Promocija univerzalnog pristupa zdravlju kao dio Gender Akcionog Plana EU – Helsinški Parlament Gradjana Banja Luka\nNajmanje 50% svjetske populacije nema pristup zdravstvenim uslugama koje su im potrebne pri čemu otprilike jedna od tri udate žene u zemljam u razvoju izvještavaju da imaju malo ili nimalo glasa o vlastitoj zdravstvenoj zaštiti\nCOVID-19 kriza je dodatno ugrozila osnovne zdravstvene usluge i pristup sigurnim lijekovima i vakcinama što je dovelo do povećanja smrti porodilja i neželjenih trudnoća. Kao radnici na prvoj liniji odbrane i oni koji pružaju njegu, žene se često suočavaju sa povećanim rizikom za njihovo zdravlje u kontekstu pandemije. Povećanje sredstava za zdravstvene sisteme koji su fokusirani na COVID-19 je ozbiljno uticalo na liječenje HIV-a i preventivne usluge kao i dovelo do povećanja stigme i diskriminacije ljudi koji žive sa HIV-om, što je naročito pogodilo žene.\n• promocji univerzalnog dravstvenog osiguranja kroz održive i otporne zdravstvene sisteme i pravedan pritup osnovnim uslugama i informacijama, uključjući i seksualno i reproduktivno zdravlje, brigu o porodiljama i sposobnost liječenja zaraznih i nezaraznih bolesti, sa posebnom pažnjom usmjerenom na žene i djevojčice sa invaliditetom; pri tome vodeći računa o otežanom pritupu njezi koja je posljedica COVID-19 pandemije;\nPrevPrethodnaBilten sudske prakse u oblasti rodno zasnovane diskriminacije na radu\nNarednaRadionica „Zašto je rodna ravnopravnost važna za sve?“Next


Beograd nije preterano zabrinut\n7. maj/svibanj, 2009.\nBeograd je najavu da će Kosovo uskoro biti primljeno u Međunarodni monetarni fond označio kao lošu, iako ne i tragičnu vest. Najviši zvaničnici Srbije, na čelu sa predsednikom Tadićem, kažu da to nije moglo biti sprečeno, ali da to ne znači da je tim činom Kosovo postalo članica UN ili nezavisna država.\nU kojoj meri prijem Kosova u međunarodne finansijske organizacije predstavlja učvršćivanje njegove nezavisnosti i kako o tome razmišljaju politički i međunarodno-pravni stručnjaci, kao i lideri kosovskih Srba južno od Ibra?\nPragmatičniji čelnici kosovskih Srba ocenjuju da prijem Kosova u Međunarodni monetarni fond može biti čak dobar po Srbiju i po Srbe na Kosovu. Rada Trajković, predsednica izvršnog odbora Srpskog nacionalnog veća, kaže da Srbi sa Kosova treba da dobiju deo novca kojim je Srbija otplaćivala dug Kosova, a veruje da će deo beneficija od ulaganja MMF-a na Kosovo imati i tamošnji Srbi:\n“Za mene prijem Kosova u MMF ne predstavlja političku traumu. Država Srbija, ma koliko se trudila, nema kapacitet – ni ekonomski ne bezbednosni – da integriše prostor Kosova i Metohije. Zašto mu onda ne dati mogućnost da, u saradnji sa međunarodnom zajednicom, razvije potencijale koje Srbija nije u stanju tamo da razvije? Ja od Beograda očekujem da iskoristi novac za otplatu duga Kosova kako bi se jačala srpska zajednica na prostoru Kosova i Metohije. Osim toga, zaista ne vidim problem u tome da Srbi širom Kosova konkurišu za projekte koje nudi Evropska unija i druge međunarodne organizacije, a koji idu uglavnom preko institucija u Prištini. Treba samo pronaći modalitete transparentnosti, a to se može postići otvaranjem kanala komunikacije između Beograda i Prištine, kako se ne bi dešavalo da isti projekat finansiraju i jedni i drugi, a da deo novca koji se ispostavi kao višak završava na nelegalan način. To bi svakako bilo i rasterećenje za Srbiju u ovoj ekonomskoj krizi. Primera radi, ni dinar od novca iz nacionalnog investicionog plana koji je već raspoređen za Kosovo nije stigao južno od ibra; čak mislim da je smanjena suma i za Srbe severno od Ibra.”\nNajavu skorog prijema Kosova u Međunarodni monetarni fond najviši zvaničnici Srbije, među njima i predsednik Boris Tadić, prokomentarisali su kao lošu, ali ne i tragičnu vest po Srbiju:\n“To ne znači da je Kosovo postalo članica Ujedinjenih nacija i da je postalo nezavisna država”.\nUlazak Kosova u MMF je važan kamen u izgradnji kosovskog međunarodnog priznanja. Srbija može blokirati ulazak Kosova u Organizaciju za evropsku bezbednost i saradnju, Savet Evrope i Ujedinjene nacije, kaže Dušan Janjić, direktor Foruma za etničke odnose, ali dodaje da Priština može zaobići veto u Savetu bezbednosti ako dvotrećinska vecina članica Ujedinjenih nacija u septembru na Generalnoj skupštini glasa za prijem Kosova u Svetsku organizaciju:\n“Odlučan proboj je učinjen priznanjem Kosova od strane Saudijske Arabije. Može se očekivati da će uskoro i druge zemlje bliske njoj, 10-15 arapskih zemalja, priznati Kosovo. Ako kosovske vlasti skupe dvotrećinsku većinu članica Ujedinjenih nacija, to će omogućiti sponzorima nezavisnosti da bez podrške Saveta bezbednosti stave kosovsko članstvo na glasanje i da ono prođe na naredoj sednici Generalne skupštine UN u septembru. Dakle, čak i taj deo blokade koju vrši Beograd vremenski je ograničen do sledeće sednice Generalne skupštine Ujedinjenih nacija.”\nRadoslav Stojanović, stučnjak za međunarodno pravo, kaže, međutim, da prijem novih članica u Ujedinjene nacije ne može zaobići Savet bezbednosti:\n“O prijemu u članstvo Ujedinjenih nacija odluku mora da donese prvo Savet bezbednosti, pa onda Generalna skupština UN. Jedina situacija u kojoj Generalna skupština zaobilazi Savet bezbednosti jeste ako su ugroženi međunarodni mir i bezbednost, a Savet bezbednosti ne može da donese odluku; tada Generalna skupština UN – u skladu sa rezolucijom “Ujedinjeni za mir” – može da donese odluku; ta odluka, međutim, nema obavezujući karakter već predstavlja samo preporuku.”\nSagovornik Radija Slobodna Evropa kaže, međutim, da prijem u međunarodne organizacije jeste napredak u sticanju legitimiteta postojanja države:\n“Formalno-pravno ne mora da znači da je tako, ali je ex factis to tako jer ako sto država glasa za prijem Kosova u Međunarodni monetarni fond, to znači da tih sto država prihvata Kosovo kao nezavisnu državu. To, isto tako, može da doprinese jednom rešenju Međunarodnog suda pravde kad bude odlučivao o savetodavnom mišljenju koje će više da se približi – da tako kažemo – legalizaciji nelegalnog otcepljenja.”


Beta 24. septembra 2017. 14:55\nMedjunarodna federacija novinara (IFJ) i Evropska federacija novinara (EFJ) osudile su pritiske na novinare i medije u Srbiji i pozvala srpske zvaničke da urade to isto.\nPozivamo srpske zvaničnike da javno osudjuju pretnje za slobodu medija i napade na novinare, naglašava se u zajedničkom saopštenju najvećih medjunarodnih novinarskih organizacija, prenelo je danas Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS)\nIFJ i EFJ su saopštili i da se solidarišu sa novinama Vranjskim, da osudjuju političke i ekonomske pritiske na medije i da daju punu podršku svojim članicama u Srbiji koje se bore za novinarske i medijske slobode.\nPredsednik EFJ Mogens Bliher Bjeregard je istakao da bi „Vlada Srbije trebalo da jasno kaže da dosledno sprovodi zakone i da svi mediji i novinari imaju jednak tretman“\n„Pozivamo srpske zvaničnike da javno osudjuju pretnje za slobodu medija i napade na novinare – rekao je Bjeregard povodom odluke vlasnika i urednika nedeljnika Vranjske Vukašina Obradovića da zbog političkih i ekonomskih pritisaka ugasi taj medij posle 23 godine postojanja.\nPredsednik IFJ Filip Lerut je izjavio da „kontinuirani napadi na novine Vranjske predstavljaju skandal za demokratiju u Srbiji“\n„Ne možemo da tolerišemo to što je ugledni nedeljnik pod stalnim nadzorom i zastrašivanjem samo zbog toga što obavlja svoj zadatak informisanja gradjana“, naveo je Lerut.\nPrema njegovi mrečima, udruženja od Vlade Srbije traže da učini sve što je u njenoj nadležnosti da bude garant slobodnog i nezavisnog novinarstva u zemlji.\nEFJ i IFJ su navee da ih je NUNS obavestilo da su Vranjske novine od osnivanja 1994. kontinuirano podvrgnute političkim i ekonomskim pritiscima, jer je taj nedeljnik poznat po otkrivanju zloupotreba javnih funkcija, kao što su korupcija i organizovani kriminal.\nObradović, njegova porodica i kolege doživeli su više neistraženih slučajeva uznemiravanja i progona, kao što su direktne pretnje, oštećenja automobila i pljačke redakcije, inspekcije i kontrole koje ekonomski guše novine.\nEFJ i IFJ ukazuju da novinarska i medijska udruženja u Srbiji ocenjuju da je srpska vlada ušla „u novu brutalnu fazu“ zastrašivanja novinara „sa ciljem da potpuno onemogući njihovu ulogu čuvara i utišaju svako nezavisno kritičko mišljenje“\n„Tražimo od gradjana i nevladinih organizacija da preuzmu aktivnu ulogu u borbi za zaštitu slobode medija i izražavanja, s obzirom da to svakako nije samo pitanje profesionalaca u medijima, već preduslov svakog demokratskog procesa“, naglašavaju EFJ i IFJ.\nOd medjunarodnih organizacija se traži „da zaustave ignorisanje ozbiljnih problema sa kojima se suočavaju novinari i mediji u Srbiji i da se aktivno uključe u zaštitu demokratskih vrednosti koje su sami promovisali „.


Prizemna vila sa bazenom u blizini golf terena (10839)\nPrizemna vila sa bazenom u blizini golf terena\nŠifra : 10839\nPovršina zemljišta : 561 m2\nKupujte vilu u blizini golf igrališta u blizini Savudrije. Odlična vam je prilika i bez daljnjih ulaganja. Vila je useljiva, kvalitetno opremljena, izvana ima bazena a more je udaljen približno kilometar.\nVila se sastoji od dnevnog boravka, kuhinje, tri spavaćih soba sa kupaonama, hodnik, kotlovnicu i vanjski dio kuće je kompletno uređen. Izvana imamo ogrumnu terasu, bazen, vrtnu kućicu, solarni tuš kuća se nalazi u novom kvartu i nedaleko od golf igrališta i graničnog prelaza.\nKuća se prodaje sa namještajem i nepropustite proliku!


I ONI SU NA ULICAMA ZBOG KORONE:Hiljade građana protestuje ispred premijerove rezidencije – Haber.ba\nNekoliko hiljada Izraelaca protestovalo je ispred zvanične rezidencije premijera Benjamina Netanyahua u Jerusalimu, pozivajući ga da podnese ostavku uslijed sudskog procesa u kojem je optužen za korupciju i sve veće krize izazvane širenjem korona virusa, prenosi Hina.\nPopularnost Netanyahua opala je u posljednjih nekoliko sedmica, a kritike premijeru dolaze sa raznih strana.\nU Izraelu je održan niz demonstracija tokom kojih su demonstranti tvrdili da Netanyahu nije sposoban da vodi državu u vrijeme suđenja, dok su drugi porotestovali zbog ekonomske krize koja se pogoršava uslijed pandemije,piše Novi.\nProteste vode aktivisti za borbu protiv korupcije, koji su poručili da im je dosta i da političar protiv kojeg se vodi sudski postupak ni u kom slučaju ne može da bude premijer.\nTokom protesta dogodili su se manji sukobi između policije i pojedinih demonstranata, javio je AP.\nTeme:Izrael, koronavirus, protesti


Pritvoren zbog nasilja u porodici – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / HRONIKA / Pritvoren zbog nasilja u porodici\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Trsteniku, po odobrenju osnovnog javnog tužioca odredili su zadržavanje do 48 sati D.B. 1959. godište iz okoline Trstenika zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nasilje u porodice.\nOsumnjičeni se tereti da je vređao i pretio svojoj supruzi, a u pokušaju da je tuče sprečio ga je sin.\nD.B. će u zakonskom roku uz krivičnu prijavu biti priveden nadležnom tužiocu u Trsteniku.\nTag nasilje porodica Trstenik\nDanas do 34°C - moguća kiša


Muslin: "Momci pokazali da vrede i da zaslužuju šansu" - Sportske.net\nMuslin: "Momci pokazali da vrede i da zaslužuju šansu"\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin izjavio je da su momci koji nastupaju za domaće klubove pokazali da imaju kvalitet i da im treba dati šansu u nacionalnom timu.\nSuperligaški "Orlovi" odoleli u San Dijegu!Muslin otkrio karte, ovaj tim počinje protiv Amera! (22:00h)Muslin izabrao kapitena za meč sa SAD i - oduševio ga!Superligaški fudbaleri Srbije doputovali u SAD''SMS'' rekao svoje, čeka se Muslin!\nReprezentacija Srbije sačinjena od igrača koji nastupaju za domaće klubove odigrala je juče prijateljsku utakmicu sa selekcijom Sjedinjenih Američkih Država i remizirala bez golova u San Dijegu.\nZa "Jenkije" je to bio jako važan meč jer je predstavljao povratnički debi selektora Brusa Arene koji je reprezentaciju preuzeo posle poraza od Meksika i Jamajke na startu kvalifikacija za Mundijal u Rusiji.\n"Orlovi" su se pokazali u odličnom svetlu, a selektor Slavoljub Muslin izjavio je da može da bude zadovoljan rezultatom i viđenim na terenu.\n"Zadovoljan sam igrom i rezultatom, a ono što sam rekao i pre meča, ponoviću, momcima iz naše lige mnogo znače ovakve utakmice. Pokazali su da vrede i da zaslužuju šansu, a mi samo na ovaj način možemo da dižemo naš fudbal na jedan viši nivo i afirmišemo domaću ligu" kazao je Muslin za sajt Fudbalskog saveza Srbije.\nNacionalni tim je krajem prošle godine imao identičnu vrstu testa pošto su fudbaleri iz Superlige odmerili snage sa selekcijom Katara, samo što je tada ishod bio daleko nepovoljniji po "Orlove".\n"Treba da se zna da smo radili samo pet dana, a dobra stvar je da smo sada imali više vremena nego pred meč sa Katarom. Videlo se na kraju da nedostaje i snage, ali to je normalno ako se zna da su momci došli sa priprema. I pored toga svaki dogovor su ispoštovali i nema sumnje da zaslužuju čestitke za ono što su ovde pokazali" zaključio je Muslin.\nSeniorsku selekciju repreprezentacije Srbije u martu očekuje prva takmičarska utakmica u 2017. godini. "Orlovi" će u Tbilisiju odmeriti snage sa Gruzijom u okviru kvalifikacija za Mundijal što će biti meč od izuzetnog značaja za naš nacionalni tim.


Kenija: Most od 12 miliona dolara se srušio prije nego je izgrađen do kraja – Vijesti 24\nMost Budalangi Sigiri u Keniji, za čiju izgradnju su vlasti ove zemlje izdvojile čak 12 miliona dolara, srušio se prije nego su ga radnici iz Kine uspjeli izgraditi do kraja. Kenijci su za dvije sedmice trebali dobiti novoizgrađeni most, ali to se neće desiti.\nOvaj most povezuje sjevernu i južnu Bunyalau, regije koje su vlasti kroz historiju zapostavljale kada su u pitanju razvoj i ulaganja. Srušeni most izgradili su skoro do kraja radnici građevinske firme iz Kine, a dizajnirala ga je kompanija iz kenijskog grada Busia.\nPredsjednik Kenije Uhuru Kenyatta obećao je stanovnicima s dvije strane rijeke kako će izgradnjom mosta doprinijeti razvoju regija koje zaostaju s razvojem već decenijama.\nMost se srušio uoči predsjedničkih izbora u Keniji, a Kenyatta bi prema prošlosedmičnim prognozama mogao osvojiti novi mandat. Međutim, kako pišu lokalni mediji, rušenje mosta moglo bi utjecati na gubitak Kenyattinih glasača.


Uklonjena i neutralisana avio-bomba ispod mosta na rijeci Sani - Glas Srpske\nUklonjena i neutralisana avio-bomba ispod mosta na rijeci Sani\nSrna 05.09.2018 23:22\nNovi Grad - Tim za podvodno deminiranje Republičke uprave Civilne zaštite danas je iz korita rijeke Sane u Novom Gradu uklonio avio-bombu zaostalu iz Drugog svjetskog rata, koja je zatim neutralisana u napuštenom kamenolomu u Petkovcu.\nDirektor ove uprave Mile Međed rekao je da se radilo o zahtjevnoj akciji koja je uspješno odrađena.\n“Riječ je o eksplozivnoj napravi teškoj 226 kilograma, koja u sebi ima 40-50 kilograma eksploziva. U današnjoj akciji posmatrači su bili kolege iz Ministarstva unutrašljih poslova Češke, s kojima imamo jako uspješnu saradnju unazad godinu i po dana”, rekao je on.\nPrema njegovim riječima, timovi za deminiranje i spasavanje na vodi i pod vodom Republičke uprave Civilne zaštite osposobljeni su i opremljeni za zadatke koji su u njihovoj nadležnosti.\nNačelnik opštine Novi Grad Miroslav Drljača naveo je da je današnja akcija bila veoma važna i da su segmenti bili dobro pripremljeni.\n“Sama akcija uklanjalja bombe iz korita trajala je 30 minuta što pokazuje da su sve službe dobro odradile pripremu”, rekao je on.\nDrljača je rekao da na lokaciji na kojoj je danas izvedena akcija, ispod mosta na rijeci Sani ima još jedna avio-bomba, a uzvodno kod željezničkog mosta njih nekoliko.\nU pripremi ove akcije rečeno je da će u narednom periodu timovi Republičke uprave Civilne zaštite sa kolegama iz Češke obaviti izviđanje korita rijeke Sane i lociranje zaostalih minsko-eksplozivnih sredstava i da će ovaj posao trajati 10 do 15 dana.\nZa saniranje i označavanje crnih tačaka 1,63 miliona KM\n18. 02. 2020 15:46\nMektić: Odluke ću donositi u skladu sa svojim stavovima\n18. 02. 2020 15:24\nPremijer Srpske: Mjesečni borački dodatak raste i prima ga sve više ljudi\n18. 02. 2020 14:57\nPolicija izvukla čovjeka iz Miljacke: Brzom reakcijom izbjegnuta tragedija\n18. 02. 2020 14:48\nSokolac: Definisati status centra za unapređenje poljoprivrede\nRaspisan konkurs za srednjoškolce sklonim umjetnosti\nNa "Sajmu zavičaja" u Novom Sadu eksponati iz rodne kuće Gavrila Principa\nSutra bez struje 2.700 potrošača u Pelagićevu i Donjem Žabaru\nObjavljena preliminarna rang-lista za dodjelu stipendija\nŽalbe građana pljušte zbog obuće, tehnike i komunalija\nZa smanjenje rizika od katastrofa 8,4 miliona KM\nSaradnja sa institutom Dedinje o uvođenju nove metode liječenja


Playerhunter – Društvena mreža za fudbalere – AUREA\nPlayerhunter - Društvena mreža za fudbalere\nStartap kompanija Playerhunter pokrenula je prošle godine istoimenu društvenu mrežu za fudbalere, koja igračima omogućava veći vizilibitet, kao i povezivanje sa klubovima.\nFudbalski igrači se u nalaženju novih klubova, naime, uglavnom oslanjaju na lične kontakte i nedostaje im efikasna onlajn mreža u kojoj mogu da se povezuju sa zainteresovanim stranama, budu viđeni i prepoznati. Digitalizacijom sistema transfera, Playerhunter platforma omogućava sportistima da predstave svoj talent i sposobnosti putem CV-a, video materijala i statistika, dok menadžerima i skautima pruža mogućnost otkrivanja igrača. Kao poseban cilj, Playerhunter ima povećanje vidljivosti igrača nižih liga, koji inače nemaju šansu da se predstave na tržištu.\nIdeju za društvenu mrežu Playerhunter započeli su pre tri godine da razvijaju sadašnji CEO kompanije Stevan Radak, dugogodišnji investicioni bankar i bivši košarkaš i bivši fudbaler Partizana Vuk Živković. Na ideju o pokretanju startapa došli su kada su primetili da dosta igrača ima problem da se “plasira na tržište”, pronađe odgovarajući klub i dobrog menadžera.\nPlatforma funksioniše dve godine, dok je 2017. bila ključna za njen razvoj. Plasirana je nova, unapređna verzija i pojačane su marketinške aktivnosti, a društvena mreža Playerhunter sada okuplja oko 70.000 korisnika iz celog sveta.\nDosada su u njen razvoj privatni investitori i poslovni anđeli investirali oko 1,2 mil EUR, a zbog lakše komunikacije i kontakta sa investitorima firma je sada registrovana u EU, u Austriji, sa predstavništvom i u Beogradu.\nProblem za većinu od 265 miliona svetskih fudbalskih igrača predstavlja to što je njihov uspeh postao prekomerno zavisan od ličnih kontakata, poznanstava, agenta i menadžera, a ovakav vid poslovanja i napredovanja, pokazao se efikasnim za samo 1% profesionalnih igrača.\nPlayerhunter društvena mreža, dostupna na Android, iOS i WEB platformama, rešava ovakav problem omogućavajući milionima igrača na svim nivoima širom sveta da budu viđeni i primećeni kod sportskih radnika, te otkriveni kod klubova. Prema podacima FIFA, oko 95% od ukupno 265 miliona registrovanih fudbalera, igra u nižim ligama, a klubovi često nemaju sredstva za putovanja niti mrežu skauta, pa je ovakva društvena mreža posebno značajna za povećanje vidljivosti igrača nižih liga, koji nemaju šansu da se predstave na tržištu.\nPlayerhunter tako, povezuje izvozno kao i uvozno tržište igrača, te spaja celokupnu fudbalsku zajednicu. Digitalizacijom sistema transfera, platforma omogućava sportistima da putem svog profila predstave svoj talent i sposobnosti kroz CV, video materijal ili statistiku, dok menadžerima i skautima pruža mogućnost otkrivanja upravo onakvih igraća kakvi su im potrebni.\nNa taj način, cilj Playerhunter-a je da uzdrma i demokratizuje industriju koja godišnje vredi 400 mlrd EUR, kroz digitalizaciju i povećanu transparentnost.\nProšle godine, srpsko-austrijski startap Playerhunter našao se na listi top 50 najinovativnijih sportskih kompanija na svetu u organizaciji HYPE fondacije. Ta fondacija, sa sedištem u Londonu, predstavlja globalnu platformu za povezivanje i investiranje u sportske inovacije i okuplja više od 17.000 članova.\nVizija Playerhunter-a je digitalizacija komunikacije u sportu i omogućavanje svim zainteresovanima za fudbal da budu uspešni u svojim karijerama, bez obzira na to odakle dolaze i koje početne uslove imaju. Želja osnivača je da Playerhunter bude platforma za regrutaciju koja omogućava ljudima u svetu sporta da ostanu u kontaktu sa poznanicima, ugovore nove poslove, ali i da mladim fudbalerima omogući da apliciraju za inostrane akademije, kampove…\nSa druge strane, iako aplikacija ne zamenjuje posao menadžera, ona ga umnogome olakšava.\nOva društvena mreža, između ostalog, korisnicima nudi i učestvovanje u kampovima velikih svetskih klubova, kao što je kamp FC Barcelona i City Football Performance Program Manchester City. Zainteresovani igrači se prijavljuju putem mreže, a odabrani dobijaju besplatno učešće u kampu.\nPlayerhunter je besplatna platforma za sve korisnike, a u ovoj startap kompaniji planiraju i osnivanje Playerhunter fondacije, koja će uz pomoć partnera investirati u nerazvijena područja, kako bi sva deca imala uslove da se bave fudbalom, kako u Srbiji, tako i u inostranstvu.\nRazvoj društvene mreže Playerhunter započeo je pre dve godine, i prva ulaganja su bila lična sredstva, a onda je došla i podrška iz Austrije, u čijem glavnom gradu se danas nalazi sedište kompanije.\nNakon iteriranja sa dva prototipa, osnivači su uspeli da prikupe preko milion evra za razvoj kompletne verzije mreže, koja je izašla u oktobru 2017. godine. Investitori koji ulažu u Playerhunter su poslovni ljudi iz SAD, Italije, Poljske, Velike Britanije, Nemačke… Novac je najviše distribuiran u softverski razvoj i programere, a prošla, 2017. godina bila je ključna za proboj na tržištu. Od oktobra 2017, kada je plasirana nova, unapređna verzija platforme, te su i pojačane marketinške aktivnosti, broj registrovanih korisnika porastao je za 45.000 (sa 20.000 na 65.000). Reč je prevashodno o fudbalerima sa Balkana, iz Jugoistočne Azije, Turske, Istočne Afrike i sa nemačkog govornog područja. Zemlje koje će biti u fokusu u narednom periodu i iz kojih očekuju najviše korisnika, su Nemačka, Austrija i Švajcarska, zatim skandinavske zemlje, Velika Britanija, Francuska, Brazil, Poljska, kao i Rumunija i Albanija.\nPlayerhunter procenjuje rast svojih registrovanih korisnika u narednih 12 meseci na milion. Razgovaraju i sa venture capital fondovima, koji ulažu u ovakvu vrstu startapa, o novim investicijama i veruju da će podići rundu investiranja na 1,5 mil EUR, što bi im omogućilo da ovaj broj korisnika dostignu do marta 2019. godine.\nU kompaniji su u protekloj godini pojačali i marketinške aktivnosti – reklamiraju se na društvenim mrežama, preko influensera i na specijalizovanim fudbaskim sajtovima.\nU svetu inače, postoji još nekoliko sličnih plaformi, ali zasad niko nije dostigao kritičnu masu korisnika koja bi omogućila top poziciju.\nPlayerhunter ne naplaćuje procenat od transfera i ne bavi se zaključivanjem poslova, ali predstavlja idealnu platformu za oglašavanje sportskih medicinskih proizvoda i opreme, trgovinskih lanaca, prehrambenih proizvoda, sportskog turizma, proizvoda za lečenje povreda – od čega ubuduće očekuju direktan izvor prihoda. Ovaj sistem je tehnički spreman i trebalo bi da zaživi u prvoj polovini 2018. godine.\nI kampovi koje Playerhunter organizuje, takođe, predstavljaju direktan generator prihoda preko uzimanja provizije od učešća. Početkom januara organizovali su tako kamp u Beču, od koga su prihodovali od naknade učesnika. Imali su 70-80 prijava sa kotizacijom od oko 300 EUR po učesniku.\nKompanija je prošle godine pobedila i na Venture Capital forumu u Beogradu, u konkurenciji među oko 30 startapova.\nU kompaniji ističu i da je, osim što Playerhunter pruža priliku milionima fudbalskih igrača da budu viđeni i otkriveni, ovaj poslovni model prilagodljiv i drugim sportovima, uz mogućnost povećanja tržišnog potencijala na 500 miliona igrača.\nUkoliko je Playerhunter društvena mreža za fudbalere Vaš favorit za investiciju godine ovde možete glasati.\nZovem se pedja mlad sam igram napadaca sutiram sa oba dve noge ali sam levak,brz sam imam startnu brzinu sada ne igram nigde fudbal jel nemam gde


Na pruzi Beograd-Pančevo radovi za 10 odsto preko plana (video) - Gradjevinarstvo.rs\nNa pruzi Beograd-Pančevo radovi za 10 odsto preko plana (video)\nNa izgradnji drugog koloseka pruge Beograd-Pančevo, koja se finansira ruskim kreditom, u protekla 3,5 meseca realizovano je 10 odsto više radova u odnosu na predviđenu dinamiku, izjavila je potpredsednik Vlade Srbije Zorana Mihajlović, a srpske železnice su najavili da će radovi biti gotovi krajem 2016. godine.\nMihajlović je, tokom posete tom gradilištu sa generalnim direktorom „Ruskih državnih železnica“ Vladimirom Jakunjinom, rekla novinarima da je pred „Železnicama Srbije“ veliki posao na modernizaciji srpskih pruga koja će biti finansirana ruskim kreditom od 800 miliona dolara. Na trasi nove pruge Beograd-Pančevo otvoreno je šest gradilišta, dužine oko pet kilometara.\nMihajlović, koja je i ministar građevine, saobraćaja i infrastrukture, poručila je i da će država učiniti sve da se poveća efikasnost u realizaciji projekata. Ona je naglasila da je pruga Pančevački most-Pančevo Glavna veoma važna za teretni železnički saobraćaj koji je važan za budućnost srpskih železnica, jer će na osnovu njega moći da ostvaruje veći prihod. Po završetku radova, dodala je, moći će istovremeno da se obavlja i putnički i teretni saobraćaj na tom železničkom pravcu.\nJakunjin je zahvalio Vladi Srbije i našoj državi i izrazio zadovoljstvo što radovi idu brže nego što je planirano. On je kazao da je upravo počelo bušenje prvog stuba za most na gradilištu u blizini stanice Pančevo Glavna i istakao da će taj projekat biti kvalitetno urađen. Ovo je prvi projekat iz ruskog državnog izvoznog kredita za modernizaciju srpskih železnica, koji je počeo da se realizuje 25. marta ove godine.\nReč je o deonici Pančevački most-Pančevo Glavna dugoj 15 kilometara, čijom izgradnjom, modernizacijom i elektrifikacijom će biti povećana propusna moć pruge, brzina vozova će biti povećana na 120 kilometara na sat i skraćeno vreme vožnje vozova na ovoj relaciji. Projekat obuhvata rekonstrukciju postojećeg koloseka i izgradnju i elektrifikaciju novog, drugog koloseka, ali i uređenje železničke infrastrukture u stanicama i na pruzi između Pančevačkog mosta i Pančevo glavne (Krnjača, Ovča, Pančevački most, Krnjača most i Sebeš). Vrednost posla je oko 91 miliona dolara, od čega se oko 78 miliona dolara obezbeđuje iz ruskog kredita, a oko 13 miliona dolara, odnosno 15 odsto vrednosti kredita obezbedila je na ime učešća država Srbija.\nMihajlović je zahvalila Jakunjinu što lično nadgleda realizaciju projekta i najavila da će u narednom periodu biti dodatno ubrzani radovi, kao i realizacija ostalih kredita za modernizaciju srpske železnice, koji se finanisraju iz ruskog kredita.\nJakunjin je kazao da je na sastanku sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem razgovarao o realizaciji tog projekta i lično ga izvestio o radovima. On je rekao da mu je Nikolić obećao da neće biti "nikakvih birokratskih zavrzlama" u realizaciji projekta koji će biti finanisirani iz ruskog kredita.\nGeneralni direktor „Železnica Srbije“ Dragoljub Simonović je istakao da je modernizacija pančevačke pruge i izgradnja drugog koleseka važan projekat za „Železnice Srbije“ i za državu. On je kazao da će vrlo brzo početi radovi predviđeni Aneksom dva, ugovora za remont šest deonica na železničkom Koridoru 10, u dužini od 112 kilometara.\nSimonović je rekao da su srpske železnice sa kolegama iz Rusije usaglasile kupovinu dizel motornih vozova od ruske kompanije Metrovagonmaš za 100 miliona dolara iz ruskog kredita. Ranije je bilo najavljeno da će biti kupljeno između 25 i 27 novih vozova iz Rusije za taj novac.\nSimonović je rekao da dobro napreduje i izrada projektne dokumentacije za prugu Stara Pazova-Novi Sad, kao i da je već zadat projektni zadatak za obnovu Barske pruge koja će se takođe raditi sredstvima ruskog kredita. Govoreći o pruzi Beograd-Pančevo, on je podsetio da su radovi počeli 25. marta ove godine i da je rok za završetak 960 dana, odnosno krajem 2016.\nGlavni izvođač radova je kompanija „Ruskih železnica“ „RŽD Internešnal“, a podizvođači su domaće firme „Energoprojekt-Niskogradnja“ i „Mostogradnja“.


Poziv neformalnim grupama za učešće u programu „Snažno zeleno“ | Млади Истраживачи Србије\nTrenutno: Poziv neformalnim grupama za učešće u programu „Snažno zeleno“\nOtvoren je drugi krug Programa podrške neformalnim grupama Snažno zeleno, koji se realizuje u okviru projekta Zeleni inkubator. U okviru Programa, neformalne grupe iz cele Srbije imaće priliku da sprovedu svoje ideje i projekte u delo i da tako naprave pozitivnu promenu u društvu. Ovaj program nastoji da finansijski pomogne različitim neformalnim grupama da se aktiviraju u oblasti zaštite životne sredine i održivog razvoja lokalnih zajednica.\nOvo nije konačan spisak aktivnosti – slobodni ste da budete kreativni sve dok plan vaše grupe unapređuje stanje životne sredine u lokalnoj zajednici. Prijave možete slati od 4. februara, a konkurs je otvoren do utroška sredstava u fondu. Ove godine biće podržano najmanje 20 neformalnih grupa, a odabir projekata vršiće evaluaciona komisija četiri puta godišnje.


Predsednik Vučić sa decom iz dijaspore: Ovo je vaša kuća | Predsednik Republike Srbije\nPredsednik Vučić sa decom iz dijaspore: Ovo je vaša kuća\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić ugostio je danas učesnike Svesrpskog dečjeg sabora koji okuplja decu srpskog porekla iz regiona i dijaspore, uz poruku da budu najbolji ambasadori srpskog naroda i države i da uvek imaju na umu da je Srbija njihova otadžbina i da čuvaju srpski jezik i kulturu.\nPovodom Dana slovenske pismenosti, koji se danas obeležava, predsednik Vučić je poručio da čuvaju svoj srpski jezik i koriste srpsko ćirilično pismo i izvan matice i da brinu o svojoj Srbiji. Dodao je da mu je drago što su srpska deca iz različitih delova sveta i regiona došla da posete Beograd, te podsetio da danas po prvi put slavimo Dan slovenske pismenosti u našoj zemlji.\n"Zamolio bih posebno vas koji živite van granica Srbije da čuvate svoj srpski jezik, da ga ne samo dobro naučite, već koristite srpsko ćirilično pismo, da brinete o svojoj Srbiji i gledate da se u svoju zemlju vratite. Domaćine bih zamolio da učite mnogo toga od svojih gostiju, ali i da sklopite trajna prijateljstva, da ih pozivate da uvek dolaze kod vas, da pokažete ne samo Beograd", rekao je predsednik Vučić.\nPredsednik Vučić je zamolio domaćine, osnovce iz beogradske škole „Starnina Novak“ da im pokažu Sremske Karlovce i Novi Sad, manastire u centalnoj Srbiji, ali možda i da odu do Srebrnog jezera i Golupca da vide kako smo neke od naših najvažnijih srednjevekovnih tvrđava obnovili.\n"Ovo je vaša kuća, Predsedništvo je vaš dom. Još malo kada porastete, da budete najbolji ambasadori srpskog naroda i srpske države, a mi ćemo da se borimo kada postanemo malo bogatiji i uspešniji da se vratite u otadžbinu, da svojoj zemlji i svom narodu date ono najbolje što ste mogli da naučite. Želeo bih da zavolite Srbiju, da znate da je to vaša otadžbina, čuvate srpsku kulturu, a mi ćemo u tome koliko možemo pomoći", naglasio je on.\nManifestacija Svesrpski dečji sabor je prvi put održana prošle godine, sa idejom da se jednom godišnje okupe deca iz rasejanja, kako bi upoznali Srbiju, kao zemlju svog porekla, srpsku kulturu i istoriju.


Pet Putina - Rusija - Nedeljnik Vreme\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je da trenutno postoji pet potencijalnih "naslednika" na njegovo predsedničko mesto. Jedan od njih mogao bi biti novoimenovani premijer Ruske Federacije Viktor Zubkov\nJoš jedno iznenađenje na ruskoj političkoj sceni: prošle nedelje premijer Rusije Mihail Fradkov podneo je ostavku, a samo nekoliko sati kasnije na njegovo mesto predsednik Rusije Vladimir Putin imenovao je Viktora Zubkova, bivšeg direktora poljoprivrednog dobra, činovnika i finansijskog "bezbednjaka". Imenovanje novog premijera odigralo se samo nekoliko meseci pre parlamentarnih i predsedničkih izbora kada se, ne samo u Rusiji već i kod njenih rivala, svi pitaju ko će biti, popularno nazvano, "naslednik" jednog od najuticajnijih svetskih lidera današnjice – Vladimira Putina. Ruski politički establišment blizak Putinu tvrdi da je, iako malo poznat javnosti, Viktor Zubkov prava ličnost ne samo za premijera već i potencijalni kandidat za predsednika Rusije. S druge strane, neki analitičari tvrde da su učestale političke intrige oko Kremlja vezane za "naslednika" ne samo priča za medije i birače, već i potcenjivanje demokratskih vrednosti.\nCARSKO NASLEĐE: Vladimir Vladimirovič u Kremlju i novi "naslednik" Viktor Aleksejevič Zubkov\nPREMIJER: Sada već bivši premijer Mihail Fradkov o svojoj ostavci izvestio je predsednika Putina u sredu za vreme susreta u Kremlju, s obrazloženjem da tim gestom, neposredno pre važnih političkih događaja, parlamentarnih i predsedničkih izbora, želi da predsedniku Putinu ustupi uticaj na kadrovsku politiku u Rusiji. Putin je pozitivno prihvatio odluku Fradkova, tvrdeći da će ona imati veliki uticaj na predstojeće izbore i formiranje budućih struktura vlasti.\nRuska Duma je potvrdila kandidaturu Viktora Zubkova: "za" je glasalo više od dve trećine (381 od 450 poslanika), "protiv" 47 iz Komunističke partije, a "suzdržanih" je bilo 8 poslanika iz partije Rodina. Komunisti su odmah nakon predloga kandidature najavli da će glasati protiv Zubkova, jer im "ne odgovara način na koji vlada vodi ekonomiju".\nNakon potvrde premijerskog mandata Zubkov je u razgovoru sa novinarima najavio kadrovske promene u ruskoj vladi i "nije isključio" da će se kandidovati na predsedničkim izborima koji su u Rusiji planirani za mart 2008. godine.\nParalelno sa imenovanjem premijera Zubkova, predsednik Vladimir Putin izjavio je da se za poslednjih godinu i po dana u Rusiji pojavilo najmanje pet osoba koje mogu ozbiljno da pretenduju na mesto predsednika Rusije, ali nije naveo njihova imena. Putin i ovaj put nije saopštio ime svog "predsedničkog favorita", s tim da je prethodno najvio da se svi "potencijalni kandidati" već odavno pripremaju za predsedničku trku. Kada je reč o novoimenovanom premijeru, Putin i Zubkov su stari poznanici (vidi okvir), a Vladimir Vladimirovič je samo kratko prokomentarisao da Viktor Aleksejevič "do izbora treba da se potrudi". Putin je rekao da neće biti nikakvih "naslednika", ali u tu izjavu malo ko je poverovao, barem što se tiče predstavnika medija. Putin je više puta ponovio da ne želi da se zbog njega menjaju zakonski akti, kako bi mogao na predstojećim izborima da se kandiduje po treći put, ali nije isključio takvu mogućnost kada se za to steknu uslovi na predstojećim predsedničkim izborima tek 2012. godine.\nPrema mišljenju ruskog nezavisnog Instituta političkih istraživanja, "tajanstvena petorka" mogućih "naslednika", o kojima je govorio Putin, su dva prva zastupnika premijera Sergej Ivanov i Dimitrij Medvedev, zatupnik premijera Sergej Nariškin, glava Ruske železnice Vladimir Jakunjin i novoimenovani premijer Viktor Zubkov.\nNASLEDNIK: Poznavaoci ruske političke scene smatraju da su promene u vrhu izvršne vlasti Ruske Federacije bile sasvim očekivane. Samo što niko nije očekivao da će to biti javnosti nepoznati činovnik sa malim političkim iskustavom Viktor Zubkov.\nU Rusiji se do sada na neki način smatralo savremenim političkim običajem da osoba koja je bila imenovana za premijera postane i potencijalni kandidat za mesto predsednika Rusije. Na isti način je 1999. godine Vladimir Putin od strane Borisa Jeljcina bio imenovan sa pozicije direktora Federalne službe državne bezbednosti Ruske Federacije na premijersko mesto, da bi posle njegove iznenadne ostavke za Novu 2000. godinu bio predložen za "naslednika", što je toliko uticalo na izbornu volju ruskih birača da je kroz nekoliko meseci, u martu iste godine, do tada takođe ne mnogo popularan Vladimir Vladimirovič Putin, u prvom krugu predsedničkih izbora osvojio skoro 53 odsto glasova. Sličan mehanizam rotacije političkih funkcija primenjen je ove godine u Čečeniji, kada je od strane Putina za predsednika te nemirne kavkaske republike bio predložen i izabran premijer Ramzan Kadirov.\nNačin promovisanja predsedničkog kandidata u Rusiji razrađen je krajem devedestih od strane uticajnih ekonomsko-političkih elita. Najteže je išlo sa traženjem "naslednika" prvom ruskom predsedniku Borisu Jeljcinu koje je trajalo skoro ceo njegov drugi mandat (1996–2000) od premijera Černomirdina, preko Kirijenka pa sve do Putina.\nZnačajan broj političkih analitičara pita se šta bi trebalo da znači imenovanje novog premijera Zubkova, nepoznatog aparatčika koji nije iz redova političara, ako se ima u vidu da je mesto "naslednika" poslednjih meseci detaljno pripremano za dva navodna "mega" kandidata, potpredsednika vlade Sergeja Ivanova i Dimitrija Medvedeva koji se svakodnevno pojavljuju sa predsednikom Putinom u medijima i kojima zbog toga neprestano raste politički rejting. Ono što se može odmah primetiti kod navodno trećeg Putinovog "miljenika" jesu njegove godine. Naime, upravo dan nakon stupanja na dužnost premijer Viktor Zubkov je napunio 66 godina, i daleko je stariji od Putina koji u oktobru puni 55, i od potencijalnih Putinovih "naslednika" – Ivanova koji je napunio 54 i Medvedeva koji je od njih najmlađi sa 52 godine.\nAko se zna da pozicije prvih zastupnika premijera Ivanova i Medvedeva podržavaju ne suprotstavljene, ali ipak različite političko-ekonomske grupe bliske Kremlju, pitanje je šta je sa premijerom koji je, kako pišu mediji, preko noći izvučen niotkuda.\nU Putinovim političkim "rebusima" i imenovanju Zubkova za premijera neki mediji vide taktiku da se prvenstveno utiče na izbornu volju birača na parlamentarnim izborima koji su u Rusiji planirani za decembar ove godine, dok se pojedini mediji vraćaju Putinovim izjavama da nije isključeno njegovo ponovno kandidovanje za predsednika 2012. godine, kada bi, ako profunkcioniše uhodani mehanizam izbora šefa države po principu "premijer-predsednik", Zubkov bio "zreo" za penziju.\nPREDSTAVA: Mnogo je analitičara koji smatraju da su promene u vrhu ruske države ništa drugo do predstva za medije i birače. Nije malo ni onih koji tvrde da je izbor birokrate na mesto premijera koji je biračima pa i njihovim posrednicima parlamentarcima nepoznat, svojevrsno ruganje demokratiji.\nZapadni mediji suzdržano komentarišu da se o "nasledinicima" Putina najmanje pitaju sami građani Rusije. BBC je komentarisao da je imenovanje novog ruskog premijera bilo u skladu sa profesijom Putina i da je poput "tajne operacije" preko noći operativno "odrađen posao".\nSvi se slažu jedino u tome da se na političkoj sceni Rusije ništa stihijski ne odigrava, te da je svako "iznenađenje" dobro osmišljeno od strane Kremlja i uticajnih krugova. Nesporni Putinov autoritet prisutan je svugde, svaki političar o kome mediji govore kao o mogućem kandidatu za predsednika ćutljivo stoji u senci Vladimira Vladimiroviča. A malo je vremena da se do predsedničkih izbora u Rusiji "iznenada" pojavi, pa čak i kao dobro izreklamirana medijska ličnost, osoba koja bi ostavila utisak jačeg političara od Putina.\nViktor Aleksejevič Zubkov je primeran građanin SSSR i Ruske Federacije, marljiv radnik i čovek koji je stekao iskustvo radeći kao činovnik na rukovodećim pozicijama najviše u oblasti privrede i ekonomije. Viktor Aleksejevič rođen je 15. septembra 1941. godine u malom selu na srednjem Uralu. Završio je Poljoprivredni institut u Sankt Peterburgu sa zvanjem kadidata ekonomije (prvi stepen doktora nauka u bivšem SSSR). Jako mlad, sa 18 godina, počeo je da radi kao bravar i rudar. Nakon nešto manje od deset godina (1967) zauzima prvo rukovodeće mesto zamenika direktora jednog od sovhoza (poljoprivredno dobro) u tadašnjoj Lenjingradskoj oblasti (Sankt Peterburg), posle čega zauzima niz rukovodećih položaja u oblasti privrede i poljoprivrede. Funkcije u državnoj administraciji Zubkov zauzima nakon raspada SSSR, kada je do sredine devedesetih radio u administraciji gradske kuće Sankt Peterburga u oblasti međunarodnih odnosa. Upravo na toj funkciji počela je aktivna saradnja sa Vladimirom Putinom koji mu je od 1991. bio godinu dana šef u Komitetu spoljnjih poslova. Od polovine devedesetih Zubkov je radio u raznim poreskim službama da bi od 2004. godine postao rukovodilac Rosfinmonitoringa (Federalna služba finansijskog monitoringa Ruske Federacije), odeljenja koje se bavi pitanjima bezbednosti, borbe sa organizovanim kriminalom i suzbijanjem pranja novca. Viktor Zubkov je od 1999. do 2004. bio visokopozicionirani činovnik u Ministarstvu za porez i Ministarstvu finansija. Od imena "pet" potencijalnih Putinovih naslednika koje je objavio ruski Institut političkih istraživanja (Sergej Ivanov, Dimitrij Medvedev, Sergej Nariškin i Vladimir Jakunjin), Viktor Zubkov je najstariji, od Putina čak 11 godina. Oženjen je, ima ćerku koja je udata za ministra odbrane Ruske Federacije Anatolija Serđukova, što kod nekih novinara dodatno potvrđuje sumnje u postojanje takozvane "interesne porodice" u ruskoj politici.


Intel objavio nove rendere Xe grafičke karte - BIGportal.ba\nJuli 2, 2019 Juli 2, 2019 061\nIntelovo odeljenje iz Kine je, preko Weibo naloga, objavilo nove rendere koji bi mogli biti oficijelni, a prikazuju kompanijinu Xe grafičku kartu.\nIntelovo odeljenje iz Kine je, preko Weibo naloga, objavilo nove rendere koji bi mogli biti oficijelni, a prikazuju kompanijinu Xe grafičku kartu. Weibo objava ne navodi autora fotografije, što sugeriše da je kompanijin dizajn tim blizu kreiranja finalnog dizajna proizvoda (bar kada je u pitanju klijentski segment Xe derivata).\nGrafička karta ima pokrov za kuler koji deluje da je izrađen od metala, a ovo rashladno rešenje je zasnovano na fin-stack provodniku toplote koji se provetrava preko tri ventilatora i opremljen je LED osvetljenjem. Zanimljiv dizajnerski detalj je i simbol koji se projektuje na centralni ventilator.\nKada su u pitanju displej konektori, grafička karta ima tri DisplayPorta i jedan HDMI port. Prva Xe grafička karta, koja se očekuje 2020. godine, će biti kreirana u Intelovom 10nm procesu proizvodnje.\nPosljednji Chevrolet Corvette C7 prodat na aukciji za 2,7 miliona dolara


Većina zgrada u Srbiji rasipa energiju\nBeta 15. avgusta 2015. 12:00\nOko 70 odsto izgubljene energije u Srbiji odlazi kroz prozore i zidove. U Evropi je trenutno ta situacija za nekih 20 do 30 procenata bolja sa tendencijom daljeg i energičnog poboljšanja.\nIzgubljena energija predstavlja zapravo izgubljeni novac jer dobro izolovana zgrada, ulaganjima, od rasipnika može postati štediša, pa čak i proizvodjač energije.\nEvropska računica investiranja u izolaciju je sledeća: Na jedan uloženi evro, vraća se sedam i po evra u relativno kratkom roku od tri do osam godina.\nEvropska komisija izdala je direktivu (Energy Performance of Buildings Directive) da svi novosagradjeni objekti budu takozvane nulte energetske zgrade, koje proizvode i troše vlastitu energiju. To je nešto što u relativno bliskoj budužnosti očekuje i Srbiju.I dok će se moderna arhitektura u bliskoj budućnosti baviti pitanjem kako od stana napraviti što bolji termos, pitanje je šta raditi sa starim zgradama koje troše energiju kao ruski plemić u egzilu.\nPrimera radi, nova zgrada po kvadratnom metru troši manje od tri odsto lož ulja godišnje, dok stara zgrada troši od 20 do čak 65 litara. U Evropi je 35 odsto zgrada starije od 50 godina. U Srbiji je 33 odsto zgrada starije od 50 godina, a 45 odsto starije od 25 godina. Ovo je period koji se poklapa sa ekspanzijom posleratne izgradnje.\nEvropska komisija je, dakle, analizirala i procenila da zgrade predstavljaju veliki problem za životnu sredinu ali istovremeno nude i neka rešenja, naročito kada je reč o potencijalu za privredni rast.\nSamo proizvodnja izolacionih materijala u naredne dve decenije mogla bi da privuče do dva miliona novih radnih mesta.\nZvanične analize Evropske komisije govore da bi ukupna ulaganja od 45 miliona evra u renoviranje starih objekata mogla na godišnjem nivou da otvore fantastičnih 760 hiljada novih radnih mesta.\nU Srbiji postoji veliki potencijal za uštedu energije i implementaciju mera energetske efikasnosti u izgradnji i održavanju zgrada, naročito ako se uzme u obzir da je potrošnja struje dvostruko veća nego u Evropskoj uniji.\nU skladu sa evropskim trendovima i srpska država je na sebe preuzela obavezu da do 2018. ostvari uštedu od devet odsto u odnosu na potrošnju iz 2008.\nNajmanje 60 odsto finalne energije troše zgrade. Većina gradjevinskih objekata u Srbiji, stambenih zgrada i kuća pripada najnižem energetskom razredu, a koji ukazuje količinu potrebne energije za grejanje na godišnjem nivou, navodi se u analizi Nemačke organizacije za medjunarodnu saradnju (GIZ).Primarne mere za unapređenje energetske efikasnosti usmerene su na pretvaranje postojećih objekata u „male“ potrošače energije. To se, između ostalog, postiže postavljanjem adekvatne spoljne izolacije, zamenom spoljne stolarije, a nakon toga unapređenje sistema grejanja.\nNa konkretnom primeru, trošak izolacije krova porodične kuće u umerenom klimatskom području iznosi 30 evra po metru kvadratnom. Godišnja ušteda nakon postavljanja izolacije tog krova je 7,5 evra po metru kvadratnom godišnje.\nStanovnici Evrope prilikom kupovine nekretnina veoma vode računa u kakvom je energetskom stanju predmet kupovine. Energetski efikasna zgrada ima veću vrednost i višu tržišnu cenu. Takav trend će se neminovno proširiti i na srpsko tržište nekretnina jer cene energenata imaju jasan i konstantan trend rasta.


Home > Kultura > FESTIVAL HOROVA OPRAVDAO OČEKIVANJA\n30 Oktobra, 2018 admin161Leave a Comment on FESTIVAL HOROVA OPRAVDAO OČEKIVANJA\nU subotu, 27. oktobra, na Svetu Petku, u Sremskoj Mitrovici je održan drugi po redu Mitrovački horski festival u organizaciji Crkvenog hora „Sveti Sava“ i sveštenstva Sabornog hrama Svetog Dimitrija. Na festivalu je učestvovalo 11 horova.\nHor je značajna kulturna komponenta društva, jer svaki čovek koji raspolaže prirodnom muzikalnošću, glasovnim kvalitetima i dobrom voljom- poseduje najvažnije uslove za horsko pevanje čija plemenita misija ima opšti kulturni i društveni značaj, poručio je vladika sremski Vasilije.\nPosebni gosti ove godine bili su studenti sa Teološkog fakulteta iz Kluž Napoke u Rumuniji, hor „Psalmodija Transilvanika“, koji su ujedno i pobednici ovogodišnjeg festivala.\nNakon takmičarskog predstavljanja horova u Sabornom hramu Svetog Dimitrija U slavu i čast Svete Petke, zaštitnice žena, siromašnih i bolesnih, mošti svetiteljke pronete su kroz grad do Žitnog trga, gde su vernici imali priliku da se poklone njenim moštima.\nMLADENU PERŠIĆU KNJIŽEVNA NAGRADA „PEGAZ“


Gostovala u emisiji skroz naga: "Važno je da ljudi čuju poruku" - BIGportal.ba\n25 Septembra, 2021 25 Septembra, 2021 068\nLora Amherst se u emisiji “This Morning” pojavila bez ičega na sebi, jedino što je imala je natpis posvećen očuvanju Zemlje.\nVoditelji emisije Filip Skofild i Holi Vilabi su razgovarali sa njom 8 minuta, pričali su o klimatskim promenama, a Lora je izrazila “zabrinutost, posebno za mlađe generacije”.\nKada su je pitali zašto svoj aktivizam izražava naga, Lora je istakla da “protestuje na taj način da bi pomogla da se spase planeta i da je “važno da poruka dođe do što više ljudi i da učine više za planetu”.\nNaime, samohrana majka jednog deteta poslednjih nekoliko meseci se javno pojavljivala gola kako bi skrenula što veću pažnju na klimatske promene i činjenicu da u tom segmentu kako je rekla ” stojimo veoma loše”.\nTakođe je otvorila profil na stranici Only Fans namenjenoj odraslima i najavila je da će deo prihoda donirati organizacijama Extinction Rebellion (XR), Greenpeace i udrženjima za zaštitu životinja.\nFotografiju (+18) sa protesta u Londonu, pogledajte OVDE.


Vesti online / Vesti / Hronika / Čačak: Preminula žena, raste broj obolelih od gripa\nČačak: Preminula žena, raste broj obolelih od gripa\nKočović je za RTS rekla da je starija žena primljena u čačansku bolnicu u teškom stanju, sa znacima respiratorne infekcije.\nPrema njenim rečima, kod jednog od pacijenata je i laboratorijski potvrđeno prisustvo virusa gripa, dok se za ostale još čekaju rezultati. Upitana za kliničku obdukciju dvoipogodišnjeg mališana, koji je u subotu preminuo u čačanskoj bolnici, Kočović je rekla da će o rezultatima biti obaveštene sve nadležne institucije.\nU Moravičkom okrugu laboratorijski je potvrden virus gripa tipa AH1 kod tri pacijenta.\nPrema informacijama Instituta za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut", od posledica virusa gripa u Srbiji do sada je umrlo 18 ljudi, a prijavljeno je oko 85.000 gradana sa oboljenjima sličnim gripu. Među prijavljenim slučajevima je najviše dece uzrasta do četiri godine, ističe RTS.\nHRONIKA Još jedna smrt u Nišu, ima i životno ugroženih\nSRBIJA Živa buktinja zbog otkaza\nHRONIKA Upucan advokat u Čačku, osumnjičeni uhapšen


Novosti: EPS planira širenje u regionu - Bizlife.rs\nNovosti: EPS planira širenje u regionu\n10:46 Beograd, 22/02/2017\nVlada Srbije nedavno je formirala komisiju čiji je zadatak da ispita isplativost preuzimanja delova distribucija u susednim zemljama, pišu u današnjem izdanju “Novosti”.\nPredsednik Nadzornog odbora EPS-a Branko Kovačević rekao je za “Novosti” da je to stara ideja.\n“Planira se da se kupe distribucije u Republici Srpskoj i Crnoj Gori. Ono što nas najviše interesuje je mogućnost razvoja hidroenergije i struje koju bismo dobijali na taj način. Republika Srpska nam je posebno interesantna baš iz tog razloga jer sa njima delimo Drinu, a imamo i mogućnost širenja na celu Bosnu i Hercegovinu. EPS-u bi se ova investicija i finansijski isplatila jer bi imao mogućnost da prodaje struju u regionu”, rekao je Kovačević.\n“Investicije su vredne 870 miliona evra, a pogon bi trebalo da ima snagu 320 megavata. Ipak ceo projekat je na čekanju zbog imovinskih problema u BiH i različitog stava Federacije i Republike Srpske ko treba da rukovodi poslom”, rekao je Kovačević.\nOn je dodao da će se kupovina najverovatnije izvesti po modelu koji je već vidjen u slučaju preuzimanja Telekoma Republike Srpske.\nregion energetika eps


Općina Olovo dobila 15 kontejnera za selektivno odlaganje ambalažnog otpada - Klix.ba\nOpćina Olovo dobila 15 kontejnera za selektivno odlaganje ambalažnog otpada\n16.1.2015. u 11:02\nPotpisom ugovora o saradnji između Općine Olovo, JKP “Bioštica” iz Olova i Ekopaka, Općina Olovo se priključuje sistemu Zelene tačke u kojem će se prikupljeni ambalažni otpad sortirati i pripremati za reciklažu.\nUz prisutvo predstavnika potpisnika ugovora i medija, Općini Olovo je Ekopak uručio 15 kontejnera za selektivno odlaganje ambalažnog otpada, saopćeno je.\nEkopak finansira i izgradnju reciklažnog dvorišta, u kojem će se prikupljeni ambalažni otpad sortirati i pripremati za reciklažu čija je izgradnja već počela.\nU Ekopakovom sistemu se trenutno nalazi 12 općina: Bihać, Gračanica, Orašje, Donji Vakuf, Kladanj, Ključ, Olovo, Breza, Vitez, Novi Travnik i Vogošća, a broj općina se svakodnevno povećava.\nPozivamo sve privredne subjekte da svoje zakonske obaveze za ambalažni otpad ispunjavaju putem uključenja u sistem Ekopaka koji je prvi ovlašteni operater sistema, te omoguće uspostavu transparentnog, održivog, dugoročnog i efikasnog sistema po uzoru na sisteme koji su uspostavljeni u ostalim zemljama članicama PRO EUROPE-a, saopćeno je iz Ekopaka.


"Čudesno", upravo je tako Olivijer Garnijer, glavni ekonomski strateg Francuske centralne banke, opisao nagli rast ekonomije druge sile evrozone.\nReforme koje je predsednik Emanuel Makron preduzeo na samom početku svog mandata, tri godine kasnije rezultirale su pozitivnim šokom za francusku ekonomiju, piše "Euraktiv".\nU trećem kvartalu, ekonomija je porasla 0,3 posto više nego što je bilo planirano, a ključ uspeha u tom periodu je bio porast domaće potražnje. Francuska nastavlja da privlači sve više stranih investicija, dok postojeće kompanije ulažu jednakim tempom zato što Francusku smatraju manje podložnoj nestabilnosti globalnog tržišta od susedne Nemačke.\nDobro tempirane porezne olakšice za korporacije, smanjenje zavisnosti o izvozu i temeljna reforma Zakona o radu koja je rezultirala rekordnim porastom zaposlenosti, bili su uspešan recept za ekonomski oporavak Francuske.\nIstovremeno, Nemačka polako, ali sigurno tone u recesiju, piše Euroactiv.\nPodaci Zavoda za statistiku Francuske, Nemačke i EU za ovu i prošlu godinu pokazuju da je Francuska zabeležila veći rast BDP od Nemačke, a u ovoj godini čak i od celokupnog ostatka evrozone. Predviđanja stručnjaka pokazuju da će se taj trend nastaviti i u naredne dve godine.\nMeđutim, iako je francuska ekonomija uskrsla, još uvek treba da dostigne svog prvog komšiju na istoku. Najveći problem Francuske i dalje je glomazni državni aparat i javna potrošnja zbog koje je javni dug Francuske dostigao gotovo 100 posto BDP-a države. Takođe, uprkos tome što nezaposlenost pada rapidnom brzinom, u Nemačkoj i dalje pada osetno većom stopom.\nJelisejska palata ističe da je zbog reforme Zakona o radu došlo do širenja kvalitetnijih i bolje plaćenih radnih mesta, a da poslodavci svojim zaposlenima češće daju stabilne i trajne ugovore, što drastično unapređuje kvalitet poslovnog okruženja cele države.\nBuđenje francuske ekonomije i preuzimanje vođstva u Evropskoj uniji moglo bi imati šire posledice, posebno ako se u obzir uzme činjenica da Makron vrlo otvoreno lobira za svoje interese na pozornici EU. Aktivnija industrijska politika, jačanje konkurentnosti u odnosu na Kinu i SAD, kao i saradnja između država članica, samo su neki od prohteva, po svemu sudeći, budućeg lidera Evrope.\nSeverna Makedonija i Albanija mogle bi biti kolateralne žrtve vrlo jasnog cilja sve moćnijeg Makrona.\n- Ništa nas neće omesti na putu prema ekonomskoj transformaciji države – izjavio je francuski ministar financija Bruno Le Mere, a s obzirom na to da Makron ima još dve godine prvog predsedničkog mandata, deluje kao da je tek počeo.\nMakron obećao nastavak reformi u 2019.


Izgradnja multifunkcionalne dvorane Zavoda za sport i medicinu sporta RS\nNaslovna > Izgradnja multifunkcionalne dvorane Zavoda za sport i medicinu sporta RS\nIzgradnja najsavremenijeg objekta za sport u regionu\n''Generalnim planom Beograda 2021.'' predviđena je potpuna rekonstrukcija sportske infrastrukture Zavoda za sport i medicinu sporta RS u Košutnjaku koji je od nacionalnog značaja za razvoj sporta Republike Srbije.\nU toku je izgradnja multifunkcionalne dvorane za različite sportove i veštačke stene za penjanje. Multifunkcionalna dvorana za različite sportove biće izgrađena u sklopu I Nacionalnog trening centra u Košutnjaku na površini od 3,36 hektara.\nProjektom je predviđena izgradnja sale za rvanje, džudo, tekvondo, karate, streljaštvo, dizanje tegova, sportsko penjanje. Planiran je i prostor za teretanu, salu za takmičenja i sportove sa loptom, ali i deo za relaksaciju i opuštanje takmičara. Završetak svih radova očekuje se početkom 2021. godine.


Od dolaska Mensura Ajdarpašića u Zadrugu mnogi su primetili da on i, sada već bivši zadrugar, Vladimir Tomović imaju neraščišćene račune, a njihov sugrađanin iz Bara je sada otkrio navodni razlog njihove svađe.\n- Oni su se jedno vreme čak družili u spoljnom svetu, izlazili, trenirali zajedno, ali nastao je problem kada je devojka na koju je Vladimir bacio oko izašla sa Mensurom na piće. Ispalo je da mu je Mensur preoteo devojku, pa je napravio scenu, rekao je da mu nije pravi prijatelj i još mu je i pretio. Tako su se razišli, ali očigledno je da mu Mensur nije zaboravio taj konflikt iz prošlosti, pa je samo čekao momenat... Ustvari, njih dvojica ne mogu da se takmiče, Vladimir ima skoro 40 godina, dok ovaj mali ima 24 - dodao je izvor "Sveta", pa zaključio:\nVLADIMIR TOMOVIĆ SE VRAĆA U RIJALITI?! U "Zadrugu" je stiglo pismo sa tajanstvenom porukom, i svi komentarišu samo jedno\n"REKLI SU MI DA ĆU ZAVRŠITI NA ČITULJI" Vladimir Tomović izneo u javnost sa čim se susreo, detalji će FRAPIRATI SVE\n- U svakom slučaju, Mensur je našao način da se dokopa malo popularnosti, a znajući da mu unutra Vladimir ne može ništa, uradio je ono što je uradio, i to iz inata. Zato se i približio Mini Vrbaški.


* U subotu, 23. oktobra, biće prikazana predstava “Branislav Nušić - autobiografija” na Sceni “Fabrika snova” Kulturnog centra “Laza Kostić” Sombor, na adresi Venac Radomira Putnika 2\nPopularna predstava u izvođenju ansambla "Scene" iz Šapca biće izvedena tog dana, u dva termina, u 17 i u 19 časova. Karte po ceni od 250 dinara, kažu u somborskom Kulturnom centru "Laza Kostić", možete da kupite od ponedeljka, 18. oktobra na adresi Venac Radomira Putnika 2, od 10 do 13 časova.\nZanimljivo je da je predstava je primerena svim uzrastima, ali je idealna za đake od petog razreda osnovne škole pa naviše i za srednjoškolce.\nU svojoj “Autobiografiji” Branislav Nušić je opisao svoje detinjstvo, školovanje i sazrevanje. Iako nije pokazao mnogo ljubavi prema školi jer je strast prema pozorištu bila izražena još od malena, Nušić je na sebi svojstven način, mudro i sa puno humora, iskritikovao zaostalost i suvoparnost našeg sistema školovanja.\nSa druge strane pokazao je razumevanje za mlađe generacije sa porukom da bez kulture i znanja nigde nismo pristali.\nViše iz ove kategorije « Sto soneta svetlosti\tBolnički centar br. 2 Sombor - podseća nas jedno vreme kroz novu izložbu Gradskog muzeja »


Evropske reakcije na ubistvo urednika lista Dan u Podgorici - 2004-05-28\nEuropske reakcije na ubistvo direktora i urednika lista "Dan" iz Podgorice su- zgražanje i osuda, uz traženje da zvanične vlasti provedu opsežnu istragu o ovome i ostalim slučajevima napada na novinare i slobodu izražavanja.\nVijest o ubistvu direkrora i urednika Dan-a, Duška Jovanovića, zatekla je zvanični Brisel- zbog toga je prva reakcija zvaničnika Europske komisije šok i nevjerica, uz oštre zahtjeve državnim vlastima.\n"Šokirani smo ovom viješću i žalimo zbog bistva", rekla je glasnogovornica Komesarijata za medjunarodne odnose Evropske komisije, Emma Udwin.\n"Uz vrlo oskudne informacija koje ovoga trenutka imamo o tom tragičnom činu, mogu samo reći da vjerujemo da će policija i vlasti u Crnoj Gori istaržiti ovo ubistvo predano i bez odgadjanja, te da će njegovi izvršioci biti privedeni pravdi", rekla je glasnogovornica Udwin.\n"Ubistvo Jovanovića nema i ne može imati nikakve veze sa Tribunalom", saopštila je jutros agenciji Mina glasnogovornica tužiteljstva, Florence Hartmann, upitana za komentar smrti direktora pogdoričkog "Dan-a", Duška Jovanovića.\nOna u prvoj reakciji na vijest iz Podgorice tvrdi da policija tek treba istražiti razloge napadu, ne želeći se upuštati u ocjenu razloga za kriminalno smaknuće prvog čovjeka lista "Dan".\nOn je nedavno, nakon izvinjenja, oslobodjen opužbi haških tužitelja zbog otkrivanja identiteta jednog od svjedoka na haškim procesima.\nPovodom ubistva direkrora i urednika "Dan-a", Duška Jovanovića, oglasili su se i zvaničnici Medjunarodne novinarske organizacije/ IFJ, čiji Kongres je upravo u toku u Atini. Sa Kongresa je za agenciju Mina prvu reakciju na ubistvo dao Robert Shaw, zadužen za pitanja ljudskih prava.\n"Novinarski kongres je već rasporavljao o ovom pitanju, jer značajan broj delegata dolazi iz Srbije i Crne Gore. Opšte je raspoloženje- zgražanje tim ubistvom, posebno u svjetlu dosadašnjih nerasvijetljenih slučajeva ubistva novinara. Činjenica da niko do sada nije bio optužen niti prveden pravdi, izaziva ozbiljnu zabrinutost medju delegatima na Kongresu, rekao je Robert Shaw.\nOn ukazuje da je trenutnu situaciuju "kreirala" aktuelna vlast, situaciju u kojoj su mogući napadi na slobodu izražavanja i mogućnost da novinari rade neometano i sigurno. Posebno je indikativno da je ubijeni Jovanović bio kritikovan za brojne objavljene članke o premijeru Djukanoviću, te da je primio mnoge prijetnje smrću zbog svoga rada.\nOvaj zvaničnik najavljuje da će Medjunarodna organizacija novinara na adresu vlasti Srbije i Crne Gore odaslati protest sa zahtjevom da se odmah i u potpunosti zaštite novinarska prava i da se poštuju sve aktuelne Ženevske konvencije tome posvećene, obećavajući rad Medjunarodne organizacije novinara na većoj globalnoj podršci novinarima, kolegama u SCG.


RTS :: Oproštaj od Maradone\nRadio Beograd 1 Oproštaj od Maradone\nsubota, 28. nov 2020, 15:30\nAutor: Slobodan Igrutinović\nVreme sporta i razonode ove subote biće u znaku oproštaja od fudbalskog velikana Dijega Armanda Maradone, uspeha fudbalera Crvene Zvezde u Ligi Evrope i najave takmičenja rvačkog svetskog kupa u Beogradu, uprkos pandemiji virusa korona koja traje i sprečava brojne sportiste da se nađu na borilištima. Ipak, sportisti ne posustaju, poštuju mere, čuvaju zdravlje i čekaju trenutak kada će uslovi dozvoliti još jača takmičenja pred navijačima.\nCeo svet tuguje zbog odlaska fudbalskog čarobnjaka i jednog od najboljeg fudbalera svih vremena. Kada sam upoznao Maradonu shvatio sam kako izgleda fudbalski Bog izjavio je Emir Kusturica, koji je snimio dokumentarni film o Maradoni. Još se pamti gol koji je čuveni Arnentinac postigao pre 38 godina u Beogradu u susretu sa Crvenom Zvezdom, kada je u dresu Barselone igrao na Marakani. Sećanje na taj meč i legendarnog asa, sa nama će podeliti tadašnji kapiten Crvene Zvezde Vladimir Petrović Pižon.\nPonovo smo ga ugostili 2005. godine u Beogradu gde je u društvu Emira Kusturice upoznao našu zemlju i ljude sa kojima je tako lako našao zajednički jezik. Za manoge otišao je najbolji fudbaler svih vremena.\nPobeda fudbalera Crvene Zvezde u Belgiji protiv Genta i skoro obezbedjen plasman u prolećni deo takmičenja donosi tračak nade da nije sve izgubljeno u našem fudbalu. Dejan Stanković je već ostvario zacrtani plan, a ekipa je pokazala da ima velike mogućnosti u drugom po rangu evropskom fudbalskom takmičenju. Već u četvrtak u Beograd stiže Hofenhajm i biće to utakmica za prvo mesto u grupi.\nKada je reč o raprezentaciji sasvim drugačije raspoloženje. Posle neuspeha u baražu za evropsko prvenstvo sledi analiza u fudbalskom savezu. Sednica Izvršnog odbora donela je analizu, ali i odluku da do sredine decembra Marko Pantelić uradi dodatnu analizu i predloži moguće kadrovske promene u sportskom sektoru. Pisma javnosti koja su uputili Nemanja Vidić i Nemanja Matić privukla su pažnju, ali još uvek ima dosta nepoznanica kada je reč o promenama na čelu fudbalskog saveza, jer ima i drugačijih mišljenja od ljudi koji su direktno uključeni u rad saveza. Celokupnu siutaciju u reprezentativnom fudbalu analiziramo sa bivšim reprezentativcem i selektorom Ljubinkom Drulovićem.\nUmesto svetskog prvenstva u Beogradu će se narednih dana održati svetski kup u rvanju sa više stotina učesnika i sa željom da ovo takmičenje biti prava zamena za planirano. O svemu razgovaraćemo sa Miloradom Dokmancem čalanom tehničke komisije svetske rvačake federacije i našim selektorom.\nKao i sveke subote i u ovoj emsiiji pratićemo sve aktuelne sportske rezultate. Ove subote sa finala ragbi šampionata uključiće nam se Stevan Ilijašević direktor Ragbi saveza Srbije za razvoj i takmičenje, a neće izostati ni uvek posebna muzička boja emisije.\nTokom novembra Radio Televizija Srbije i savez estradno muzičkih umetnika Srbije organizuje Sabor narodone muzike, sa osam emisija koje se emituju ponedeljkom na programu naše televizije. Nedavno smo u našoj emisiji najavili učešće na festivalu bivšeg internacionalog fudbalskog sudije i analitičara suđenja profesora Dejana Nedića, koji se bavi i komponovanjem. I bili smo dobri prognozeri, jer je ove godine sa pesmom Bol u izvodjenju Alekse Savića zauzeo četvrto mesto na popularnom festivalu. Svestranom zaljubeljniku u fudbal, ali i Radio Beograd, ovo nije prvi put da se pojavljuje i kao kompozitor.\nJoš jedan profesor iznenadio nas je u oblasti muzike. Milan Mladenović pesnik i filozof, prevodilac, izdavač i šahista komponovao je pesmu o prvom teniseru sveta Novaku Đokoviću. U emisiji Vreme sporta i razonode podeliće sa slušaocima utiske o lepoti sporta i vezama muzike, umetnosti i sporta, ali i značaju uspeha Noleta za pravo predstavljanje Srbije u svetu. Premijerno ćemo i čuti pesmu Nolitva napisanu specijalno za Novaka Đokovića.\nEmisiju priprema i vodi Slobodan Igrutinović.


LSV | Ministar Trivan da kaže šta je sa Zakonom o klimatskim promenama\nNovi Sad, 20. januar 2020 - Liga socijaldemokrata Vojvodine poziva ministra zaštite životne sredine Gorana Trivana da saopšti javnosti kada će se konačno Zakon o klimatskim promenama naći pred poslanicima.\nPodsećamo ministra da je on lično najavljivao donošenje ovog zakona do kraja 2018, zatim do polovine, a onda i do kraja 2019.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine sve vreme uporno poziva ministra da ubrza rad na donošenju tog zakona.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine je u više navrata upozoravala na to da Republika Srbija nema vremena da čeka na usvajanje i implementaciju strateškog dokumenta u borbi protiv promene klime i da većina zemalja članica EU već ima ne samo taj dokument, nego i Strategiju adaptacije na promenu klime, koja je usmerena na nov način obavljanja aktivnosti u skladu sa izmenjenim prirodnim uslovima.\nStručni saveti za zaštitu životne sredine, poljoprivredu, energetiku, zdravlje, nauku i saobraćaj LSV pažljivo su analizirali Nacrt zakona i upozorili javnost na niz uočenih nepravilnosti.\nI pored toga što se krenulo obrnutim putem i što se priprema zakon koji se, u stvari, ne odnosi na celokupnu oblast promene klime, već samo na umanjenje emisije gasova staklene bašte (GHG), LSV smatra da ova tema ne sme da ostane zapostavljena.\nPodsećamo ministra da taj zakon ne treba samo da doprinese da država otvori Poglavlje 27 posvećeno zaštiti životne sredine u Pregovorima o pristupanju EU, nego da pruži jasnu viziju i pravac kako da se pitanje emisije gasova staklene bašte zaista kvalitetno i dobro uredi.


Vesti online / Vesti / Svet / Migranti probili blokadu na Đevđeliji: Sad je policija "krpi"\nMigranti probili blokadu na Đevđeliji: Sad je policija "krpi"\nNekoliko stotina migranata je oko podneva na grčko-makedonskoj granici probilo ogradu, a makedonska policija je ispalila suzavac i šok bombe. Posle incidenta situacija je relativno mirna. Kako javlja grčka agencija ANA, izbeglice u znak protesta sede na pruzi u pograničnoj zoni sa grčke strane, dok makedonski policajci popravljaju probijenu ogradu.\nHaos na granici: Policija gađala migrante suzavcem\nNajmanje 30 ljudi, uključujući veći broj dece, zatražilo je lekarsku pomoć posle incidenta, saopštila je humanitarna organizacija "Lekari sveta".\nTrenutak probijanja ograde\nMigranti, koji su uzvikivali "Otvorite granice" i istovremeno bacali kamenice na makedonske policajce, morali su da se povuku pred policijom.\n* VIDEO: Tuča oko 100 migranata zbog hidžaba\n* Evropska unija pred konačnim pucanjem\nPolicija je ranije saopštila da se oko 500 migranata probilo kroz redove grčkih policajaca kako bi došli do ograde koja deli Grčku i Makedoniju, a prema navodima Bi-Bi-Sija, migranti su ogradu uspeli da probiju koristeći drveni bat koji se koristi za probijanje teških vrata.\nNa hiljade izbeglica našlo se "zaglavljeno" na granici Grčke i Makedonije, dok čekaju da ih makedonske vlasti puste da nastave put ka zapadnoj Evropi.\nGrčka policija navodi da se u na i u blizini graničnog prelaza Idomeni nalazi oko 6.500 ljudi, kao i da je njih 500 premešteno u na brzinu podignuti kamp oko 20 kilometara dalje.\nMakedonske vlasti su sinoć između 23 i četiri sata izjutra pustili preko granice oko 300 Sirijaca i Iračana, nakon čega je prolaz zatvoren.\nZvanično Skoplje je saopštilo da će propuštati samo onoliko ljudi koliko propušta Srbija, koja je posle Makedonije sledeća na takozvanoj balkanskoj izbegličkoj ruti.\nUsled toga je u Grčkoj došlo do nakupljanja velikog broja izbeglica, a tamošnje vlasti navode da u toj zemlji trenutno ima više od 22.000 izbeglica.\nSVET Jedan Sirijac pokušao da objasni zašto ceo narod beži\nSRBIJA Invazija pred kapijom Srbije\nEX YU Makedonija: Grčka nam organizovano šalje migrante\nSRBIJA Srpska duša uzor Evropi


Prema novom, preliminarnom istraživanju, objavljenom u časopisu "Cell", naučnici su možda otkrili gen koji pomaže tim super vitkim pojedincima da ostanu tako vitki, što potencijalno otvara novu granicu u tretmanima za rešavanje gojaznosti.\nMeđunarodni tim naučnika rekao je da su identifikovali genetsku varijantu jedinstvenu za vitke osobe poznatu kao ALK gen.\nOvaj gen stvara protein koji se zove anaplastična limfomska kinaza, koji je uključen u rast ćelija. Naveli su ovu varijantu nakon što su pregledali DNK uzorke i kliničke podatke više od 47.000 zdravih ljudi u Estoniji starosti između 20 i 44 godine.\n"Estonska biobanka je veoma jedinstvena po svojim detaljima", rekao je stariji autor studije Josef Peninger, profesor na odeljenju medicinske genetike i direktor "Life Sciences Institute" na Univerzitetu u Britanskoj Kolumbiji.\n"Pogledali smo genetske mape ljudi sa indeksom telesne mase ispod 18 i uporedili ih sa onima normalne težine i otkrili genetsku varijantukoja je u korelaciji sa vitkošću", rekao je Peninger.\nTim je zatim ispitao kako ALK gen funkcioniše kod miševa i muva. Stiven O' Rahili, profesor i šef odeljenja za kliničku biohemiju i direktor odeljenja za metaboličke bolesti na Univerzitetu u Kembridžu, rekao je da istraživanje nije "definitivno", ali je "veoma zanimljivo".\nProfesor O'Rahili, koji nije bio uključen u studiju, dodao je da "to sigurno povećava interesovanje za inhibiciju ALK7 kao terapijsku strategiju za lečenje gojaznosti."\nNaučnici već znaju da mutirani oblik ALK gena i proteina može da pokrene razvoj tumora, navodi se u studiji. Mutirani oblici gena i proteina nađeni su kod ćelijskog karcinoma pluća, anaplastičnog velikog ćelijskog limfoma i neuroblastoma, raka mozga.\nOvo novo otkriće ukazuije na to da različita mutacija gena mogu imati važnu ulogu kod vitkosti i otpornosti na dobijanje kilograma.\nDa bi to testirali, naučnici su sproveli eksperimente na mušicama i miševima i otkrili su da je brisanjem ovog gena došlo do tanjih verzija tih muva i miševa.\n"Dali smo miševima Mekdonald hranu. Normalni miševi su postali gojazni, a oni bez ALK-a ostali su mršavi", rekao je Peninger.\nIstraživački tim koji je radio na miševima ukazuje i na to da ALK gen upućuje masno tkivo da sagoreva više masti iz hrane. O'Rahili je opisao studije na životinjama kao „dobro urađeno“, ali je napomenuo da su genetske varijacije koje su povezane sa nižim indeksom telesne mase u Estonskoj biobanci „skromne“ i ne tako velike da bi ih mnogi stručnjaci na tom polju prihvatili kao „konačne“.\nMeđutim, rekao je da su prethodne studije kod mnogo veće populacije pokazale sugestivni, ali ne i jak signal o povezanosti sa telesnom težinom u tom području genoma i malo je verovatno da će varijacija biti jedinstvena za Estonce.\nProfesor Peninger je rekao da bi lečenja namenjena genima mogla da pomognu naučnicima u borbi protiv gojaznosti u budućnosti.\n"Ako razmislite o tome, realno je da bismo mogli isključiti ALK i smanjiti ALK funkciju da vidimo da li ostajemo i dalje vitki", rekao je Peninger i dodao:\n"ALK inhibitori se već koriste u lečenju raka. To je targetirano. Možda bismo mogli da inhibiramo ALK, zapravo, to ćemo pokušati da uradimo u budućnosti."


Košarka - „Tamiš“ u Super ligi\n„Tamiš“ u Super ligi\nNapisano u kategoriji Košarka, 24 marta, 2016\nKošarkaši „Tamiša“ su pobedom nad ekipom „OKK Beograda“, u poslednjem kolu Košarkaške lige Srbije, overili plasman u Super ligu. Izabranici Bojana Jovičića slavili su na gostovanju u Beogradu rezultatom 84:64 (26:12; 13:20; 27:16; 18:16) i na taj način obezbedili učešće među osam najboljih i drugu godinu za redom, dok su protivnika poslali u niži rang takmičenja.\nPančevci su od starta pokazali pritup meču srazmeran njegovom značaju i već posle prve deonice obezbedili ozbiljnu prednost. Zahvaljujući tandemu Smiljanić-Peković, koji kombinovano postižu 19 poena ( Smiljanić 11, Peković 8), „Tamiš“ na prvi odmor odlazi sa 14 poena prednosti. Tokom drugog perioda u redovima Beograđana probudio se Andrija Bojić, preko kojeg je domaćin uspeo da do kraja poluvremena prepolovi prednost „ Tamiša“ i vrati se u igru.\nStart treće četvrtine obeležio Nemanja Manojlović, koji je uprvih pet minuta ovog perioda ubacio svih 10 poena za goste i održavo ih na dvocifrenom plusu. U nastavku ove deonice priključio mu se i Ivan Smiljanić pa „Tamiš“ pred poslednjih deset minuta odlazi na plus 18. Međutim nisu se „ klonferi“ tek tako predali u poslednjem kvartalu, iako su na njegovom startu imali deficit od 21 poen. Iskoristivši pad u igri gostiju „ OKK Beograd“ do polovine poslednjeg perioda smanjuje zaostatak na 12 poena. Tada na scenu ponovo stupa danas sjajni Radoslav Peković, koji sa 12 poena ( od čega dve trojke) u poslednjih četiri minuta stavlja tačku na ovu utakmicu i overava plasman Pančevaca u Super ligu.\nNjefikasniji pojedinac utakmice bio je upravo Radoslav Peković. Centar „Tamiša“ ubacio je 27 poena ( 9/11 za dva, 2/2 za tri, 3/4 sa penala), pratio ga je Ivan Smiljanić sa 21 poenom, Nikola Vujović dodao je 12 a Nenjanja Manjolović 10 poena (6as).\nKod domaćina najraspoloženiji je bio Andrija Bojić sa 20 poena (8sk), a dvocifren je bio još samo Nikola Vukasović sa 11 poena.\n“Kris Kros” izborio opstanak u Prvoj regionalnoj ligi


14 Jula, 2021 14 Jula, 2021 admin\t0 Comments\n“Ponosan sam da u budžetskoj rezervi imamo toliko novca i da možemo da izgradimo 50 kilometara tog važnog puta. Možda nije u skladu sa svakim članom Ustava ili zakona, ali nije u suprotnosti ni sa jednim od njih”, rekao je Vučić u Pančevu odgovarajući na novinarsko pitanje na osnovu kog člana Ustava i zakona je juče tražio devet miliona evra novca koji “pripadaju građanima Srbije i da li je to normalno”.\n“Pitao sam da li ima devet miliona evra u tekućoj budžetskoj rezervi za put Donji Milanovac – Golubac”, precirao je predsednik i dodao da je zadovoljan kada mu zameraju to što hoće da gradi puteve i pruge i razvija Srbiju, a ne da se lično bogati.\n“Nastaviću to da radim i ubuduće i uvek se boriti za Srbiju, njene puteve i pruge, za naš narod i nista za sebe”, poručio je Vučić.\nVučić je juče tokom posete Kladovu pozvao telefonom ministra finansija Sinišu Malog i dogovorio sa njim da se do kraja godine obezbedi iz budžeta dodatnih devet miliona evra za rekonstrukciju puteva u istočnom delu Srbije.\n← “Novak je jedini mogao da me pobedi”\nNIŽU SE FANTASTIČNI REZULTATI: Prve prognoze privrednog rasta izvanredne, predsednik Vučić srećan i ponosan →\nTEŠKE TEME OSTAVLJAMO ZA POSLE PRAZNIKA: Vučić ugostio ambasadore zemalja Kvinte i šefa Delegacije EU\n23 Decembra, 2021 23 Decembra, 2021 admin\t0\nPredsednik Vučić završio posetu Zlatiborskom i Raškom okrugu\n27 Decembra, 2021 27 Decembra, 2021 admin\t0


Siemens sarađuje sa Francuzima: U Kragujevcu proizvodnja tramvaja i za Špance? | InfoKG - Mesto gde se informišem\nSiemens sarađuje sa Francuzima: U Kragujevcu proizvodnja tramvaja i za Špance?\nSreda, 17 April 2019 11:00Autor: InfoKGIzvor: Večernje novostiFoto: Arhiva/siemens.rs\nU industrijskoj zoni "Sobovica" kod Kragujevca uskoro će početi da se gradi nova fabrička celina francuske kompanije "Avenio" koja intenzivno sarađuje sa nemačkim "Siemens-om", a proizvodnja tramvaja sa obeležjima proizvođa sa Azurne obale mogla bi već početkom naredne godine da krene za špansko tržište, saznaju "Novosti".\nDelegacija iz Francuske je već boravila u Kragujevcu i kako nezvanično saznajemo oduševljena je poslovnim ambijentom u "Sobovici", industrijskom zonom koju je Bratislav Milanović, osnivač kompanije "Milanović inžinjering", sada član borda poznatog nemačkog giganta "Simens".\nIzgradnja Simensovih hala gotova za 15 dana, proizvodnja “Avenio” tramvaja startuje u februaru 2020.\nSiemens potvrdio, kupovina obavljena: Dogodine tramvaji iz Kragujevca za Nemačku


Investicioni fond KKR nudi 12 milijardi dolara za “Telekom Italija” – The PRESTIGE\nKompanija Telekom Italija (TIM) primila je od američkog investicionog fonda KKR ponudu vrijednu 10,8 milijardi eura (12 milijardi dolara) s ciljem preuzimanja i privatizacije najveće telekomunikacione grupe u Italiji, saopštio je italijanski operater.\nPonuda KKR-a dolazi u trenutku dok se glavni izvršni direktor TIM-a, Luiđi Gubitosi, bori za opstanak kompanije koja se našla na meti najvećeg francuskog medijskog konglomerata Vivendija, nakon što je dva puta tokom poslednja tri mjeseca objavila upozorenja u vezi sa profitom, prenio je Rojters.\nIz Telekoma Italija su naveli da je KKR postavio indikativnu cijenu od 0,505 eura po akciji u svojoj ponudi za potencijalnu kupovinu TIM-a, što je premija od 45,7 odsto u odnosu na cijenu običnih akcija na zatvaranju berze u petak.\nItalijansko Ministarstvo finansija je saopštilo da je interesovanje za italijanske kompanije u inostranstvu “pozitivna vijest za zemlju” i da će tržište procijeniti koliko je plan KKR-a validan da bi se realizovao.\nNovi vlasnik bi takođe morao da preuzme TIM-ov bruto dug od 29 milijardi eura, navodi britanska agencija.\nMercedes se dijeli na dvije kompanije


Ministar Lončar u šabačkoj Bolnici - Glas Podrinja\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar je tokom boravka u šabačkoj bolnici uručio osam preostalih ugovora, od ukupno 26, za bolnice u Srbiji o nabavci laparoskopske opreme za minimalno invazivne operacije. Vrednost jednog aparata je 15 miliona dinara, a Ministarstvo je za aparate izdvojilo tri miliona evra.\n"Cilj nam je da naši pacijenti imaju iste uslove lečenja kao u Evropi i da se osim Beograda, komplikovane operacije rade i u bolnicama po gradovima Srbije, koje će za to biti opremljene sofisticiranim uređajima ali i kadrovski", rekao je u Šapcu, ministar zdravlja Zlatibor Lončar, uručujući ugovore o nabavci laparoskopske opreme direktorima osam bolnica.\n"Nema zarastanja rana, nema previjanja, nema nekih komplikacija koje mogu da se dešavaju. Jednostavno rečeno, ozbiljni benefiti i za pacijente i za državu i za troškove. Drago mi je da je sve ovo uspelo, da smo obučili ljude i da smo dobili ono što smo želeli", rekao je Lončar.\nTokom obilaska odeljenja hirurgije i neurologije, ministar Lončar je naglasio da nije slučajno došao u šabačku bolnicu, jer je ona pozitivan primer rada menadžmenta i zaposlenih koji su ne čekajući državu, donacijama zanavljali opremu.\n"Prioriteti šabačke bolnice su minimalno invazivna hirurgija, interventna kardiologija, pejsmejker, angio-sala, zdravstvena zaštita dece i omladine, tu zaista pravimo dobre rezultate zato što imamo dobar sporazum sa Institutom za majku i dete", rekao je Slobodan Popović, direktor Opšte bolnice Šabac.


Stefanović sa direktorom američke DEA o borbi protiv trgovine narkoticima\nMaj 15, 2019 8:50\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović sastao se u Vašingtonu, u okviru višednevne posete Sjedinjenim Američkim Državama, sa predstavnicima Uprave za borbu protiv droga (DEA), saopštio je MUP.\nNebojša Stefanović je razgovarao sa direktorom DEA Utamom Dilonom i njegovim saradnicima o unapređenju borbe protiv trgovine narkoticima, kao i saradnje srpske policije sa pripadnicima DEA, navodi se u saopštenju.\nDilon i Stefanović su se saglasili da borba protiv narkotrafikinga predstavlja veliki izazov, ne samo za Srbiju i SAD, već i mnoge druge države.\nZbog toga je, kako su istakli, važno utvrditi konkretne korake buduće saradnje službi SAD i Srbije, kako bi bile još efikasnije u hapšenju kriminalaca i zapleni narkotika.\nMinistar Stefanović je istakao i važnost treninga pripadnika MUP-a u borbi protiv trgovine narkoticima i pozvao Dilona i njegove saradnike da razmotre mogućnost unapređenja saradnje u oblasti edukacije i obuka, sa čim su se predstavnici DEA i saglasili.\nDirektor DEA Utam Dilon i predstavnici američke Uprave za borbu protiv droga pohvalili su srpsku policiju u dosadašnjoj borbi u suzbijanju prodaje narkotika istakavši da je primetan napredak u toj oblasti.\nTo se, smatraju, može videti i kroz nekoliko uspešnih i važnih akcija pripadnika MUP-a.


Direktori se predstavili ministarki - B92.net\nIzvor: Tanjug sreda, 30.04.2014. | 19:47\nGeneralni direktor Železnica Dragoljub Simonoviæ izjavio je da je sastanku sa novim ministrom graðevinarstva, saobraæaja i infrastrukture Zoranom Mihajloviæ prisustvovalo više od 30 direktora državnih preduzeæa u toj oblasti koji su najavili buduæe poslovne aktivnosti i dogovorili se da kako da efikasnije i brže rešavaju probleme sa kojima se suoèavaju.\nSimonoviæ je posle skupa održanog u vladi Srbije, rekao da je sastanak trajao oko sat vremena, da je bio vrlo efikasan, tokom koga je svaki od direktora predstavio svoju radnu biografiju i preduzeæe koje vodi.\nPrema reèima Simonoviæa, ministarka im je poruèila da joj se odmah obrate kada god imaju vanredni problem, kako bi bila u toku i mogla odmah da pomogne u njegovom prevazilaženju.\nVršilac dužnosti direktora Javnog preduzeæa "Putevi Srbije" Zoran Drobnjak rekao je Tanjugu da je na sastanku predstavio poslovanje tog velikog preduzeæa i ministru preneo da bi vlada što pre trebalo da usvoji Program poslovanja "Puteva Srbije" za 2014. godinu, kako bi mogli brzo da krenu u realizaciju planiranih projekata koji æe se finansirati meðunarodnim kreditima.\nRadi se, pre svega, o projektu za obnovu oko 1.500 kiliometara puteva u Srbiji, u cilju podizanja bezbednosti saobraæaja, koje æe zajedno finansirati Evropska investiciona banka, Evropska banka za obnovu i razvoj i Svetska banka sa 273 miliona evra, naveo je Drobnjak i napomenuo da æe Srbija za taj projekat obezbediti još 114 miliona evra.\nDrobnjak je rekao da æe na nekom od narednih sastanaka sa Mihajloviæevom razgovarati o tome kako da država obezbedi više novca za održavanje putne mreže.\nDirektor preduzeæa "Koridori Srbije" Dmitar Ðuroviæ rekao je Tanjugu da je na sastanju sa ministarkom Mihajloviæ predstavio projekte i poslovanje svog preduzeæa.\nMinistar graðevinarstva, saobraæaja i infrastrukture Zorana Mihajloviæ izjavila je da æe svi državni organi i preduzeæa, èiji je vlasnik država, morati da se usklade sa politikom Vlade i da zbog teške situacije u državi neæe biti razumevanja za propuste u upravljanju, saopštilo je Ministarstvo posle današnjeg sastanka.\nJavna preduzeæa, akcionarska društva, direkcije i uprave u nadležnosti Ministarstva graðevinarstva, saobraæaja i infrastrukture radiæe ubuduæe u stalnoj koordinaciji sa Ministarstvom, a redovni sastanci s potpredsednikom Vlade i resornim ministrom Zoranom Mihajloviæ održavaæe se, kako je najavljeno, jednom meseèno.\nSastanku su, izmeðu ostalog, pristustvovali direktori "Železnica Srbije", JP "Putevi Srbije", Aerodroma "Nikola Tesla", "Koridora Srbije", Direktorata civilnog vazduhoplovstva, Kontrole letenja Srbije i Crne Gore (SMATSA), Graðevinske direkcije Srbije, Republièkog geodetskog zavoda, Agencije za bezbednost saobraæaja i Saobraæajnog instituta CIP, navedeno je u saopštenju Ministarstva graðevinarstva, saobraæaja i infrastrukture.


Povezanost sa tajkunima vodi rumunske medije u neizvesnost | EurActiv Srbija\nPovezanost sa tajkunima vodi rumunske medije u neizvesnost\nRumunski medijski pejzaž, iako se čini da je vrlo razuđen sa stotinama medija, kontroliše tek nekolicina magnata. Kako se mnogi od njih pritom suočavaju sa krivičnim postupcima, budućnost novinarstva u ovoj članici EU je vrlo neizvesna. Industrija reklama nije dovoljno velika da bi mogla da podrži veliki broj medijskih organizacija, dok su medijske firme koncentrisane u rukama nekolicine vlasnika sa isprepletanim i specifičnim ekonomskim i političkim interesima. Zato su uslovi za održivost nezavisnih medija nepovoljni.\nAutor: Ana Ribeiro, istraživač u Evropskom centru za slobodu štampe i medija (ECPMF)\nPrema izveštajima medija u proteklih nekoliko meseci, tužioci Nacionalnog direktorata za borbu protiv korupcije (DNA) posebno su se usredsredili na medijske mogule u Rumuniji i pokrenuli istrage protiv njih, od kojih su neke dovele i do presuda. To je ugrozilo opstanak njihovih medijskih grupa, poput Medijafaksa (MediaFax) biznismena Adrijana Sarbua, koji je 2014. ušao u stečajni postupak.\nVrlo uticajni Sarbu je uhapšen u februaru 2015. zbog utaje poreza, pronevere i pranja novca u koje je bio uključen Medijafaks. On je u decembru prošle godine optužen za učešće u zločinima protiv čovečnosti u vezi sa nasilnim gušenjem protesta u junu 1990. kada je bio šef kabineta rumunskog premijera Petrea Romana.\nU međuvremenu, Dan Vojkulesku iz grupe Intakt medija (Intact Media Group) osuđen je na 10 godina zatvora zbog pranja novca. Vojkulesku, bivši senator i osnivač Rumunske humanističke partije (sadašnje Konzervativne partije), postao je jedan od najbogatijih preduzetnika u Rumuniji pre nego što je pao u nemilost.\nRumunske vlasti su zaplenile grupu Intakt medija na osnovu presude iz 2014. U međuvremenu, jedan od kanala grupe, Antena 3, istraživala je političku korupciju koja je dosezala do visokih krugova vlasti i optužila glavnu tužiteljku DNA da je umešana u zataškavanja toga.\nPrema Monitoru medijskog pluralizma za 2015. kojim se mere pretnje medijskim slobodama i pluralizmu, Rumunija je ostvarila najvišu moguću stopu rizika (100%) kada je reč o "koncentraciji vlasništva u više medija", a stopu rizika od 81% kada je reč o "politizaciji kontrole medija".\nU izveštjau se navodi da Rumunija nema poseban zakon koji bi propisao da se vlasništvo u medijskoj kompaniji mora obelodaniti, niti ograničenja vlasništva u štampanim i internet medijima.\nU izveštaju se navodi da postoji opasnost od toga se mediji koriste kao političko sredstavo, kao i "pretnja od čestog mešanja vlasnika u uređivanje i u privatnom i u javnim medijima, dok su novinari u vrlo lošoj ekonomskom položaju, kao i kada je reč o profesionalnom i ličnom integritetu".\nDalekosežne istrage DNA nisu, pored preduzetnika, zaobišle ni visokopozicionirane političare. Medijska industrija u Rumuniji gubi na kvalitetu i finansijskoj održivosti, kao i poverenje javnosti, iako se i dalje smatra ključnom za informisanje u zemlji dok različiti tabori pokušavaju da ostvare kontrolu nad njom.\nAmerička organizacija Institut za demokratiju je u martu 2015. u tekstu objavljenom u Njujork tajmsu to nazvala "legalnom vladavinom terora", uključujući progon tajkuna koji su se razišli sa rumunskim političkim rukovodstvom ili su njihova izdanja bila kritički nastrojena prema vlastima.\nRazvan Martin, programski koordinator u organizaciji AktivVoč (ActiveWatch) koja prati prilike u medijima, rekao je za ECPMF da je delovanje DNA opravdano i da se na to suviše dugo čekalo. "DNA goni medijske tajkune pošto je medijska industrija izuzetno korumpirana. Većina vlasnika su biznismeni ili političari koji koriste medije za svoje lične interese", rekao je on.\n"Izuzetno je to što pravosuđe konačno razotkriva koruptivne mehanizme finansiranja medija i njihovog funkcionisanja. Takve prakse su poznate među medijskim radnicima, ali su nepoznate javnosti, pošto se tek nekolicina insajdera usudila da govori otvoreno o tome", rekao je Martin.\nMartin je rekao i da "korumpirani vlasnici ili menadžeri medija" koji su na meti DNA uzvraćaju "kampanjama protiv pravosudnog sistema, predstavljajući sebe kao žrtve". AktivVoč prati prilike u vezi sa korupcijom u rumunskim medijima već 15 godina, i objavčjuje godišnje izveštaje o slobodi medija.\nU najnovijem takvom izveštaju ističe se da je politizacija rumunskih medija bila posebno izražena u izbornom ciklusu 2014-2015. Emitovani programi su bili otvoreno pristrasni i sadržali su dezinformacije, dok su ih vlasnici medija koristili da izvrše pritisak na pravosuđe. Istovremeno, pravosuđe je razotkrilo "koruptivne veze" između mnogih vlasnika medija (i nekih novinara) sa poslovni i političkim interesima i čak organizovanim kriminalom.\nU izveštaju Centra za medijsku transparentnost (CMT) pod naslovom "The men who bit the (watch) dogs" ocenjuje se da "donekle haotične prilike" u vezi sa medijima u Rumuniji odražavaju sveukupne obrasce postkomunističkog razvoja.\nPolitika, poslovni krugovi, novinarstvo i pravosuđe su isprepletani kroz složene i često simbiotičke veze: lideri u svakoj oblasti, od kojih mnogi imaju komunističku prošlost i okoristili su se od tranzicije u kapitalizam, prelaze iz jedne u drugu sferu dok istovrmeno drže umešane prste u drugim sferama.\nNovinari u Rumuniji, navodi se u izveštaju CMT, našli su se u ulozi "zagovarača pravde i borbe protiv korupcije i povremeno onih koji štite tajne", između beskomrpomisnog, nagrađivanog noinarstva i "sofisticirane" propagande.\nVlasništvo , medijske slobode i finansijska kriza\nStvari je dodatno zakomplikovala recesija u svetu koja je snažno pogodila rumunske medije.\n"Sasvim sigurno, finansijski neodržive strukture koje su pravno gledano u sivoj zoni, počele su da se urušavaju zajedno sa svojim tajkunima", ocenili su u uvodniku iz septembra 2015. urednik i izdavač portala EurAktiv Rumunija, pominjući nalaze izveštaja CMT.\nOni su konstatovali da je Povelja EU o osnovnim pravima koja propisuje slobodu medija, "usmerena gotovo u potpunosti na mešanje vlade". Sadašnja situacija je "mnogo više iznijansirana". Ograničenja za medije u Rumuniji i drugde u EU česoto proističu iz koncentracije vlasništava i struktura: "Tu su prepreke poput autocenzure, sukoba interesa i mešanja u uređivačku politiku, što ima loše posledice po zaštitu pluralizma, slobodnoj konkurenciji i demokratskoj kulturi".\nEurAktiv Rumunija je naveo da industrija reklama nije dovoljno velika da bi mogla da podrži veliki broj medijskih organizacija, dok su one koncentrisane u rukama nekolicine vlasnika sa isprepletanim i specifičnim ekonomskim i političkim interesima. Zato su uslovi za održivost nezavisnih medija vrlo nepovoljni.\nRumunski novinari gube posao ako se ne slože sa mešanjem u njihov rad, kada njihovi šefovi žele da zaštite političara ili interese, kao što je to nedavno bio slučaj u jednim novinama i informativnom portalu. Oni potom nemaju praktično nigde drugde da odu gde bi mogli da slobodno izveštavaju.\nPhoto: Public domain, ECPMF\n: Rumunija: Decenija u EU, i dalje pod nadzorom Brisela


Dejana Kulić napustila tuzlansko Jedinstvo i pronašla novi klub u BiH - Kameleon M&M\nDejana Kulić napustila tuzlansko Jedinstvo i pronašla novi klub u BiH\nIako prelazni rok u klupskom bh. rukometu još uvijek nije zvanično počeo, RK Hadžići Dido Group pohvalio se kako su u klub doveli novu igračicu.\n“Shodno našem zajedničkom cilju na zadovoljstvo svih strana, želimo obavijestiti naše navijače, sponzore, članove kluba kao i ostalu javnost da je u redove našeg kluba stiglo i prvo pojačanje. Naime, riječ je o Dejani Kulić koja je prethodnu sezonu nastupala za OŽRK Jedinstvo iz Tuzle, a u naš klub dolazi kao slobodan igrač. Našoj novoj igračici želimo toplu dobrodošlicu, mnogo sreće i uspjeha u narednoj sezoni”, poručuju iz RK Hadžići.\nU narednom periodu menadžment ovog kluba nastavit će sa jačanjem igračkog kadra, kako bi što spremnije dočekali početak prvenstva u Premijer ligi BiH.\nDrama u Hadžićima: Bježao od policije, pa udario u policijsko vozilo (FOTO)


Rasinski okrug » Vesti » Ozakonjenje objekata\nPredstavnici Ministarstva građevinarstva saobraćaja i infrastrukture održali su sastanak u Gradskoj upravi u Kruševcu kome su prisustvovali načelnici Raškog i Rasinskog upravnog okruga kao i načelnici jedinica lokalnih samouprava pomenutih okruga.\nSvrha sastanka je primena Zakona o o ozakonjenju objekata sa jasnim ciljem da se najveći broj objekata koji su izgrađeni suprotno zakonu vrati u legalne tokove, istakla je državni sekretar resornog ministarstva Aleksandra Damjanović.\nU radu građevinske inspekcije uočeni su izvesni propusti, rekla je Damajnović i naglasila da se sveobuhvatnom akcijom ministarstva uspešno rešavaju. Interes Republike Srbije je da svi koji ispunjavaju zakonom propisane uslove dobiji rešenje što pre, odnosno da najveći broj naših građana koji su u postupku ozakonjenja i okončaju započete postupke upisom svojih nepokretnosti u javne knjige.\nNačelniik Rasinskog upravnog okruga Branislav Vesić je rekao da će lokalnae samouprave razmotriti podnete zahteve u skladu sa postojećim Zakonom, a najveći broj izgrađenih nepokretnosti jesu porodični i stambeni objekti i stambeno poslovne zgrade za kolektivno stanovanje, i da ove predmete treba prioritetno rešavati\nU nastavku sastanka analizirana su sva sporna pitanja koja se nalaze u primeni Zakona u cilju ujednačavanja upravne prakse i ubrzavanja rada na ovim predmetima.\nPosted in Vesti Tagovi: građevinska inspekcija, ozakonjenje objekata\n← 58. tematska sednica Saveta Rasinskog upravnog okruga\nMinistar prosvete u obilasku škola →


U Pragu sastanak 150 univerziteta iz celog sveta\nTanjug 10. septembra 2018. 15:28\nBEOGRAD – Međunarodno udruženje za razvoj menadžmenta CEEMAN proslaviće svoju 25. godišnjicu i 26. međunarodnu konferenciju od 19. do 21. septembra, a tema konferencije biće „Redefinisanje poučavanja upravljanja: izvrsnost i relevantnost“.\nKako je saopšteno, očekuje se učešće oko 150 dekana, rektora, akademika i zaposlenih u vodećim poslovnim školama i univerzitetima širom sveta, a domaćin konferencije je „University of New York“ u Pragu.\nKonferencija će se održati pod zvaničnim pokroviteljstvom Evropskog parlamenta , zamenika menadžera Tomaša Zdećovskyja, Ministarstva prosvete, omladine i sporta Češke i gradonačelnika Praga Oldrića Lomeckyja.\n„Prag je dinamičan grad, pun istorijske lepote, rastuće ekonomije i grad koji se intenzivno fokusira na obrazovanje i obrazovne inicijative. Jedan od naših dugogodišnjih članova, University of New York u Pragu, zaista je odlično odigrao ulogu domaćina. Partnerstvo je pravo, jer kao ustanova za visoko obrazovanje u Češkoj zaista zaslužuju svo poštovanje,“ ocenila je predsednica CEEMAN-a Danica Purg.\nGeneralni direktor University of New York u Pragu Sotiris Foutsis kaže da je čast što CEEMAN, organizacija sa četvrt veka dugom tradicijom razvoja menadžmenta, smatra taj Univerzitet ključnim partnerom.\n„Partnerstvo je jasno priznanje našoj posvećenosti izvrsnosti i obezbeđivanju kvalitetnog visokog obrazovanja na najvišem nivou na engleskom jeziku, hiljadama studenata iz celog sveta“, rekao je on.\nNa ovogodišnjem događaju biće dva govornika, Roger Martin koji je imenovan od strane „Thinkers50“ 2017. godine za svetskog mislioca broj 1 u oblasti menadžmenta i Johan Roos, profesor opšteg upravljanja i strategije na „Hult International Busineš Sćool“.\nUdruženje CEEMAN osnovano je 1993. godine sa ciljem ubrzavanja rasti i kvaliteta poučavanja menadžmenta u srednjoj i istočnoj Evropi, a sada uključuje više od 200 ustanova za razvoj upravljanja u više od 50 zemalja.\nDanas orkanski udari vetra, sutra toplije i slabiji vetar\nŠargarepa najprodavanije povrće na Veletržnici\nInstitut: Upravni sud naložio zaustavljanje radova na izgradnji gondole na…\nGradonačelnici BGD i BL dogovorili proširenje saradnje\nDjaci na prolećnom raspustu od petka\nKolonija čaplji na Velikoj Moravi\nNaslovne strane za utorak, 23. april 2019. godine\nOprez zbog kiše i vetra, teretnjaci čekaju satima\nInstitut: Upravni sud naložio zaustavljanje radova na…\nPrivremeno povlačenje nekih antibiotika za urinarne…


Naučnici tvrde da način porođaja majke utiče na inteligenciju bebe - Zelena učionica\nBebe koje su rođene prirodnim putem imaju veći koeficijent inteligencije u odnosu na one rođene carskim rezom u “nametnutom” terminu\nBebe koje su rođene prirodnim putem imaju veći koeficijent inteligencije u odnosu na one rođene carskim rezom u “nametnutom” terminu, tvrde naučnici sa Jejla. Razlog je protein UCP 2, koji utiče na inteligenciju, a njegov nivo je veći u mozgu dece rođene prirodnim putem ili dece rođene carskim rezom ako je porođaj krenuo prirodnim tokom. Od ovog proteina zavisi kratkoročno i dugoročno pamćenje deteta, kasnije čoveka, što je ključno za stepen inteligencije.\nOvi rezultati su veoma važni jer je u poslednjoj deceniji došlo do ekspanzije porođaja carskim rezom, ali ne iz zdravstvenih razloga i kod beba koje su kroz trudove signalizirale da su spremne da izađu, već su mnoge majke ovu operaciju shvatile kao mogućnost da odrede datum i vreme rođenja svoje dece. Ginekolozi uglavnom tvrde da je, kada trudnica uđe u deveti mesec i beba je formirana, svejedno kada će se poroditi i zakazuju carski rez po svom nahođenju ili želji buduće majke. Ipak, naučnici su sada dokazali da se to negativno odražava na inteligenciju i da bi, ako nema zdravstvenih razloga, uvek trebalo sačekati prirodne trudove.\n14 komentara na "Naučnici tvrde da način porođaja majke utiče na inteligenciju bebe\n18 novembra, 2016 u 1:40 pm\n5 maja, 2017 u 10:27 pm\n6 maja, 2017 u 11:16 am\n6 maja, 2017 u 2:04 pm\nDeo obrazovnog sistema kaže:\n20 jula, 2018 u 11:46 pm\n5 maja, 2017 u 11:45 pm\nNavedete te dokaze sa Jejla. I ne samo njihovih istraživanja, već i ostalih naučnih i kliničkih instituta iz drugih zemalja, kao i naučno potvrđene radove svetskih eksperata koji su učestvovali u tom istraživanju.\n6 maja, 2017 u 7:54 pm\nMoje dete je rođeno carskim rezom i mogu sa sigurnošću da pobijem te njihove tvrdnje… Možda je još uvek mali (10 god) ali prevazilazi mnoga očekivanja perko škole i treninga pa do igranja na ulici sa drugarima….\n7 maja, 2017 u 5:55 pm\n7 maja, 2017 u 2:37 pm\n7 maja, 2017 u 5:40 pm\nMilica Trifkovic kaže:\n7 maja, 2017 u 6:05 pm\n21 jula, 2018 u 7:32 am\njulijana milosevic kaže:\n24 jula, 2018 u 10:17 am\n23 juna, 2019 u 5:54 am


Dogradnjom vrtića "Maslačak", u Sevojnu zadovoljene potrebe za upis dece - Portal Pasaž\nPosted: 4. marta 2019. u 14:51 / by Mirjana Milićević / comments (0)\nDogradnjom oko sto metara kvadratnih u vrtiću Maslačak u Sevojnu obezbeđen je dodatni prostor za smeštaj tridesetoro mališana čime su zadovoljene potrebe Sevojna za smeštajnim kapacitetima dece u ovu predškolsku ustanovu- rečeno je na pres konferenciji organizovanoj 4. marta u čast otvaranja dograđenog dela vrtića.\nGradonačelnik Užica, Tihomir Petković, uz prisustvo gradskih i rukovodstva Gradske opštine Sevojno, rekao je da su ovom investicijom, „uz 280 dece koja koriste usluge vrtića i tridesetoro novih“ zadovoljene potrebe Sevojna što se tiče ove ustanove, i najavio dogradnju novih kapaciteta, „ukoliko se za to ukaže potreba u budućnosti“.\nInvesticija je vredna sedam miliona i 550 hilada dinara, od čega je Ministarstvo privrede uložilo oko dva miliona i 900 hiljada, a ostatak je finansiran sredstvima Grada, rekao je gradonačelnik Užica.\nDirektorka Predškolske ustanove Užice, Veselinka Jovanović, pored ovog proširenja kapaciteta u Sevojnu najavila je da će se za mesec i po dana otvoriti i novi vrtić na Beloj Zemlji kapaciteta 100 mesta. Jovanovićeva je rekla da pedesetoro mališana sa Bele Zemlje koriste usluge vrtića u Užicu, a da će se novim kapacitetom od sto mesta na Beloj Zemlji zadovoljiti potrebe i ovog užičkog naselja. Izjavila je i da u gradu postoji potreba za novim kapacitetima budući da je na listi čekanja bilo oko 230 molbi za upis dece u vrtiće.\nŠto se Sevojna tiče, gradonačelnik Petković je rekao da je u prethodnom periodu urađeno nekoliko značajnih projekata kao što su asfaltiranje ulica i uređenje parkinga, a ono što se očekuje u najskorijem periodu je završetak radova na rekonstrukciji stare škole i početak izgadnej sportske sale u OŠ „Aleksa Dejović“.