan napredak tokom 2020. godine ostvaren je u realizaciji projekata u praktično svim oblastima, uprkos otežavajućim uslovima izazvanim COVID-om 19. Zahvaljujući tome, u ovom momentu pred otvaranjem imamo vrtić u Rožajama i Dom starih u Podgorici, veliki dio grubih građevinskih radova završen je na novom objektu Osnovne i muzičke škole »Dušan Korać« u Bijelom Polju, dok je izgradnja stadiona na Cetinju stigla do krovne konstrukcije.\nUprava javnih radova je od početka 2020. godine u svakom momentu imala oko 70 aktivnih gradilišta, među kojima su Kuća maslina u Baru, vrtići u Bloku šest u Podgorici i Pljevljima, mostovi na Bistrici u Bijelom Polju i Vruji u Gusinju, dom starih i tribina fudbalskog stadiona u Nikšiću, kao i na desetine kilometara lokalne saobraćajne infrastrukture i pristupnih puteva do planinskih centara i Đalovića klisure.\nVrtić u Rožajama\nPosebno ističemo da su u ovoj godini završeni ili su u samoj finalnoj fazi projekti kod kojih je dinamika realizacije bila usporena, najčešće zbog neadekvatne tehničke dokumentacije ili neodgovornog pristupa izvođača. Uprkos takvim otežavajućim okolnostima, nedavno je izdata upotrebna dozvola za Muzički centar u Podgorici, a očekujemo i da građani Kotora uskoro dobiju moderan zatvoreni bazen, koji će biti jedan od najljepših sportskih objekata u Crnoj Gori.


COVID-19: Kineski eksperti zadovoljni situacijom u Vršcu! - eVršac\nDelegacija kineskih eksperata i Ministarstva zdravlja, koja je danas posetila Opštu bolnicu Vršac, Specijalnu bolnicu za psihijatrijske bolesti “Dr Slavoljub Bakalović” i Gerontološki centar u Vršcu, zadovoljna je organizacijom i preduzetim merama u borbi protiv virusa Covid-19.\nSistem rada i bezbednost, kako pacijenata tako i zdravstvenih radnika, u Kovid ambulanti u Vršcu, visokog je stepena, ocenili su eksperti. Oni su najavili i brzu dostavu nove generacije testova, koji će rezultate testiranja na Covid-19 davati u roku od petnaestak minuta, što će sam proces učini mnogo bržim.\nKolektiv SBPB “Dr Slavoljub Bakalović” sproveo je sve potrebne mere zaštite, kako bi pacijenti u specifičnom zdravstvenm stanju bili maksimalno bezbedni. Pored ovih mera, kineski eksperti pohvalili su i angažovanje lekara u psihosocijalnoj komunikaciji sa građanima.\nKorisnici Gerontološkog centra u Vršcu nisu ugroženi, jer su na vreme preduzete sve mere zaštite. Posebne pohvale upućene su samim korisnicima, koji su apsolutno disciplinovani i poštuju sve propisane mere.\nZdravstvenim ustanovama u Vršcu predstavljene su i nove, inovativnije metode, kao i sugestije kineskih eksperata, zasnovane na ogromnom iskustvu u borbi protiv koronavirusa.\nZaključak je da se zdravstveni radnici u Vršcu odlično snalaze u ovim vanrednim okolnostima i da je, u našem gradu, virus Covid-19 pod kontrolom.


Rajićeva šoping centar - mesto za kupovinu sa stilom - Bizlife.rs\n11:39 Beograd, 07/12/2017\nRajićeva šoping centar otvoren je pre skoro tri meseca. O reakcijama nakon otvaranja, aktuelnostima uoči novogodišnjih praznika, ali i trenutnom stanju na tržištu, otvaranju Mama Shelter hotela i planovima za 2018, razgovarali smo sa Kfirom Špigelom, finansijskim direktorom kompanije ABD, osnovanom od strane Ashtrom Group, koja je vlasnik projekta u Rajićevoj.\nRajićeva šoping centar otvoren je nedavno. Možete li nam reći kakvi su prvi utisci?\nPrvi utisci nakon otvaranja Rajićeva šoping centra zaista su sjajni. Drago nam je da su domaći, ali sve više i inostrani posetioci prepoznali značaj ovakve šoping destinacije u centru grada. Bilo da je reč o kupovini ili uživanju u drugim sadržajima koji naš šoping centar nudi, poseta predstavlja svakako novo i drugačije iskustvo u šta su imali prilike da se uvere i dosadašnji posetioci.\nRajićeva šoping centar jedinstven je projekat jer se nalazi u samom centru grada, u glavnoj pešačkoj zoni, deo je Knez Mihailove ulice, baš kao što je i Knez Mihailova deo ovog šoping centra. Trudili smo se da posetiocima ponudimo raznovrsne modne brendove neke po prvi put na našem tržištu, ali i sadržaje u kojima će uživati. Sudeći po njihovim reakcijama i činjenici da su pojedini brendovi za veoma kratko vreme zadobili poverenje kupaca, mislim da smo dobro procenili i uspeli u nameri da spojimo stari, kulturno i istorijiski jako značajan deo grada sa novom šoping destinacijom koju odlikuje pre svega stil, prefinjenost i prestiž.\nJedna od pogodnosti koju ste ponudili Beogradu u okviru Rajićeva šoping centra su i više stotina parking mesta. Kakva je reakcija građana do sada, da li su ova mesta puna preko dana?\nRešavanje problema parkiranja u samom centru grada je uvek aktuelno ne samo za ovu već i za mnoge druge prestonice. Upravo želeći da doprinesemo rešavanju ovog pitanja, Beogradu i njegovim građanima pored jedinstvenog šoping iskustva i uživanja u svetski poznatim brendovima, ponudili smo i dodatna mesta za parkiranje. U Rajićeva šoping centru na raspolaganju je 450 parking mesta, a reakcija onih koji ih koriste je sjajna. Mislim da je za građane jako važno da u strogom centru grada mogu parkirati svoje vozilo pri tom da nisu ograničeni vremenom parkiranja u smislu neophodnosti pomeranja vozila. Pored toga, od ovog meseca svi građani imaju mogućnost i mesečnog rentiranja određenog parking mesta, koje u zavisnosti od potreba korisnika, može da uključuje rentiranje u trajanju od nekoliko sati u toku dana, noćno ili pak celodnevno rentiranje.\nBliži nam se praznični period, plato ispred Rajićeva šoping centra po prvi put je uključen u novogodišnji program prestonice. Koje će sve aktivnosti biti organizovane?\nPred nama je prva Nova godina koju ćemo zajedno proslaviti sa sugrađanima. Želimo da Rajićeva šoping centar postane mesto okupljanja za celu porodicu tokom predstojećih praznika i zato ćemo se potruditi da decembar i januar budu najveseliji u samom srcu grada. Novogodišnja proslava je počela ukrašavanjem našeg šoping centra i koncertom Dečije filharmonije. Naša novogodišnja jelka će biti postavljena 15. decembra, uz učešće jedinog gospel hora u Srbiji. Sredinom meseca ćemo organizovati novogodišnji bazar koji će našem centru dati poseban praznični šarm kakav cela Knez Mihailova ulica ima tokom zimskih meseci. Događaj koji će svakako privući veliki broj sugrađana je novogodišnji koncert Lexington benda, zakazan za 22. decembar kao finale novogodišnje euforije. Pošto znamo ko je najsrećniji tokom novogodišnjih praznika, pripremili smo lep program za najmlađe. U subotu, 23. decembra, održaće se uzbudljiv novogodišnji program pod nazivom ,,Novogodišnja noć’’, u kome će učestvovati naši poznati glumci, mađioničari i baletske trupe, kao i, naravno, Deda Mraz. Deda Mraz u Rajićevoj će se družiti sa najmlađim posetiocima uz podršku Snežne kraljice, koja će upotpuniti novogodišnju atmosferu u našem centru. Mladi kreatori će biti angažovani za novogodišnju radionicu na temu ukrašavanja 17. decembra, uz pomoć naše poznate TV voditeljke Danijele Buzurović.\nNova godine je takođe period kada treba da mislimo na one kojima novogodišnji paketić donosi pažnju i ljubav koja im nedostaje. Ove godine smo odlučili da doniramo novogodišnje paketiće deci koja ih nikad nisu dobila. Tokom kampanje pod nazivom ,,Moj prvi novogodišnji paketić’’, koju organizujemo zajedno sa udruženjem “Prijatelji dece Srbije”, preko 50 mališana će po prvi put otvoriti svoje šarene poklone podrške.\nKako ocenjujete trenutnu situaciju na tržištu, kada se u veliko najavljuju novi tržni centri u Beogardu – Ada Mall, BW galerija…Smatrate li da Beograd ima dovoljno potrošača za toliki broj tržnih centara?\nBeograd je za veoma kratko vreme postao poželjna destinacija za strane investitore. Prepoznajući je kao jednu takvu destinaciju, pažljivo smo analizirali tržište i sve faktore jer je generalno govoreći, i “domaćinima” i stranom investitoru u interesu da investicija bude dobro prihvaćena. U našem slučaju, Beograd je sa svojim potrošačima, ali i sve većim brojem inostranih posetilaca, po svim parametrima koje smo analizirali zadovoljavao kriterijume što je i doprinelo odluci da njegovom strogom centru, uz Rajićeva šoping centar, vratimo stari sjaj i ponovo ga učinimo jedinstvenom šoping zonom.\nSve veći broj tržnih centara u Beogradu, nedavno otvorenih i onih najavljivanih, svakako je odgovor na potrebe stanovništva za modernim šoping zonama raspoređenim u različitim delovima grada. U Beogradu su u poslednjih par godina vidljive promene u oblasti izgradnje, te svakako ne čudi što srpska prestonica najavljenim novim šoping centrima teži da se i dalje razvija i prati druge regionalne i evropske destinacije.\nNije tajna da su izraelske kompanije u svetu, pa i kod nas, uglavnom zainteresovane za investiranje u šoping molove, koji je razlog za to?\nIzraelske kompanije u svetu dobro su poznate u oblasti izgradnje jer imaju know-how pristup i neophodnu tehnologiju. I sama Ashtrom Group koja je investitor Rajićeva šoping centra jedna je od vodećih i najvećih građevinskih kompanija i grupacija za trgovinu nekretninama u Izraelu koja je izgradila brojne velike i kompleksne projekte širom sveta. Zadovoljstvo ulaganjima u Srbiju, opravdanost investicija ali i aktivnosti koje sprovodi srpska Vlada u pravcu ekonomskog razvoja i napretka svakako doprinose tome da izraelske kompanije sve više budu zainteresovane da ulažu u Srbiju i to ne samo kroz tržne centre već i u oblast nekretnina i poslovnih prostora.\nKada će Mama Shelter hotel biti otvoren i na koji način će doprineti beogradskoj ponudi hotela?\nIzgradnja Mama Shelter hotela teče po planu a otvaranje će biti u prvom kvartalu 2018. Lanac Mama Shelter hotela poznat je po svojim živopisnim smeštajnim kapacitetima i originalnom ponudom restorana. Predstavlja više od jednostavnih soba, Mama Shelter je urban i originalan hotel sa jedinstvenom ponudom smeštaja, na prvi utisak lep, moderan i živahan, ali i vrlo popularan i prijateljski. Upravo takvu atmosferu će i doneti u Beograd uz nameru da postane omiljeni gradski hotel poslovnim ljudima i turistima koji jedva čekaju da upoznaju Beograd.\nPored otvaranja hotela, koji su dalji planovi za narednu godinu – da li će se neka nova radnja/brend otvoriti ili organizovati neke interesantne aktivnosti u Rajićeva šoping centru?\nNekoliko brendova i koncepata radnji, kao što su prva Lego prodavnica, Armani Exchange, Mia Maya, Bottega, Dune, Dormeo Home, imali su premijeru na otvaranju našeg šoping centra. Očekujemo da mnogi novi brendovi prepoznaju Rajićeva šoping centar kao mesto za svoju prvu lokaciju, zahvaljujući izvanrednom položaju i raznovrsnim zakupcima. S obzirom da je naš centar smešten u srcu grada, takođe ćemo pratiti duh Beograda i kroz naredne aktivnosti obeležiti sve značajne datume i događaje vezane za ovaj prelep grad. Organizovaćemo posebne aktivnosti povodom Dana zaljubljenih, Uskrsa, doneti neke nove i do sada neviđene stvari tokom leta i, naravno, imati velku proslavu prve godišnjice u Srbiji sledeće godine. Centralna lokacija, prefinjeni dizajn, poznati brendovi i pažljivo odabrani restorani i prodavnice u kombinaciji sa aktivnostima koje planiramo za sledeću godinu će doprineti da Rajićeva šoping centar postane jedno od glavnih mesta za sva dešavanja u Beogradu. Nadamo se da ćete nam se svi vi pridružiti i uživati.


Predsednička kampanja u SAD u senci pandemije\nIzvor: RTS, 17.Jul.2020, 17:36\nO predstojećim predsedničkim izborima u SAD u normalnim okolnostima dosad bi se u medijima neprestano govorilo. Budući da dnevni rast zaraženih koronavirusom prelazi i sedamdeset hiljada, kampanja je opravdano u drugom planu.\nStanovnici čikaških predgrađa svakog meseca imaju dosta izdataka, između ostalog kredite za kuću i automobil, zdravstveno osiguranje, porez – sedam do osam hiljada >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << dolara.\nIako od novog predsednika koga će birati u novembru očekuju ekonomsku stabilnost, građanima SAD važnija je situacija sa koronavirusom.\nPrema istraživanju televizijske mreže Si-En-Bi-Si, Džo Bajden u šest saveznih država SAD ima prednost u odnosu na aktuelnog predsednika Donalda Trampa, jer ispitanici smatraju da bi kandidat demokrata bolje rešio problem pandemije.\nAmerikancima je presudna ekonomska stabilnost, pa je zato samo 11 predsedika otišlo sa položaja posle samo jednog mandata.\nNeki analitičari smatraju da je se Tramp nalazi u najtežoj poziciji još od Džimija Kartera 1980. godine.\nVeć se sad zbog američkog izbornog sistema može reći da će Bajden trijumfovati u Njujorku, Vašingtonu, Ilinoisu, Oregonu i Kaliforniji, a Tramp u većini saveznih država na jugu zemlje.\nKampanja se sad usmerava na takozvane "swing states", gde će ishod predsedničkih izbora biti neizvestan do poslednjeg trenutka.


Egipat: Počeli pregovori, opozicija nezadovoljna\nAntivladini demonstranati u Egiptu na glavnom gradskom trgu u Kairu, 05. februar 2011.\nReforme koje predlaže režim Hosnija Mubaraka u cilju prevazilaženja političke krize su neadekvatne, ocenila su u nedelju Muslimanska braća, glavna opoziciona snaga u Egiptu koja je formalno van zakona.\nIdeja da se oformi odbor sastavljen od vlasti i opozicije za pripreme ustavnih reformi je "nedovoljna", izjavio je Mohamed Mursi, predstavnik Muslimanske braće na konferenciji za novinare u Kairu.\nUčesnici dijaloga između režima i opozicije, uključujući i Muslimanska braća, sastali su u nedelju da formiraju odbor koji će pripremiti amandmane na Ustav u prvoj nedelji marta, rekao je potparol vlade Magdi Radi.\nPrema njegovim rečima, učesnici današnjih pregovora dogovorili su se o "mirnoj tranziciji zasnovanoj na Ustavu".\nSaopštenje koje je pročitao Radi, sadrži predloge za ukidanje cenzure medija, otvaranje kancelarije koja bi razmatrala žalbe političkih zatvorenika i odbacivanje "svih stranih uticaja na unutrašnja pitanja Egipta".\nNovi egipatski potpredsednik Omar Sulejman, 31. januar 2011.\n"Saopštenje nije dovoljno", rekao je Mursi za novinare. "Naši zahtevi su i dalje isti. Ona(vlada) nije odgovorila na većinu zahteva. Dala je samo neke odgovore i to površne", ocenio je drugi predstavnik Muslimanske braće, Esam Al Arijan.\nPotsetimo, u Kairu su u toku nedeljnog popodneva počeli pregovori između egipatskih vlasti i glavne opozicione snage Muslimanske braće u okviru nacionalnog dijaloga koji je inicirao egipatski potpredsednik Omar Sulejman, prenela je agencija Mena.\nNa sastanku su bili i nezavisni političari i poslovni ljudi.\nVlast odbija "dikstat" iz inostranstva\nEgipat odbija "diktat" iz inostranstva, izjavio je danas ministar spoljnih poslova Ahmed Abul Geit posle ponovljenog poziva nekoliko zapadnih zemalja za brzu i\nurednu političku tranziciju Rgipta koji se suočava sa izazovom bez presedana.\nAbula Geita su pozvale njegove kolege iz SAD i nekoliko evropskih zemalja, kao i iz Kanade i Australije da bi se obavestili o stanju u Egiptu, navodi se u saopštenju predstavnika Ministarstva spoljnih poslova Hosama Zakija.\nEgipatski ministar spoljnih poslova Ahmed Abul Geit govori tokom Sudanske mirovne konferencije u Kartumu, 16. oktobar 2008.\n"Ministar je rekao svojim sagovornicima da je egipatski narod u celini ne prihvata diktat stranaca" i naglasio "značaj koji strani zvaničnici i dalje pridaju nametanju posebno metoda Egiptu", saopštio je predstavnik.\n"Ponavljanje reči kao što je 'hitan prelazni period' odražava nerazumevanje situacije i egipatskog Ustava", rekao je predstavnik, citirajući ministra Geita.\nŠef države Hosni Mubarak je suočen sa gotovo dve nedelje protesta pokret bez presedana kojima se zahteva njegov hitan odlazak s dužnosti.\nPredsednik SAD Barak Obama je u subotu ukazao na "potrebu za urednu, mirnu tranziciju, od sada", a isto je rekla i Evropska unija.\nPo Abulu Geitu, "situacija se poboljšava", psebno jer je dana počeo dijalog "države i narodnih političkih snaga koje traže političke reforme".\nMinistar je takođe rekao svojim kolegama da su egipatske vlasti pokušavale "u meri u kojoj je to na terenu moguće, da postepeno vrate mir i ograniče nasilje protiv svih stranaca", dodavši da je Egipat angažovan za "zaštitu dopisnika međunarodnih medija".\nDesetine stranih novinara su žrtva nasilja i zastrašivanja tokom izveštavanja o događajima u Egiptu.\nZa Baradeja pregovori su "mutni"\nMohamed El Baradei koji se vratio u Egipat da podrži demonstracije protiv predsednika Hosnija Mubaraka, potvrdio je da nije bio pozvan na pregovore i\nnazvao ih "mutnim".\nMuhammad El-Baradej, 20. april 2009.\n"Nisam pozvan da učestvujem u pregovorima, u tom dijalogu, ali ja sam u centru zbivanja", rekao je El Baradej za američku tv mrežu En Bi Si\nEl Baradej je ocenio da je taj proces "mutan" jer se, po njegovim rečima, na trenutke ne zna ko će s kim razgovarati.\nPord toga je zamerio što su u pregovorima, na strani vlasti, svi predstavnici pripadnici Vojske.\nEl Baradej ukazuje da dijalog koji će dovesti do reformi zahteva prisustvo više civila.\nNjegov predlog tranzicije podrazumeva tri civilna predstavnika u predsedništvu i jednog predstavnika vojske koji bi bio šef predsedništva.


DOJAVA O BOMBI I NA VRAČARU, U BLIZINI TURSKE AMBASADE? Krenulo je sa tri tržna centra, iz minute u minut stižu nove prijave\nAutor: Glas javnosti 13.05.2022. u 16:22\nSerija dojava o postavljenim bombama se nastavlja, a najnovije prijave stigle su iz tri tržna centra u Beogradu.\nPrvo se oko 15 časova pojavila vest da je bomba postavljena u TC"Ada Mol", a samo nekoliko trenutaka kasnije i za još dva - BIG Rakovica i Beo šoping centar.\nPrijava i u Krunskoj, kod ambasade Turske\n"Kurir" prenosi i da je jedna ekipa, u isto vreme kada kada i u tržne centre, otišle u Krunsku ulicu, takođe zbog dojave o bombi.\nOni su na terenu, dosta ljudi je evakuisano, a radi se na proveravanju objekata i uklanjanja opasnosti, piše Kurir. Dodaju i da je u pitanju deo ulice u kojoj se nalaze Ambasada Turske i muzičke škole.


Đukić-Dejanović: Elektronske knjižice 2015. ili 2016. : Nadlanu.com\nĐukić-Dejanović: Elektronske knjižice 2015. ili 2016.\nObjavljeno 8. avg 2013. / 10:02:09\nOna je za televiziju "Pink" rekla da će država izaći u susret porodicama koje nisu u mogućnosti da izdvoje 500 dinara za zamenu knjižica, i da je završeno štampanje više od milion elektronskih knjižica.\nĐukić-Dejanović je ukazala da elektronske knjižice imaju brojne prednosti, kao što je činjenica da se neće overavati.\nMinistarka je rekla da prilikom nenajavljenih obilaska Doma zdravlja otkrila da mnogi ne poštuju prava pacijenata i navela primer velike zdravstvene ustanove, čije ime nije htela da otkrije, u kojoj lekari kasne na posao i više od sat vremena.\n"Direktor je odgovoran za zakonitost rada u Domovima zdravlja i rukovodstvo će morati da snosi odgovrnost za takvo ponašanje", ukazala je Đukić-Dejanović.\nSlavica Đukić Dejanović: Danas će biti rešen problema lekara…\nUpitana o inspekciji koja je ušla u Klinički centar Srbije, ona je rekla da uskoro očekuje rezultate, a da bi za sve bilo najbolje da "inspekcijske službe dodju do zaključka da nije bilo propusta".\nUpitana o rezultatima analiza krvi dece u Zajači kod koje su otkrivene visoke koncentracije olova, ona je rekla da je kontrola rađena kod 75 dece, da su rezultati dobri kod 73 dece, ali da jedno dete još ima visoke vrednosti olova u krvi, a kod jednog su vrednosti na granici.\nPrema njenim rečima, svaki roditelj će dobiti kovertu sa rezultatima analize i preporukama za dalje lečenje.\nelektronske knjižiceslavica ?uki?-dejanović


Udruženje “Gračaničko keranje” distribuira Cvijet-Sjećanje | RTVZE\nUdruženje “Gračaničko keranje” distribuira Cvijet-Sjećanje\nUdruženje „Gračaničko keranje“ i ove godine je organizovalo prodaju amblema „Cvijeta sjećanje“ , simbola genocida, kojeg su izradile vrijedne ruke oko 300 članica ovog Udruženja, osoba koje su i same žrtve stradanja.\nOsim u Tuzli, Sarajevu, Cazinu, Travniku i Gračanici , prodaja ovog simbola, danas je počela i u Zenici na Trgu Alije Izetebegovića i odvijaće se i sutra u terminu od 11 do 17 sati.\n-„Cvijet sjećanje“, širi dostojanstvenu i jedinstvenu poruku, da se ne zaborave najveća stradanja ljudi u Evropi, nakon drugog svjetskog rata, te da se nikada nikom ne desi genocid, kao što se desio u Srebrenici, Prijedoru, Kozarcu i Foči, ističe Esma Grbić, članica Udruženja „Gračaničko keranje“.\nCijena jednog keranog cvijeta košta 3 KM, koliko je koštala i njegova izrada,napominju u Udruženju, a sav prikupljeni novac namijenjen je ženama koje su kerani cvijet i izradile, a to su uglavnom nezaposlene žene i osobe koje su i same preživjele genocid, odnosno izgubile nekoga u prethodnom ratu. (V.J.)\nAkademija Jale domaćin polaganja za crne pojaseve\nPD Čolan u akciji čišćenja planinarske staze\nZenica, subota, 03.12.2016.- Decembarski minus nije bio prepreka da danas uspješno provedemo planiranu jednodnevnu, ali…\nSvjetska nogometna organizacija (FIFA) danas je poslala odluku Nogometnom savezu BiH, kojom se upozorava Nogometni…\nNakon višenedjeljnih intenzivnih priprava za njegov dolazak, katolici širom svijeta danas slave svoj najradosniji blagdan…


„Njujork tajms“: Trampov sin znao da Rusi hoće da pomognu njegovom ocu - Sputnjik Srbija\n13:39 10 April 2021\n15:04 11.07.2017 Preuzmite kraći link\nCitirajući tri osobe koje su upoznate sa mejlom, list je u ponedeljak izvestio da je stručnjak za odnose sa javnošću Rob Goldstoun, koji je organizovao sastanak Trampa Mlađeg i ruske advokatice Veseljnicke, u poruci najstarijem sinu američkog predsednika ukazao na to da je ruska vlada bila izvor potencijalnih štetnih informacija, prenosi Rojters.\nU saopštenju Donalda Trampa Mlađeg, koje je objavljeno u nedelju, on nije naveo da mu je rečeno da je advokatica bila zastupnica Kremlja, navodi agencija.\nKako je naveo list, mejl će najverovatnije biti od interesa za istražitelje koji se bave pitanjem umešanosti Rusije u predizbornu kampanju Donalda Trampa.\nTramp Mlađi je unajmio pravnika da ga zastupa u istrazi o ruskom mešanju, dok su istaknuti republikanci izrazili zabrinutost povodom sastanka sina predsednika SAD i Ruskinje za vreme predsedničke kampanje prošle godine.\nKako je prethodno izvestio Rojters, sin američkog predsednika je u ponedeljak rekao da će rado podeliti informacije sa Odborom za obaveštavanje Senata SAD ukoliko to telo odluči da analizira sastanak koji je on imao sa ruskom advokaticom tokom predizborne kampanje svog oca.\n„Rado ću sarađivati sa Odborom i proslediti mu ono što znam“, napisao je Trampov sin na Tviteru, nakon što je jedan republikanski član Odbora rekao da će ga to telo ispitati, prenosi Rojters.\nIstovremeno, Bela kuća je saopštila da nema ničeg neprimerenog u tome što se Trampov sin sastao s ruskom advokaticom za vreme predsedničke kampanje prošle godine, istakavši da je taj sastanak kratko trajao i da se „posle toga apsolutno ništa nije desilo“, navodi britanska agencija.\nPrethodno je Goldstoun izjavio da je to učinio na zahtev svog klijenta iz Moskve, pevača, tekstopisca i preduzetnika Emina Agalarova.\nIvanka jaka kô Amerika\nPrema njegovim rečima, Veseljnicka je otvorila sastanak s Trampovim sinom uz nekoliko primedbi o finansiranju kampanje pre nego što je prešla na pitanje zabrane državljanima SAD da usvajaju rusku decu.\nU tom trenutku, naglasio je, Tramp Mlađi je prekinuo sastanak, prenosi Rojters.\n„Ništa nije proizišlo iz tog sastanka i nije bilo naknadnih susreta strana“, rekao je Goldstoun.\n„Njujork tajms“ je ranije objavio da je najstariji Trampov sin pristao na sastanak sa Veseljnickom nakon što su mu obećane informacije štetne po kandidatkinju Demokratske partije za Belu kuću Hilari Klinton.


Advokati, konačno, prekidaju protest? - Pirot Plus Online\n15. januar 2015. 14:00 Društvo Pirot Plus Online\nSkupština advokatske komore Srbije zakazana je za petak, 16. januar, ali će pre Skupštine biti održana konferencija advokata, rekla je Jasmina Vidanovic, predsednica advokatske zajednice Pirot. Kako je Vidanovićeva objasnila Skupština je zakazana za 13 sati, ali će neposredno pre toga, u 11 sati, biti održana konferencija advokata na kojoj mogu da prisustvuju svi advokati. Konferencija ne može da donosi odluke, ali može da predlaže i preporučuje, zaključuje što će se kasnije razmatrati na Skupštini advokata.\nVidanovićeva od sutrašnje Skupštine očekuje konačno donošenje uslovne odluke o kraju protesta.\n- Posle četiri meseca protesta sutra bi Skupština trebalo da konačno donese odluku o tome da li se prekida protest i kada ćemo početi da radimo. Važno je naglasiti da ćemo najverovatnije čekati da se izmene zakonski propisi u Srbiji, pa tek onda da počnemo sa radom. Prema tome, očekujemo uslovnu odluku o kraju protesta, kaže Vidanovićeva.\nObjašnjavajući zbog čega uslovnu odluku Vidanovićeva kaže da je to zbog toga što je poljuljano poverenje u institucije, u državu, pa će najverovatnije sačekati da se zakonski propisi izmene, pa onda početi sa radom.\nTokom ovih meseci advokati su bili veoma jedinstveni na čemu su im zavideli i prosvetari, i zdravstvo, i policija, nažalost, poslednjih dana se pojavljuju advokati koji su protiv sporazuma i koji bi i dalje da protestuju. Vidanovićeva je izrazila nadu da će rukovodstvo i predstavnici advokata doneti pravu odluku, prihvatljivu i za advokate i za građane, ali i za državu.


www.ules.me - ULES CG izabrao novi Upravni odbor\nNa jučerašnjoj sjednici Skupštine Unije lokalnih javnih emitera Crne Gore u Baru delegati su jednoglasno izabrali novi Upravni odbor. Za članove su reizabrani direktor RTV Budva dr Dragan Klarić, direktor Radio Tivta Dragan Popadić, šef finansija Radio Bara Vojo Tomović, direktor Radija Bijelo Polje mr Dragić Rabrenović, dok je za novog člana izabran direktor RTV Nikšić Milutin Stijepović, umjesto dosadašnjeg direktora RTV Pljevlja Milana Kneževića kome su se članovi posebno zahvalili na izuzetnom doprinosu u radu. Novi Upravni odbor je izabran na mandat od dvije godine i na konstitutivnom sastanku, koji je zakazan za narednu nedjelju, izabraće predsjednika.\nNa sjednici koju je vodila predsjednica Dragana Zečević Plavanski usvojeni su Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj za 2015. godinu koje je podnio dosadašnji predsjednik Dragić Rabrenović. On je posebno izdvojio učešće predstavnika ULES-a u radnoj grupi i aktivnosti na izradi Nacrta izmjena Zakona o elektronskim medijima, zatim saradnju i sastanke u Crnoj Gori sa delegacijom Češkog radija i posebno izdvojio Treću međunarodnu naučno-stručnu konferenciju Mediji i PR sa temom Javni medijski servisi i javni interes koja je uz podršku Univerziteta Crne Gore i Agencije za elektronske medije održana u Bijelom Polju. Učesnici sjednice su konstatovali da je u prethodnom periodu Upravni odbor kvalitetno obavljao svoj posao i sproveo planirane aktivnosti, ali da je potrebna još veća međusobna saradnja i aktivno učešće svih članica kako bi se u narednom periodu sprovodile i druge aktivnosti i lakše rješavali problemi sa kojima se javni emiteri suočavaju.\nPredstavnici ULES CG su dogovorili pokretanje zajedničkog informativnog portala i aplikacije za mobilne telefone za sve članice Unije i najavili održavanje Četvrte međunarodne naučno-stručne konferencija Mediji i PR u junu u Bijelom Polju, nakon čega se razgovaralo o aktuelnim pitanjima i drugim planovima za ovu godinu.\nOd ukupno 14 članica ULES CG sjednici su prisustvovali delegati iz 11 medija, a najavljeno je da će se nastaviti praksa održavanja sastanaka u svim gradovima u kojima su sjedišta ovih medija.


Faktor | Memorijalni centar Srebrenica organizovao program edukacije za kustose\nMemorijalni centar Srebrenica organizovao program edukacije za kustose\n05.02.2021. / 16:54\nMemorijalni centar Srebrenica je, u saradnji sa kustosicom Historijskog muzeja Bosne i Hercegovine Elmom Hodžić, održao program obuke u Potočarima, namijenjen jačanju kapaciteta te institucije.\nPolaznici su prošli obuku o muzejskim funkcijama, kustoskom vođenju, muzejske obrade predmeta, te uređenju jezika i strukture izložbe.\nU programu obuke korištena je metodologija Historijskog muzeja BiH.\n- Kroz različita predavanja i radionice tim Memorijalnog centra Srebrenica promišlja o centru u kontekstu muzejske teorije i prakse. Memorijalni centar u muzejskom diskursu je mjesto čuvanja, istraživanja i predstavljanja priča o genocidu u Srebrenici. Ovaj trening je platforma na kojoj se propituju sadašnje muzejske aktivnosti i otvara mogućnost za muzealizaciju priča koje se tek trebaju otkriti i predstaviti - kazala je Hodžić.\nTa petodnevna edukacija je realizirana uz podršku Vlade Ujedinjenog Kraljevstva projektu “Istina, dijalog, budućnost”, a koji kroz nekoliko različitih segmenata doprinosi jačanju kapaciteta Memorijalnog centra.\nPortparol Memorijalnog centra Almasa Salihović kazala je da je formirana istraživačka grupa za izradu prijedloga programa edukacije za univerzitete, vezano za istraživanja genocida u Srebrenici.\n- Trenutno smo u procesu mapiranja partnerskih organizacija u zemlji i svijetu, gdje želimo zaokružiti jednu širu grupaciju muzeja, memorijala, univerziteta i ustanova koje mogu pomoći unapređenje rada Memorijalnog centra. Također, angažirali smo i stručnjake koji će istražiti mogućnosti iskorištavanja prostora u Centru za nove postavke i jedno drugačije iskustvo obilaska izložbenih prostora Potočara – kazala je Salihović.\nMemorijalni centar Srebrenicaobukakustosi\nSpecijalci iz elitne britanske jedinice SAS stigli u Kijev\nKoliko je dobio Čelik\nOkerić negira tvrdnje zastupnika u Skupštini KS da mu je uvećan budžet za 90 hiljada KM


Produžen rok za dostavljanje komentara na Nacrt akcionog plana za poglavlje 23 - European Western Balkans\nAutor EWB 10. 02. 2019. 13. 02. 2019.\nBEOGRAD – Ministarstvo pravde produžilo je rok za dostavljanje komentara na Nacrt revidiranog akcionog plana za poglavlje 23 do 22. februara.\nSvi komentari i mišljenja koji budu dostavljeni Ministarstvu pravde biće uzeti u obzir prilikom izrade novog revidiranog teksta, koji će biti prosleđen Evropskoj komisiji na mišljenje, navodi se na sajtu Ministarstva.\nNakon što Komisija dostavi Srbiji preporuke o tekstu Nacrta revidiranog Akcionog plana, Ministarstvo pravde će otvoriti javnu raspravu u skladu sa Poslovnikom Vlade Republike Srbije, gde će ponovo sve relevantne institucije i organizacije imati priliku da daju svoje mišljenje i preporuke na Nacrt teksta.\nPrva verzija Nacrta objavljena je 22. januara, a Ministarstvo pravde je 6. februara, uz podrušku Delegacije EU u Srbiji, organizovalo prvi okrugli sto, na kojem je predstavnicima svih releventnih institucija, organizacija civilnog društva i međunarodnih institucija.\nAkcioni plan za poglavlje 23Ministarstvo pravde SrbijePoglavlje 23


Međunarodna iskustva – Krizni centar za muškarce\nPrvi program za rad sa počiniocima nasilja Imerdž (Emerge) osnovan je 1977. godine u Bostonu, država Masačusets, SAD. Od tada pa do danas, osnovano je i sprovodi se na desetine različitih programa najvećim delom u Sjedinjenim Američkim Državama, zatim Kanadi, Australiji i Evropi. Na evropskoj sceni ovakvi programi javljaju se krajem 80-ih godina prošlog veka. Tako, na primer Švedska ima 16 različitih programa i to u okviru zatvorenih sistema, dok u Velikoj Britaniji postoji razvijena mreža od preko 200 organizacija i institucija koje sprovode programe za počinioce. U Norveškoj se još od 80-ih godina dvadesetog veka razvijaju specijalizovani tretmani za počinioce nasilja.\nUstanove i organizacije koje vode programe za rad sa počiniocima nose veliku odgovornost za sve osobe koje su akteri nasilja. Standardi za rad sa počiniocima nasilja su neophodni pre svega kako bi osigurali bezbednost samih žrtava i kako sam rad ne bi ugrozio partnerke i decu, ali i kako bi održali odgovarajući kvalitet u radu.\nTako je u okviru Dafne II programa Evropske komisije za suzbijanje nasilja nad decom, mladima i ženama (The European Commission‘s Daphne II Programme to combat violence against children, young people and women), osnovan projekat za Rad sa počiniocima nasilja u porodici u Evropi (Work with perpetrators of domestic violence in Europe). Ovaj projekat je trajao dve godine od 2006. do 2008. godine, a najvažniji cilj projekta je bio da podigne bezbednost žrtava porodičnog nasilja kroz razvoj sistema za razmenu dobrih praksi u Evropi. Kao jedan od najvažnijih ciljeva imao je i definisanje standarda za rad sa počiniocima, koje je pratila i izrada preporuka za razvoj ovih standarda.\nImajući u vidu da programi za rad sa počiniocima u različitim državama Evrope imaju različite, zakonodavne okvire, ciljeve, fondove i druge aspekte rada, ove preporuke ne daju detaljna uputstva u radu sa ovom populacijom.\nNamera je da ponude samo okvir za razvoj specifičnih standarda za odgovoran i kvalitetan rad, kao što su cilj rada, preduslovi koje je neophodno ispuniti kako bi se programi za počinioce uopšte pokrenuli, kao i glavne principe u radu koje je neophodno razmotriti kako bi se razvio odgovoran i uspešan program. Osnovni principi rada sa počiniocima koje je potrebno uzetu u razmatranje prilikom pokretanja programa za rad sa počiniocima nasilja su sledeći:\n• Kontakt sa partnerkom i podrška partnerki. Kako bi se osigurala bezbednost žrtava, neophodno je da su partnerke upoznate sa ciljevima rada sa njihovim partnerima, sa ograničenjima koja postoje u radu, kao i sa pitanjima njene bezbednosti. Žene moraju biti obaveštene ako partneri napuste tretman ili ako postoji rizik po nju i decu. Takođe, neophodno je da se jasno izrazi da je kontakt sa partnerkom krajnje dobrovoljan i da ne upućuje na njenu odgovornost.\n• Zaštita dece. Nephodno je istaći da su deca uvek žrtve, bila ona posredne ili neposredne žrtve nasilja u porodici. Deca i njihova bezbednost moraju biti prioritet u radu sa počiniocima. Moramo imati u vidu, kada se osnivaju programi rada sa počiniocima, i kada je dete u riziku, specifične mere i konkretni koraci moraju biti omogućeni i preduzeti, u kontekstu zakonodavnih mogućnosti i obaveza date zemlje, što znači da moraju biti deo kurikuluma za rad sa počiniocima.\n• Pristup i stavovi u radu sa počiniocima. Programi za rad sa počiniocima zasnivaju se na uverenju da je promena moguća i na preuzimanju odgovornosti od strane samih počinilaca. Jedna od osnovnih pretpostavki u radu sa počiniocima nasilja je da je nasilje izabrano ponašanje i s toga je važano da rad bude usmeren ka tome da počinilac dođe do uvida da je sam izabrao ponašanje koje je nasilničko.\n• Procena rizika. Ovo je veoma važan princip rada sa počiniocima, jer omogućava pokretanje odgovarajućih mera za zaštitu žrtava. Veoma je važno uključiti sve aspekte i postojeće informacije u procenu rizika, pored procene samih počinilaca, kao što su i policijski i sudski izveštaji, izjave žrtve, izveštaji socijalnih službi i drugo.\n• Kvalifikovano stručno osoblje. Za kvalitetan rad sa počiniocima, stručno osoblje koje radi tretmane, pored odgovarajuće specifične obuke za rad sa ovom populacijom kao i razumevanja fenomena nasilja i znanja iz grupnog rada, mora imati i odgovarajuće razumevanje sopstvenih stavova iskustava nasilja, razrešene etičke dileme, kao i posvećenosti rodnoj ravnopravnosti i nenasilničkom ponašanju.\n• Osiguranje kvaliteta, dokumentovanje i evaluacija. Ovaj princi bi trebalo da bude sastavni deo svakog programa za rad sa počiniocima nasilja. Potrebno je da sadrži mere koje se tiču redovnih timskih sastanaka i supervizije, kontinuiranog vođenja i analize dokumentacije kao I interne i eksterne evaluacije rezultata programa.\nVodeće međunarodne strategije i dokumenta prepoznaju rad sa počiniocima nasilja kao neophodan preduslov rešavanja problema nasilja u porodici i u partnerskim odnosima.\nKonvencija o eleminaciji svih oblika diskriminacije žena (The Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women, CEDAW) je najsveobuhvatniji međunarodni dokument za zaštitu žena od svih vidova diskriminacije i obavezujuća je za sve države potpisnice. Konvencija je usvojena i otvorena za pristupanje rezolucijom Generalne skupštine Ujedinjenih nacija 18. septembra 1979. godine, i obavezujuća je za sve države potpisnice, gde spada i Republika Srbija. Programi rehabilitacije za počinioce nasilja u porodici nalaze se u delu neophodnih mera za suzbijanje nasilja u porodici, koje su usvojene kao Opšta preporuka br.19 – Nasilje nad ženama na jedanaestom zasedanju UN Komiteta CEDAW 1992. godine.\nNa Četvrtoj svetskoj konferenciji Ujedinjenih nacija o ženama održanoj u Pekingu 1995. godine, usvojena je Pekinška deklaraciji i platforma za delovanje. Ovom Platformom za delovanje podržava se Konvencija o eliminisanju svih oblika diskriminacije žena i druge relevantne strategije i rezolucije i ona je praktično „program osnaživanja žena“. Ovim dokumentom ustanovljene su grupe prioritetnih aktivnosti, a njen poseban deo posvećen je borbi protiv nasilja nad ženama u porodici. Deklaracijom je izražen stav da je nasilje u porodici rezultat rodne neravnopravnosti i nejednake raspodele moći, odnosno dominacije muškaraca nad ženama. U posebnom Strateškom cilju D.1. istaknute su mere koje treba da preduzmu Vlade kako bi uticale na sprečavanje i iskorenjivanje nasilja nad ženama. U stavu 124(d) navodi se sledeća mera:\n„Usvajati i/ili sprovoditi i periodično revidirati i analizirati zakonodavstvo da bi se osigurala njegova efikasnost u iskorenjivanju nasilja nad ženama, sa naglaskom na prevenciji nasilja i gonjenju počinilaca. Preduzeti mere za zaštitu žena izloženih nasilju; obezbediti pristup pravičnim i delotvor- nim pravnim lekovima, uključujući odštetu, kompenzaciju i rehabilitaciju žrtava, kao i rehabilitacijpočinilaca.”\nPored mera upućenih Vladama, u stavu 125 navode se mere upućene kako Vladama tako i lokalnim vlastima, organizacijama u okviru zajednice, nevladinim organizacijama, obrazovnim institucijama, javnom i privatnom sektoru, preduzećima i masovnim medijima. U stavu 125(i) navode se mere upućene programima za počinioce nasilja:\n„Obezbeđivati, finansirati i podsticati programe za savetovanje i rehabilitaciju za počinioce nasilja, i unapređivati istraživanja kako bi se povećali napori vezani za takvo savetovanje i rehabilitaciju radi sprečavanja recidiva.”\nNajnoviji međunarodno-pravni dokument koji se tiče prevencije, zaštite i podrške žrtava porodičnog nasilja je Konvencija Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja prema ženama i nasilja u porodici (The Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence, CAHVIO). Konvencija Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici otvorena je za potpisivanje na konferenciji ministara članica Saveta Evrope u Istanbulu maja 2011. godine, a stupila je na snagu tri godine kasnije, tačnije 1. avgusta 2014. godine. Republika Srbija je potpisala Konvenciju u Strazburu 4. aprila 2012. godine i ratifikovla je 31. jula 2013. godine (Zakon o potvrđivanju konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici).\nPored sveobuhvatne zaštite žrtava nasilja u porodici, ova Konvencija u Poglavlju III – Prevencija, u članu 16. određuje članicama da pokrenu i podrže pokretanje programa, ali i da podrže sve postojeće programe namenjene počiniocima nasilja u porodici. Međutim, državama potpisnicama prepušteno je da same odrede način vođenja takvih vrsta programa.\n„Član 16 – Programi preventivne intervencije i programi za rad sa učiniocima nasilja\n1. Članice će preduzeti neophodne zakonodavne odnosno druge mere za osnivanje i podršku programa koji imaju za cilj da učinioci nasilja u porodici nauče i usvoje nenasilno ponašanje u međuljudskim odnosima u pogledu sprečavanja daljeg nasilja i izmene obrazaca nasilnog ponašanja.\n2. Članice će preduzeti neophodne zakonodavne odnosno druge mere za osnivanje i podršku programa za rad sa učiniocima, posebno seksualnim prestupnicima, koje imaju za cilj sprečavanje ponavljanja krivičnog dela.\n3. Prilikom preduzimanja mera iz stava 1 i 2, članice će obezbediti da bezbednost, podrška za žrtve i njihova ljudska prava budu od primarnog značaja i da, prema potrebi, osnivanje i sprovođenje ovih programa bude u bliskoj saradnji sa specijalizovanim službama za podršku žrtvama.”\nPored obavezujućih dokumenata i strategija postoji i niz direktiva i preporuka koje se tiču mera rada sa počiniocima nasilja u porodici i partnerskom odnosu. Komitet ministara Saveta Evrope je još 1990. godine usvojio Preporuku o socijalnim merama koje se tiču nasilja u porodici (Recommendation No. R (90) 2 of the Council of Europe, Committee of Ministers to member states on social measures concerning violence within the family), kojom je između ostalog predloženo državama članicama da u okviru specifičnih mera obuhvate i mere za počinioce. U ovoj preporuci navodi se da mere pomoći koje se pružaju počiniocima nasilja, bi trebalo da se podstiču nakon sudskog procesa, odnosno da ne mogu biti zamena za sudski proces. Ove mere mogu obuhvatati grupe samopomoći i psihoterapiju kako u zatvoru tako i van njega.\nPored Preporuke o socijalnim merama, Komitet ministara Saveta Evrope je usvojio i Preporuku (2002) 5 o zaštiti žena od nasilja koja je donešena u aprilu 2002. godine (Recommendation Rec (2002)5 of the Committee of Ministers to member States on the protection of women against violence). Ova preporuka navodi konkretne mere koje države treba da preduzmu, a koje se odnose na interventne programe za počinioce nasilja. Interventni programi bi trebalo da im omoguće da usvoje nenasilne obrasce ponašanja, kroz prihvatanje odgovornosti za nasilan čin, učeći ih da kontrolišu svoje ponašanje i da izbegnu određene kritične situacije.


Vranjski osnovaci otputovali u Crnu Goru na more - JUGPRESS\nVranjski osnovaci otputovali u Crnu Goru na more\nZahvaljujući zajedničkoj akciji koju lokalna samouprava sprovodi sa Crvenim krstom u Vranju 49 učenika osnovnih škola sa teritorije grada večeras je otputovalo na letovanje u Baošićima, u Crnoj Gori. Reč je o deci nižih razreda iz porodica lošeg materijalnog stanja, koji će boraviti u renoviranom odmaralištu Crvenog krsta.\nNjih su, sa glavne Autobuske stanice u Vranju, ispratili roditelji i prijateljui, ali i gradonačelnik Slobodan Milenković, gradska većnica Zorica Jović i sekretar Crvenog krsta Tomislav Stefanović.\nZa njihov boravak na moru Grad je izdvojio 1.400.000 dinara.\n„Budući da većina dece prvi put odlazi na more, ovo je lepa slika puna emotivnih trenutaka. Deca će tokom putovanja i boravka imati pažnju stručnih saradnika i lekarske ekipe. Dani će im biti ispunjeni aktivnostima poput škole plivanja, obuke za rad na računaru i obuke za prvu pomoć“, rekao je gradonačelnik.\nOn je dodao da je ova akcija deo afirmativnih mera koje Grad sprovodi ka školarcima, poput finasiranja boravka najboljih srednjoškolaca u kampu u Grčkoj i nagrađivanja najboljih studenata.\n„Sve to realizujemo zahvaljujući odgovornoj finasijskoj politici gradskog rukovodstva tokom prethodne tri godine“, kazao je Milenković..\nOdabir dece za letovanje na moru vršile su pedagoško-psihološke službe škola.\n„Grad je prihvatio njihov predlog i ovo je lepa praksa koja je počela prošle godine“, rekla je većnica Jović i deci poželela lep provod, bezbrižne i mirne dane tokom letovanja, kao i da sa mora ponesu iskustvo više i brojna nova prijateljstva.\nSekretar Crvenog krsta Stefanović je ovu akciju ocenio kao humanu i plemenitu i zahvalio na finasijskoj podršci lokalne samouprave bez koje deca ne bi mogla da otputuju.\n„Utisci sa prošlogodišnjeg odmora su zaista bili prelepi i nadam se da će i ove godine tako biti. Naša deca će imati privilegiju da među prvima ovog leta borave u renoviranom odmaralištu“, istakao je Stefanović.\nDeca će na crnogorskom primorju ostati do 18. jula.\nNiko nije objasnio zašto deca iz Vranja idu na more u Crnu Goru a ne u Grčku , koja je ovom gradu mnogo bliža.\n7 Jula, 2019 10:16 pm\nZasto svi rodutelji nisu obavesteni o letovanju osnovaca?Osnovna skola ,,Svetozar Markovic,,je sve uradila u tajnosti cak i izbor dece koja ce ici.Proverena Informacija je da iz odeljenja |||-2 su otisla tri deteta ciji su roditelji materijalno obezbedjeni. A dete razvedenih roditelja nije imalo prava.Sramota….


Gradonačelnik o Tijani Ajfon, ali ne i o završnom računu budžeta | Kolubarske\nGradonačelnik o Tijani Ajfon, ali ne i o završnom računu budžeta\nNa sednici Skupštine grada na kojoj su odbornici usvojili Izveštaj o završnom računu budžeta Valjeva za prošlu godinu, koji je iznosio oko 2,8 milijardi dinara, gradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović nije govorio o Izveštaju i trošenju novca građana Valjeva, jer je to "knjigovodstvena kategorija" u koju se baš ne razume mnogo, ali je govorio o Tijani Ajfon i o "problemima" Šapca.\nGradonačelnika Gvozdenovića da izađe za skupštinsku govornicu "izazvao" je nezavisni odbornik Ljubomir Radović, koji je "bio u temi", govorio je o tome kako je gradska vlast trošila novac građana Valjeva prošle godine.\nOn je podsetio da je pre nešto manje od godinu dana, kao aktivista Lokalnog fronta Va, analizirajući izvršenje budžeta za šest meseci prošle godine upozorio da su neki planovi gradske vlasti u domenu fantastike poput planiranih prihoda od prodaje imovine od oko pola milijarde dinara.\n- Reakcija kreatora gradskog budžeta svela se na objašnjenja da su periodični izveštaji po pravilu manjkavi, da će tek završni račun pokazati stvarno stanje, da je gotovo svejedno ako za zamišljene gradske nekretnine ne bude dobijen zamišljeni novac. Rekli su nam još da je budžet Valjeva znatno veći od budžeta Užica, Šapca, pogotovo Loznice, da je blizu budžetu Kraljeva. Međutim cifre govore nešto sasvim drugo. U 2018. godini Šabac je ostvario prihod od 3 milijarde 565 miliona dinara, Užice je prihodovalo 2 milijarde 647 miliona, Kraljevo je planiralo 3 milijarde 239 miliona, Loznica ni po čemu nije bila konkurent za titulu centra Zapadne Srbije. Ali, i to bi se moglo promeniti kada kineski Mint Automotiv tamo uloži 100 miliona evra i zaposli hiljadu radnika. Ugovor o tome sa investitorom je krajem prošle godine potpisao ministar Goran Knežević – rekao je Radović.\nOn je citirao i izjavu gradskog zvaničnika u nedeljniku Napred od 27. septembra prošle godine, koji je rekao da "u poslednjih 20 godina gradski budžet neprekidno raste, pa će, čak i ako se ne proda ništa od imovine, dostići cifru od oko 24 miliona evra".\n- Ovaj deo intervjua verovatno je bio inspirisan rečima koje je je nešto ranije gradonačelnik Slobodan Gvozdenović izgovorio na lokalnoj valjevskoj TV stanici Studio B. Ukratko, on je rekao da "Valjevo očekuju velike investicije i naš grad će za kratko vreme postati najbolje uređeni grad među gradovima u Srbiji sličnog formata". Posebno je naš gradonačelnik bio kivan na Šabac, objasnio je da je tamo "katastrofa, da je Šabac dužan kao Grčka i da neće skoro isplivati iz dugova!". Stvarnost je, kao i obično, bila nemilosrdna. Hajde najpre da ispitamo tvrdnju da budžet našeg grada neprestano raste. Završni račun za 2016. godinu pokazao je prihod od 3 milijarde i 13 miliona dinara; budžet za 2017. godinu, prvi koji je, po sopstvenom priznanju, kreirao Gvozdenović, bio je na kraju manji od te cifre iznosio je 2 milijarde i 950 miliona. Ovaj najsvežiji, za 2018, pao je na 2 milijarde 865 miliona dinara – naveo je odbornik.\nRadović je još rekao, s obzirom na to da je gradonačelnik poredio Valjevo i Šabac, da su u budžetu Šapca donacije međunarodnih organizacija iznosile skoro 90 miliona; 19 miliona bio je prihod od kamata na slobodna sredstva grada uložena u dve poslovne banke.\n- Istovremeno, Šabac se zadužio za 290 miliona dinara namenskog kredita. U septembru prošle godine preduzeću "Jazaki" d.o.o. Šabac, po ugovoru o dodeli sredstava podsticaja, Grad je prebacio 94 miliona 450 hiljada dinara. Sredstva će biti upotrebljena za realizaciju investicionog projekta čiji je cilj da u naredne tri godine na neodređeno vreme zaposli najmanje 1.700 radnika. Grad Valjevo je u istom periodu potrošio 195 miliona živih para za livade koje su svečano dobile titulu industrijske zone, u koju tek treba ulagati da bi odista postala industrijska. O broju novih budućih radnih mesta Valjevo ne zna još ništa. Ni o plejadi "potencijalnih investitora" koji se uredno čašćavaju parama građana Valjeva - nema detalja. Sem da, hvala bogu, imaju dobar apetit i znaju šta je dobro vino – rekao je Ljubomir Radović.\nOsvrnuo se i na "tužnu brojku" od milion i 733 hiljade dinara što je 0,6 promila budžeta, koliko je u prošloj godini iz gradske kase utrošeno na kvalitet vazduha u Valjevu\n- Ova brojka otkriva koliko je gradonačelniku i njegovim obožavateljima zaista stalo do borbe protiv zagađenja vazduha u Valjevu. Otkriva još nešto - razlog zbog kojeg gradonačelnik uporno izbegava da za ovom govornicom Skupštini, odbornicima i građanima Valjeva podnosite izveštaje o svom radu. A i šta bi nam rekao? Skrećem pažnju samo na još jednu stvar, gradonačelnik, koji je prisutan na sednici, ne želi da obrazloži svoje rezultate, ali će se vrlo rado uključiti ako bude našao za shodno da raspravlja. Ovo je prilika da gradonačelni obrazloži sopstvene rezultate - rekao je odbornik Ljubomir Radović.\nGradonačelnik je iskoristio priliku, ali nije govorio o "sopstvenim rezultatima", niti o trošenju novca građana Valjeva, nego je pričao o Tijani Ajfon, "mrtvom DOS-u" i "mafijaškom" gradu Šapcu.\n- Neću dugo pošto je ovo ipak jedna knjigovodstvena kategorija o kojoj je šef finansija pričao, ali pojedini odbornici opozicije, ima ih koji su korektni i ukazuju na neke stvari koje su verovatno tačne ili verovatno nisu tačne, sad sve je to stvar procene kao što flaša može biti za nekoga puna do pola, a za nekoga prazna do pola. Ali neki odbornici, čini mi se, ovde diskutuju kao kad Tijana Ajfon priča o prijemnim ispitima za srednju školu. To je taj nivo diskusije nekih odbornika opozicije, ne svih. Bez namere da omalovažim diskusiju Tijane Ajfon, ali, čini mi se, da je otprilike to taj nivo – otpočeo je govor za skupštinskom govornicom prvi čovek Valjeva.\nA "što se tiče navođenja primera Šapca", Gvozdenović je naglasio da je taj grad i dalje u rukama DOS-a, tačnije da je taj "pokojni DOS jedino živ u Šapcu i to je jedina vlast u Srbiji u kojoj je mafija imala svoju državu".\n- Što se tiče samog budžeta, mislim da je gospodin Tabašević apsolutno izneo sve ono što je relevantno i što bi svakako bilo važno da odbornici i građani Valjeva, naravno, pre svega shvate, ali uzimati Šabac kao primer koji se samo zadnjih nekoliko meseci zadužio 500 miliona da bi funkcionisao zvuči kao groteska... Ima još poneki grad poput Šapca gde neće moći još dugo i daleko tim mrtvim morem da otplovi ta ekipa, ali videćemo izbori su 2020. pa svako ima priliku da se predstavi, a građani da kažu ono što misle – rekao je Gvozdenović.\nGradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović je svoju diskusiju "o završnom računu budžeta Valjeva za 2018. godinu", u kojoj nije govorio o završnom računu niti o izveštaju državnig revizora o trošenju para iz gradske kase, koji nije pozitivan, završio sledećom rečenicom:\n"Nije potrebno da nam neki drže predavanja, a isto tako i nedobronameni saveti nisu neophodni jer savete dele upravo oni kojima su najpotrebniji!".\nAkcija beogradske policije Pre 10 sati 24 minuta\nKršila je radnu obavezu Pre 15 sati 29 minuta\nPodaci Zavoda za javno zdravlje Pre 15 sati 28 minuta