seggroup – Sky Entertainment Group\nSKYMUSIC Creative Hub / SCH\n[SCH] Kreativni hub najvećih profesionalaca muzičke industrije _\n[SCH], sa više od 100 najtalentovanijih profesionalaca iz svih oblasti muzičke industrije, predstavlja jedinstvenu platformu za kreativni razvoj muzičkog stvaralaštva i mesto gde muzika nastaje i započinje svoje putovanje. [SCH] čini tim pažljivo odabranih producenata, kompozitora, tekstopisaca, aranžera i instrumentalista, koji svojim radnim iskustvom nižu najveće uspehe na regionalnoj muzičkoj sceni, kao i onih koji su pioniri savremenih trendova i inovativnih ideja. Uz najsavremeniju muzičku, audio i vizuelnu opremu i konstantnu podršku svih [SE] SKYMUSIC ENTERTAINMENT članica, ovaj kreativni hub predstavlja jedinstvenu muzičku kreativnu oazu stvaralaštva u ovom delu Evrope.\nSKYMUSIC AUDIO PRODUCTION / SMAP\n[SMAP] Snimanje, montaža i dizajn savršenih audio zapisa_\n[SMAP] tim čine iskusni producenti i inženjeri zvuka iz oblasti muzičke i TV produkcije zaduženi da, uz podršku najkvalitetnije audio tehnologije, ideje pretvore u perfektan audio zapis. U modernom kompleksu SKYMUSIC Studios, koji čini šest muzičkih studija opremljenih poslednjim inovacijama studijske tehnike, obavlja se snimanje, postprodukcija, montaža i dizajn zvuka po najvišim standardima, kako muzičkih audio projekata, tako i filmskih, pozorišnih i TV formata..\nSKYMUSIC PUBLISHING & DISCOGRAPHY / SPD\n[SPD] Rekreiranje muzičkog biznisa_\nIzdavaštvo, licenciranje, distribucija i monetizacija muzičkog dela na jednom mestu. Formiranje indentiteta muzičkog izdanja i pozicioniranje na digitalnim platformama – počev od naše streaming platforme E-Finity, do internacionalno prepoznatih, kao što su Spotify, Deezer, Apple Music, Amazon Music, YouTube i druge. Aktivno delovanje [SPD] tima u cilju promocije i licenciranja muzičkog dela, uz pažljivo postupanje prema svim pravnim regulativama u zaštiti autorskog dela, čini [SPD] veoma značajnom članicom [SE].\nSKYMUSIC ARTIST MANAGMENT & BOOKINGS / SAMB\n[SAMB] Svetski standard promocije muzičkih zvezda_\nDugogodišnje iskustvo u radu sa najvećim svetskim muzičkim zvezdama, među kojima su Robbie Williams, The Cure, Killers itd, stvorilo je uslove da se visoki standardi bukinga i menadžmenta u muzičkoj industriji primene i u radu sa domaćim izvođačima. Sa timom iskusnih menadžera i booking agenata, [SAMB] preuzima kompletnu brigu o kreiranju turneja i nastupa, pažljivo targetirajući opcije najpoželjnijih festivala, manifestacija i događaja. Naše usluge obuhvataju kompletan proces bookinga, kao i logistiku, ketering, foto i video snimanja, medijska praćenja, obezbeđenje i pravne i finansijske usluge.\nSKYMUSIC TEHNICAL PRODUCTION / STP\n[STP] Pomeramo granice između mogućeg i nemogućeg_\nKao lider u inovacijama i kreativnim tehnološkim rešenjima i lokomotiva entertainment industrije jugoistočne Evrope, [STP], na čelu sa firmom Skymusic Production, stoji iza realizacije gotovo svih najvećih događaja u regionu – od festivala i koncerata, do televizijskih formata. [STP] tim profesionalnih stručnjaka koji iza sebe ima 15 godina iskustva i više od 2500 izvedbi velikih, srednjih i malih događaja godišnje, usmeren je na potpunu realizaciju najzahtevnijih producentskih vizija – od ideje do gotovog proizvoda, konstantno pomerajući kreativne granice i postavljajući nove standarde u oblasti produkcije događaja.\nSKYMUSIC EVENT PRODUCTION / SKY EVENTS\n[SEP] Kreiramo strateška integrisana iskustva koja povezuju publiku sa vašim brendom_\n[SEP] tim je jedan od najiskusnijih timova u organizaciji događaja u ovom delu Evrope, sa više od 2500 realizovanih događaja na godišnjem nivou, petnaestogodišnjim iskustvom, uz realizaciju najznačajnijih manifestacija i festivala u regionu, kao i brojnih korporativnih događaja. Posvećeni strateškom upravljanju projektima, planiranju i uspešnoj realizaciji događaja, SKY EVENTS ne samo da ispunjava sve tehničke zahteve i produkcijski obeležava događaj, nego autentičnim storitelingom stvara trajne, neraskidive veze između brenda i publike. Svesni važnosti reakcije i emocije tehnološki napredne publike, [SEP] tim posebnu pažnju poklanja dizajnu i produkcijskim elementima događaja, konstantno radeći na unapređivanju znanja i na inovacijama i prateći najsvežije svetske trendove.\nSKYMUSIC VIDEO PRODUCTION / SVP\n[SVP] Produkcija video materijala koji pričaju vašu priču_\n[SVP] pruža tehničku ekspertizu i tehnološki najnapredniju opremu za snimanje svih vrsta događaja, s posebnim akcentom na muzičke, bilo da se održavaju u zatvorenim prostorima, ili na otvorenom. Višegodišnje iskustvo, stručnost i kreativno znanje stečeno radom na najvećim regionalnim muzičkim projektima – od festivala i koncerata do televizijskih formata, doprinelo je tome da [SVP] tim postane specijalizovan za proizvodnju prepoznatljivog video formata. Naši visokokvalifikovani dizajneri, videotehničari, inženjeri i reditelji pomoći će vam da vašu priču pretočite u autentičan, savremen video izraz, uz korišćenje najmodernije opreme i poslednjih inovacija u video produkciji, čime će doprineti ne samo unapređenom vizuelnom doživljaju publike na samom događaju, nego i neprikosnovenom utisku u post-video materijalima.\nSKYMUSIC MARKETING & PR / SMP\n[SMP] Umetnost komunikacije_\n[SMP] tim zadužen je za razvoj umetničkih i marketinških strategija u cilju promocije i plasmana izvođača i muzičkih i video sadržaja. Iskustvo u radu sa najvećim imenima inostrane scene prilikom organizacije gostujućih koncertnih i festivalskih nastupa, kao i sa najeminentnijim izvođačima regiona, [SMP] je učinio jedinstvenim i prepoznatljivim saradnikom značajnih muzičkih događaja, ali i korporativnih klijenata. Sa fokusom na kompletno osmišljavanje brenda, identiteta i strategije, kao i na rukovođenju ATL/BTL kampanja, digitalnim marketingom, komunikaciji sa javnošću, koordinaciji sa predstavnicima medija, pozicioniranjem sadržaja u medijima.\nSKYMUSIC SPONSORSHIPS & FUNDRAISING /SSF\n[SSF] Vaš partner u izgradnji beskompromisnog umetničkog identiteta_\n[SSF] tim zadužen je da, na obostrano zadovoljstvo, identifikuje i ugovori saradnju/prodaju sponzorskih prava na korišćenje imena i lika [SE] izvođača, bez ugrožavanja umetničke vizije ili senzibiliteta izvođača. Preuzimanje brige o sponzorstvima, traženje najboljih uslova i pažljivi odabir idealnog spoja brenda/sponzora sa izvođačem, u skladu sa njegovim profesionalnim afinitetima, kao i poslovnom politikom potencijalnog sponzora, je primarni cilj [SSF] tima. Ova usluga omogućava izvođačima da se bave isključivo kreativnom vizijom I umetničkim razvojem svog autorskog dela.\n[E-FINITY] Svi servisi na jednoj aplikaciji_\n[E-FINITY] savremena platforma obuhvata i nudi korisnicima najrazličitije servise iz različitih domena života. U sferi entertainment industrije, [E-FINITY] korisnici će imati mogućnost da na jednoj mobilnoj aplikaciji /IOS i Android/ gledaju I slušaju audio/video sadržaje, rezervišu i kupe ulaznice za sve događaje, izvrše bezgotovinska plaćanja, prate najnovije vesti iz oblasti kulture i zabave, uživaju u društvenoj mreži posvećenoj industriji zabave, te da imaju pristup mnoštvu drugih korisnih i zabavnih sadržaja.\n[SA] Gde se praksa susreće sa teorijom_\nNa čelu sa najistaknutijim imenima audio & video produkcije, Sky Akademija ima za cilj da, prvenstveno kroz praktičnu nastavu i case study slučajeve, višegodišnje iskustvo svojih eminentnih predavača prenese svima koji žele da razviju profesionalne veštine i znanja iz područja entertainment industrije. U rad su uključene sve oblasti savremene produkcije – od muzičkih audio/video formata, do produkcije za film ili TV. Bilo da se radi o osnovnoj studijskoj produkciji za manje muzičke formate, ili o radu na impozantnim projektima poput festivala, koncerata i TV emisija, [SA] polaznici prolaze kroz sva dostupna znanja i osnove u kreiranju, planiranju i izvođenju savremene produkcije i realizacije, od koncepta, do finalnog proizvoda i menadžmenta.\nSKYMYSIC STYLE & PHOTO / SSP\n[SSP] Mesto susreta šoubiznisa i vrhunske umetnosti_\nUnikatni portreti, editorijali i modna fotografija, autentični u svojoj viziji i izrazu – SKYMUSIC povezuje marketinško predstavljanje sa modom i prefinjenim umetničkim izrazom, predstavljajući klijente u njihovom najboljem svetlu u očima javnosti.


Za Dan opštine nagrađeni najbolji akademci - PPmedia\nZa Dan opštine nagrađeni najbolji akademci\nPosted on\t2 фебруара, 2020 3:28 pm by adminpp033\nPriboj – Kao i minulih 6 godina, od kada je 2. februar ustanovljen da se obeležava kao Dan opštine, lokalna samouprava tim povodom nije organizovala svečanost, već je sredstva opredeljena za tu namenu preusmerila za nagrade najboljim studentima.\nSa 120 hiljada dinara nagrađeno 14 pribojskih akademaca, foto: A.Rovčaniin\n– Ova nagrada mi izuzetno znači, jer je dokaz da se znanje i dalje priznaje kao vrednost, a milslila sam da se taj koncept polako gubi. Ovo je podsticaj da se i dalje trudim i pokazuje da sam na dobrom putu. Priboj iako je mala opština ima mnogo toga da ponudi svojim građanima, naročito omladini za koju se stvaraju uslovi da žive kao i mladi u prestonici, imaju sve potrebne sadržaje i idu u korak sa vremenom – rekla je jedna od dobitnica nagrade, Sonja Mijatović, studentkinja četvrte godine Filozofskog fakulteta u Beogradu.\nNa ovogodišnjem konkursu uslove je ispunilo 14 akademaca, koji su imali prosek ocena od 9,08 do 9,83, a koji studiraju na Medicinskom, Ekonomskom, Pravnom, Mašinskom, Filozofskom, Prirodno-matematičkom i Fakultetu tehičkih nauka u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Čačku. Svi oni nagrađeni sa po 120.000 dinara. Prijem najuspešnijim studenatima upriličen je u renoviranoj kući Jevđevića.\nPredsednik SO Priboj Boris Mrdović uručio nagrade najuspešnijim studentima, foto: A.Rovčanin\n– Vi ste budućnost ovog društva i snaga koja nama treba, pratimo vaš rad i ova novčana nagrada je samo mali znak pažnje kako bi vam dali dodatni vetar u leđa i pokazali kako trud i znanje itekako vrede. Priboj je grad na tromeđi, grad snage i činimo sve da bude mesto u koje se mladi nakon završenih studija vraćaju. Razvojem Slobodne zone stiču se uslovi da svoje znanje možete upotrebiti u svojoj opštini. Ulaganje u znanje nije trošak, to je ulaganje u našu budućnost i zato ćemo nastaviti da pomažemo pribojsku omladinu – rekao je predsednik Skupštine opštine Priboj, Boris Mrdović.\nOpština Priboj obeležava 02. februar kao datum kada se grad na Limu prvi put pominje u Povelji Kralja Fridriha III, izdatoj 20. januara 1448. godine po julijanskom kalendaru, odnosno 2. februara po gregorijanskom.\nОзнаке: Dan opštine Priboj, PRIBOJ, vesti priboj


JUTA: Rezervisani turistički aranžmani moći će da se iskoriste do 31. decembra 2021.godine\nBeta 28. aprila 2020. 16:40\nTuristički aranžmani koje su gradjani Srbije rezervisali u inostranstvu moći će da se iskoriste do kraja decembra 2021. godine, da se zamene za slične ili da se zatraži povraćaj novca od 1. januara 2022. godine, rekao je danas direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (JUTA) Aleksandar Seničić.\n„Gradjani koji su rezervisali aranžmane potpisaće ugovor sa agencijama i dobiti vrednosne vaučere koji omogućuju da se iskoriste u odloženom terminu do kraja sledeće godine, zamene za sličan iz ponude agencije ili ako se ne iskoristi ni ta mogućnost da se 1. januara zatraži povraćaj novca“, rekao je Seničić.\nDodao je da uredba, koja će Vkada uskoro doneti, predvidja da vrednosni vaučera za ceo iznos aranžmana bude osiguran polisom osiguravajuće kuće, bez obzira da li je isplaćen do kraja ako je plaćanje ugovoreno na mesečne rate.\nSeničić je rekao da oni koji prekinu uplatu na rate „praktično raskidaju ugovor“ o aranžmanu, a agencija u tom slučaju naplaćuje troškove ugovaranja, pa se može desiti da putnik mora da doplati do tada isplaćenu sumu.\nOn je rekao da je u sadašnjoj situaciji pandemije virusa Covid-19 kada u Srbiji osiguravajuće kuće ne osiguravaju za slučaj epidemije, pandemije ili neke druge više sile za gradjane koji su rezervisali aranžmane i agencije pronadjeno „najbolje rešenje koje se primenjuje i u zemljama EU“ .\n„Insistirali smo da i naša država donese ovakvu uredbu jer su to učinile i druge zemlje tako što su stale iza svoje turističke privrede i omogućile im da ne moraju odmah svima da vrate novac, a objektivno i nemaju ga jer nema prihoda, a uplaćeni novac su uložili u pripremu objekata“, rekao je Seničić.\nUkupna vrednost svih rezervisanih aranžmana je oko 150 miliona evra, najveći deo se odnosi na Grčku, Tursku i Egipat, a mali deo na Španiju, Italiju, Crnu Goru i Bugarsku.\nSeničić je rekao da godišnje iz Srbije na Palma de Majorci letuje od 8.000 do 10.000 gradjana, a da od 900.000 gradjana koliko se godišnje u Grčkoj odmara 100.000 je u hotelima gde dan košta više od 100 evra.\nIstakao je da zakoni o obligacionim odnosima i turizmu dozvoljavaju da agencije u situaciji više sile „podele“ rizik sa putnicima i naplate 50 odsto troškova, ali da bi to izazvalo nezadovoljstvo putnika, a agencije bi bile na lošem glasu iz čega slede dalje posledice.\n„Turistička privreda pregovara sa državom o dodatnim merama podrške, pre svega isplatom minimalca za radnike do kraja godine“, rekao je Seničić.\nDodao je da su turističke firme zatražile i produženje moratorijuma na otplatu kredita, više od tri meseca koliko je odloženo za privredu i gradjane.\nProtestuju taksisti u Podgorici,traže razgovor s ministrima


Ne davimo Beograd: Baklje i ozvučenje, odraz slabosti i Vučićevog straha - MediaSfera\nNe davimo Beograd: Baklje i ozvučenje, odraz slabosti i Vučićevog straha\nInicijativa Ne davimo Beograd ocenila je da je odluka o paljenju baklji i razvlačenju ozvučenja, kao i organizacija protesta „vlasti protiv građana“, odraz slabosti i straha vlasti predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\n„Buka kojom se građani bore protiv diktature, a koja je odjeknula sa naših prozora i terasa u trenutku kada nam druga sredstva nisu dostupna zbog opasnosti od pandemije, očigledno je da boli vlast“, ocenila je Inicijativa u saopštenju.\nKako se dodaje, buka je „odraz ogromnog nezadovoljstva koje čak ni zloupotrebljeni mediji ne mogu više da sakriju“.\nInicijativa je pozdravila hrabrost i odlučnost građana u Nišu, Novom Sadu, različitima krajevima Beograda i drugim gradovima, da se suprotstave grupama „plaćenika i huligana koji su spremni da po nalogu maltretiraju svoj narod“.\n„Bukom protiv diktature“\nU Beogradu i mnogim gradovima širom Srbije građani već šest dana zaredom, učestvuju u akciji „Bukom protiv diktature“.\nAkcija „Svaki dan digni glas: “Bukom protiv diktature“ organizovana je na poziv inicijative Ne davimo Beograd i Građanskog fronta, a počinje u 20:05 minuta, posle aplauza podrške zdravstvenim radnicima.\nLupanjem u posuđe, pištaljkama, navijačkim trubama ili emitujući muziku sa balkona i prozora, građani iz večeri u veče izražavaju protest protiv aktuelne vlasti i, kako su ocenili organizatori, odbijaju da budu „podanici u diktaturi“.\nNovosađani su juče tokom dana na Vajber grupama i na Tviteru pozivali sugrađane da tokom akcije „Bukom protiv diktature“ podrže i svoju sugrađanku Anu Lalić, novinarku portala Nova.rs, koja je početkom aprila uhapšena pod optužbom da je tekstom o nedostataku zaštitne opreme u Kliničkom centru Vojvodine širila paniku i narušila ugled te zdravstvene ustanove.\nVatromet, baklje i poruke sa razglasa\nTačno u 20.30 zapaljene su baklje, a potom je usledio petominutni vatromet. Po završetku vatrometa sa razglasa je još oko 15 minuta puštana snimljena poruka o predsedniku Stranke slobode i pravde Draganu Đilasu. Kako javlja Autonomija, sve vreme stanari okolnih zgrada su negodovali i lupali u šerpe, a čulo se i nekoliko petardi. Čule su se i brojne uvrede na račun onih koji su bili na krovu „Aleksandar bulevar centra“.\nU većini naselja u Beogradu nije bilo vatrometa i puštanja muzike sa razglasa u znak podrške vlastima.\nBakljade pristalica SNS-a je, međutim, bilo u Nišu gde se više od 30, uglavnom mlađih muškaraca, okupilo kod višespratnica na uglu Rudničke i ulice Čarnojevića u opštini Palilula.\nPrema tvrdnjama stanara okolnih zgrada, nije bilo ni jedne patrole policije koja bi proverila da li imaju dozvolu za kretanje u vreme policijskog časa.\nPristalice SNS-a bile su aktivne i u Čačku gde su u 20.30 na više lokacija paljene baklje na terasama i prozorima, a čulo se i skandiranje protiv lidera Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa.\nTagoviBukom protiv diktature Ne davimo Beograd protest srbija\nKorona virus: Da li je ovo kraj vanrednog stanja?\nObaveštajne službe SAD: Da li je korona virus napravljen u laboratoriji?\nPrivremene kosovske institucije preuzele ski-centar Brezovica


Proizvođač grejnih tela "Zoppas" zainteresovan za investicije u Kikindi - Moguć posao za 200 radnika - Edukaplus\nProizvođač grejnih tela „Zoppas“ zainteresovan za investicije u Kikindi – Moguć posao za 200 radnika\nZnačajna strana investicija, svi su izgledi, na pragu je da se realizuje u Kikindi, a kako je najavio prvi čovek Kikinde Pavle Markov, reč je o „Zoppas grupi“, čije je poslovodstvo u razgovoru sa Kikinđanima već gotovo godinu dana. Markov je obavestio da su pregovori, uz konsultacije sa Vladom Srbije, u završnoj fazi i da se parafiranje ugovora o saradnji očekuje ovog proleća.\nBiće to prvi „Zoppas“ pogon u našoj zemlji, koji će za početak imati oko 200 radnika. Vremenom će, kako se biznis bude širio, potrebe za radnom snagom biti veće. Poređenja radi, „Zoppas“ je na isti način, pre dve decenije, počeo poslovanje u Rumuniji, da bi danas, u svojim postrojenjima u ovoj zemlji, konkretno u Velikom Semiklošu, imao nešto više od 3.000 radnika. Kikinđani se nadaju da će u njihovom slučaju biti takav sled događaja.\n– Strane investicije izuzetno su važne za svaku, pa i našu sredinu – naglašava Markov. – Ispunićemo sve uslove koje „Zoppas“ zahteva.\nVrednost ovog investicionog poduhvata je utoliko veća ako se ima na umu da je to svetski lider u proizvodnji električnih otpornika i grejnih tela. „Zoppas“, sa širokim proizvodnim spektrom, ima 11 fabrika na tri kontinenta, sa više desetina zaposlenih. Dočekujemo ovu kompaniju raširenih ruku, s nadom da će, u obostranom interesu, zauvek ovde ostati…\nKoliko su u „Zoppasu“, čije je, inače, sedište u Italiji, ozbiljno shvatili otvaranje nove poslovne destinacije u Kikindi najilustrativnije potvrđuje oglas u našim medijima kojim pozivaju meštane za rad u njihovoj budućoj fabrici. Postupak prijavljivanja zainteresovanih poverili su Opštinskoj upravi, a oni će potom odabrati najbolje.\nProjekat fabrike faktički je urađen. Biće to braunfild investicija, odnosno, poslovno oživljavanje starih, napuštenih, fabričkih zdanja, kakvih je, inače, u Kikindi mnogo. „Zoppas“, dakle, može da bira lokaciju, a najverovatnije će se odlučiti za takzovanu staru industrijsku zonu na izlazu iz grada u pravcu Beograda.\nPoziv „Zoppasa“ za proveru sposobnosti za rad u njegovoj budućoj fabrici, naišao je među Kikinđanima na veliki odjek. Za tri dana kancelariji broj 88 u zgradi Opštine javilo se više od 600 osoba. Evidentiranje, inače, traje do 16. februara, a ono važi za svakoga ko hoće da radi, čak i za već zaposlene, uključujući i one koji nisu na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje.\nDovodi ih granični prelaz\nZa dolazak „Zoppasa“ na sever Banata, može se zaključiti, najkrivlji je pre 15 meseci otvoreni međunarodni granični prelaz Nakovo-Lunga. Podignuta rampa omogućava svaku, pa i poslovnu komunikaciju sa komšijama. „Zoppas“, s fabrikom u Velikom Semiklušu, udaljenom od prelaza jedva 30 kilometara, video je na našaoj strani novu jeftinu, ali kvalitetnu, putujuću radnu snagu. Vremenom su u kompaniji zaključili da im je isplativije da u obližnjoj Kikindi otvore pogon, zašta su se čelnici ovog grada sve vreme zalagali.


Husović: Tri osvojena mandata potvrda ispravne politike BS-a - PV Informer Husović: Tri osvojena mandata potvrda ispravne politike BS-a - PV Informer\n1 godina pre 407 pregleda Izvor: cdm.me\nPredsjednik Bošnjačke stranke Rafet Husović zahvalio se večeras biračima koji su podržali izbornu listu “Bošnjačka stranka – Ispravno – Rafet Husović”.\n“Prema preliminarnim podacima, naša stranka je osvojila tri poslanička mandata, i ostvarili najbolji izborni rezultat od osnivanja. Drago mi je da su građani prepoznali ispravnost naše politike i što su nam ukazali povjerenje. Želim da se zahvalim svim našim aktivistima i simpatizerima, koji su iznijeli ovu kampanju i koji su nesebičnim zalaganje doprinijeli ovakvom rezultatu”, saopštio je on.\nPrema njegovim riječima želi da poruči da će Bošnjačka stranka nastaviti da vodi politiku koja je u skladu sa pravcem koji su od osnivanja zacrtali, a to su srazmjerna zastupljenost bošnjačkog naroda u državnim institucijama, politika ravnomjernog regionalnog razvoja, a sve u cilju poboljšanja životnog standarda svih građana Crne Gore.\n“Očekujem da će se nastaviti evropski i evroatlantski put Crne Gore kao građanske i multietničke zajednice, NATO članice i da će ta politika nastaviti da bude dominatna državna politika i u narednom periodu”, poručio je Husović.


Stojan i njegov brat su od malih nogu odrastali uz porodičnu firmu i to im je umnogome odredilo životni put. Nakon završenog fakulteta, Stojan se vratio u porodičnu firmu, koja u tom trenutku ima 15 radnika, gde mu je jedan od poslova bio i da proizvedenu robu autom razvozi klijentima. Danas Aling-Conel u svoje dve kompanije ima oko 350 radnika, a izvoze i na inostrana tržišta.\nU serijalu "Ja preduzetnik" Stojan objašnjava šta je osnova za uspeh u poslu, ističe da se bez rizika ne može napredovati, ali i savetuje da nikad ne treba odustajati i da rezultati ne dolaze preko noći.\nJa, preduzetnik, Stojan Dangubić\nIzvršni direktori kompanija su, po pravilu, veoma uspešni, ali su takođe i – ljudi. A biti čovek znači grešiti.


Ko sada može da putuje u Njemačku? | Republika Srpska\nNaslovna Svijet Ko sada može da putuje u Njemačku?\nS obzirom na dramatičan broj zaraženih korona-virusom, u mnogim dijelovima Njemačke bi narednih dana ili sedmica restriktivne mjere mogle da budu pooštrene. Mnogi traže da se “pravilo 2G” uvede u čitavoj zemlji. Turisti bi zato obavezno trebalo da se informišu o epidemiološkoj situaciji, naročito u pokrajini u koju dolaze, prenosi DW.


EVROPSKE VESTI: Američki izbori ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nEVROPSKE VESTI: Američki izbori\nHome/Vesti/EVROPSKE VESTI: Američki izbori\nAmerikanci su glasali za novog predsednika. Istražujemo francuske, belgijske, nemačke i grčke članke kako bismo videli, šta bi ishod mogao da znači za odnose EU i SAD.\nFrancuska: Bez presedana\nLe Monde izveštava o situaciji bez presedana tokom američkih izbora. Tramp se proglasio pobednikom na predsedničkim izborima i pre nego što su svi glasovi prebrojani. Štaviše, Tramp navodi da su izbori “namešteni” i preti da će ići na Vrhovni sud kako bi zaustavio brojanje glasova. Tokom predsedničkih izbora 2000. godine, između Džordža V. Buša i Al Gora, Sud je na kraju morao da interveniše kako bi doneo odluku o pobedniku. Odluka Suda, međutim, usledila je mesec dana nakon što su prebrojani svi glasački listići. Tramp, nagoveštavajući intervenciju Vrhovnog suda na tekućim izborima, dolazi bez ikakvih značajnih dokaza o prevari ili nepravilnostima. Sjedinjene Države, jedna od najstarijih demokratija na svetu, nalaze se u situaciji bez presedana, u kojoj predsednik koji unapred namerno remeti izborni proces, proglašava pobedu pre njegovog završetka i preti uplitanjem nezavisnog suda, nad kojim ne bi smeo da demonstrira moć.\nBelgija: Transatlantski stav\nRTL izveštava o reakcijama vlada u Evropi i širom sveta na američke predsedničke izbore. Nemački ministar spoljnih poslova, Hajko Mas pozvao je američke zvaničnike da “veruju izbornom procesu”. Mas, čija zemlja trenutno predsedava Evropskom unijom, insistirao je na potrebi “strpljenja i čekanja” do kraja brojanja. Žan Iv Le Drian, ministar spoljnih poslova Francuske, naglasio je značaj odnosa između Sjedinjenih Država i Evropske unije. Rekao je da SAD i EU moraju da razviju “novi transatlantski odnos” nakon izbora, bez obzira na to ko pobedi. „Izbor predsednika je na Amerikancima. Tada ćemo morati da radimo sa izabranom ličnošću i sa novom američkom vladom, bez obzira na sve “, dodao je. Za Ujedinjeno Kraljevstvo, odnosi sa SAD ići će “iz snage u snagu” bez obzira na ishod, rekao je britanski ministar spoljnih poslova, Dominik Rab. Dodao je da će Velika Britanija i dalje ostati “čvrste pristalice Pariskog sporazuma”. I Rab i britanski premijer Boris Džonson odbili su da komentarišu Trampovu preranu tvrdnju o pobedi. Slovenski premijer Janez Janša čestitao je Donaldu Trampu na Twitteru pobedu na izborima pre nego što su svi glasovi prebrojani i objavljen službeni rezultat.\nNemačka: Svima preko okeana je drago\nDeutsche Welle piše o budućnosti odnosa EU i SAD. Transatlantski odnos primio je udarce za vreme Trampovog predsedništva. „Nećete moći da vratite vreme u dobra stara vremena. Tako će i dalje biti problema u transatlantskim odnosima. Ali što se tiče predsedništva Bajdena, postoje nade da bi situacija mogla bitno da se poboljša “, rekao je Janis Emanuilidis, direktor Centra za evropsku politiku, briselskog think tank-a. Tramp je Evropu prepoznao kao zlo veće od ostalih globalnih igrača. Rajnhard Butikofer, poslanik EP iz Evropske stranke zelenih i spoljnopolitički stručnjak, primetio je da “Kada čujemo da predsednik Tramp kaže da je Evropska unija neprijatelj, to ne čini argument iz Vašingtona jačim u evropskom javnom diskursu.” Ipak, Butikofer misli da u Vašingtonu i američkom Kongresu još uvek ima mnogo političara – uključujući republikance – koji su svesni da je za rešavanje Kine, Rusije i drugih globalnih igrača potrebna saradnja sa Evropom. Istraživači za spoljne odnose Evropskog saveta misle da će se Sjedinjene Države ponovo pridružiti Pariskom sporazumu iz 2015. godine i Svetskoj zdravstvenoj organizaciji, kao i ojačati NATO – čak i ako će SAD nastaviti da pritiska evropske države da više daju svoj doprinos budžetu vojne alijanse. Mnogi se u Briselu nadaju da bi predsedništvo Bajdena moglo da pomogne u promeni, ali Emanuilidis veruje da prilično nežan tretman koji je Evropa do sada imala prema Kini, ne bi posebno obradovao demokratskog predsednika. “Jedan bi izazov mogao biti, na primer, nova administracija koja kaže: ‘Spremni smo na saradnju kada su u pitanju multilateralna pitanja, spremni smo na saradnju u vezi sa klimom, spremni smo na saradnju u WTO-u. Ali želimo da u zamenu budete oštri, na primer, prema Kini”, rekao je.\nGrčka: Kad Amerika kine …\nTo Vima piše o promeni u međunarodnom sastavu, koju je donelo Trampovo predsedništvo. Donald Tramp nije se pokazao loše kao što su ankete mogle nagovestiti. Štaviše, povećao je svoje glasove za žene, Afroamerikance i manjine. Sa stanovišta međunarodnog sistema i Evrope, međutim, pravila, sistemi i institucije izgrađeni nakon Drugog svetskog rata potpuno su se raspali pod Trampovim vođstvom i njegovom kratkovidom politikom „Amerika na prvom mestu“. Štaviše, Amerika se povukla iz globalnih institucija i procesa u nizu izolacionističkih vežbi. Čini se da je Evropa, osim Poljske i Turske, generalno zabrinuta za budućnost odnosa EU i SAD. Transatlantski odnos ne može se vratiti starom, tradicionalnom modelu, jer su, na primer, EU i SAD postali ekonomski konkurenti, za razliku od prošlosti, a nove političke elite koje dominiraju SAD-om ne razuju Evropu toliko kao stare. Iz tih razloga Evropska unija ima novi cilj “strateške autonomije” od SAD-a. Što se tiče Grčke i Kipra, zemlje se nadaju i očekuju Džoa Bajdena kao predsednika, što će rezultirati „kontrolom Turske.“ Ako Donald Tramp na kraju ostane u Beloj kući, stvari će ostati manje-više iste, ili će se možda pogoršati, kako se očekuje da će Trampova administracija tražiti da se približi Turskoj.\nBy premins| 2020-11-06T13:09:14+01:00\tNovember 6th, 2020|Categories: Vesti|Tags: Evropske vesti|Comments Off on EVROPSKE VESTI: Američki izbori


Kanabis renesansa u Evropi – uticaj moguće legalizacije u Nemačkoj | Talas.rs\nNakon što je postignut konačni koalicioni sporazum između nemačkih socijaldemokrata, liberala i zelenih, procurela je još jedna vest – da nova koaliciona Vlada planira legalizaciju kanabisa.\nKakav uticaj može imati legalizacija kanabisa u Nemačkoj na ostale zemlje koje se još uvek nisu odvažile na ovakav korak? U čemu se tačno odgleda štetnost rata protiv droge i zašto Evropa od toga polako odustaje?\nDirektni i indirektni troškovi rata protiv droge\nKanabis je dugo delio sudbinu ostalih psihoaktivnih supstanci u ’’ratu protiv droge’’, mada je lako uvideti da između njega i drugih ’’teških’’ droga postoji kvalitativna razlika. Da li ste ikada čuli za slučaj da neko nije imao novca za travu pa je zato opljačkao banku i pri tome ubio nekoliko ljudi? Pristup tvrdog paternalizma po principu – mi znamo da je kanabis loš po vas, i zato ćemo da vas drastično kažnjavamo ako ga koristite ili prodajete – počeo je polako da ustupa umerenijim glasovima tokom prethodnih nekoliko decenija.\nPrvo, očigledno je da tvrda zabrana psihoaktivnih supstanci nije dala rezultate koje su neki političari obećavali svojim biračima: droge na ulici i dalje ima, a zabrana je stvorila jake organizovane kriminalne grupe od kojih neke imaju i politički uticaj. Drugo, borba protiv droge sa sobom nosi i veoma visoke troškove, kako direktne tako i indirektne. Direktni troškovi su oni koji su vezani za policiju, tužilaštvo i pravosuđe koji gone, hvataju i procesuiraju veliki broj sitnih uličnih preprodavaca, a koji bi bili mnogo bolje upotrebljeni na nekom drugom mestu, na primer u borbi protiv organizovanog kriminala.\nMeđutim, indirektni troškovi još su veći – svi korisnici droga ili sitni dileri koji su osuđeni čak i na manje kazne dobijaju krivični dosije, što će ih kasnije pratiti, i otežavati im uključivanje u društvo, od dobijanja normalnog posla pa nadalje. Stigmatizacija ne samo da će koštati njih lično, nego i celokupno društvo kroz eksterne efekte, kao što je niža suma naplaćenih poreza ili viši rashodi za socijalne programe.\nMožda i najgori primer ovakve politike je ’’three strikes out’’ u pojedinim državama SAD-a gde se za tri krivična dela propisuje doživotni zatvor – dok je ovo možda primereno za nasilne zločine kao što su ubistva, silovanja ili oružane pljačke, teško da je tako u pitanju prodaje nekoliko grama marihuane. Treći razlog jeste da pravo glasa dobijaju generacije koje su mnogo manje društveno konzervativne u odnose na generaciju svojih roditelja – oni nisu nužno rekreativni uživaoci kanabisa, ali su ga često probali i prema njemu kao i uopšte prema drogama imaju mnogo liberalniji stav. Ovo je izazvalo talase promena u politici prema kanabisu.\nPočetak kanabis renesanse u Evropi\nPrvi talas promena bio je žmurenje na rekreativno korišćenje kanabisa. Veliki broj zemalja nije legalizovao posedovanje manje količine ove droge, ali je iz domena krivičnog ovo prebacio u domen prekršajnog prava, uglavnom sa novčanim kaznama. Ovo je slučaj u Francuskoj, gde maksimalna kazna za posedovanje do 100 grama marihuane iznosi 200 evra, a slično je i u Italiji.\nNeke druge zemlje kao Nemačka i dalje imaju oštre, pa čak i zatvorske kazne za ovakve prekršaje, ali se policiji i tužilaštvu daju pismene preporuke da se ovakvi slučajevi ne procesuiraju. Naročito kada su u pitanju manje količine. Portugal je dekriminalizovao posedovanje do 25 grama marihuane, a Španija je omogućila čak i gajenje za ličnu upotrebu do pet biljaka po osobi.\nHolandski primer predstavlja primer nonsensa: dekriminalizovala je posedovanje do pet grama, ali je postojanje kafića gde se marihuana može koristiti neka vrsta žmurenje na zakone koji zabranjuju prodaju – njima je dozvoljeno da prodaju do pet grama po transakciji po mušteriji dnevno, odnosno da imaju u zalihama najviše 500 grama, ali bez mogućnosti da marihuanu gaje u količinama većim od pet biljaka. Ovo je potpuni nonsens jer su oni time po prirodi primorani da kupuju na crnom tržištu.\nČeška predviđa samo nižu novčanu kaznu za posedovanje do deset grama ili gajenje pet biljaka koja se u praksi ni ne naplaćuje. Drugi talas promena bila je dozvola za proizvodnju i prodaju kanabisa u medicinske svrhe: u EU je 16 zemalja dozvolilo prodaju kanabisa ili takvih preparata (Irska i Danska u okviru pilot programa), a to je praksa i u Švajcarskoj, Norveškoj i Velikoj Britaniji. Ovakva prodaja je strogo kontrolisana, lekovi se izdaju na recept i kupuju u specijalizovanim radnjama i apotekama. Međutim, u svim ovim zemljama je prodaja kanabisa i dalje krivično delo za koje su zaprećene visoke kazne za količine veće od propisanih za ličnu upotrebu.\nUticaji van Evrope – Urugvaj, Kanada i SAD\nNa ovakve promene uticaj je imalo i širenje legalizacije u zemljama van Evrope u proteklih par godina, konkretno u Urugvaju, Kanadi i SAD.\nUrugvaj je legalizovao kanabis u potpunosti, uz gajenje do šest biljaka po osobi, dok je država proizvođač za legalno tržište. To je uradila i Kanada, ali se krajnja rešenja razlikuju između provincija: negde samo državne kompanije mogu da prodaju ili proizvode kanabis izvan onog za ličnu upotrebu, a negde to mogu da rade i licencirani privatni preduzetnici.\nSjedinjene američke države, sa druge strane, nemaju federalno rešenje već same države odlučuju po ovom pitanju. Time se i rešenja razlikuju: 18 država je legalizovao kanabis, a još dodatnih 13 je njegovu upotrebu dekriminalizovalo. U Oregonu je kanabis bio dozvoljen još od 1973, dok su to poslednji uradili Njujork, Virdžinija i Nju Meksiko u martu i aprilu ove godine. Sve savezne države SAD koje su legalizovale kanabis dozvoljavaju njegovu komercijalnu prodaju, ali ne i Distrikt Kolumbija u kome se nalazi Vašington, a sve dozvoljavaju i gajenje za ličnu upotrebu osim država Vašington i Nju Džerzi.\nKanabis u Nemačkoj po kanadskom modelu?\nMeđu političkim partijama u Nemačkoj za legalizaciju marihuane najviše su se zalagali Zeleni. Oni su nekoliko puta i predlagali u saveznom parlamentu zakone po ovom pitanju, od čega je najviše pažne privukla njihiova studija iz 2015.\nOvom studijom procenjeni su benefiti od ovakve politike u iznosu od četiri milijarde evra godišnje: dve milijarde manje troškova države vezano za suzbijanje prodaje kanabisa, i nove poreske prihode od dve milijarde kroz akcize na prodaju ovakvih proizvoda. Iz pregovora nisu došli nikakvi detalji o tome kako će legalizacija izgledati, možda zato što oni nisu ni ugovarani već je dostignut samo načelni sporazum.\nAko su glavni argumenti za promenu zakona pored davanja veće slobode izbora i oni argumenti fiskalne prirode, vrlo je verovatno da će nemačko rešenje biti pisano po ugledu na kanadsko: prodaja marihuane biće legalna, ali u specijalizovanim prodavnicama i na ovakve proizvode će se naplaćivati akciza u skladu sa visinom sadržaja THC, dok će proizvodnja za lične potrebe ostati ograničena na manji broj biljaka ili i dalje zabranjena.\nZa uglavnom konzervativno i oprezno nemačko društvo prednost ovakvog rešenja jeste pitanje sigurnosti i kontrole, pa će proizvodnja ostati ili u rukama države ili licenciranih i kontrolisanih privatnih proizvođača. Ovo bi svakako predstavljalo dobar korak, ali nije rešenje koje će rešiti sve probleme, što se vidi i u samoj Kanadi. Tamo je veliki deo tržišta kanabisa i dalje ostao van leganih tokova, kao posledica visokih cena i samog kvaliteta. Prvo, mali broj licenciranih proizvođača koji moraju da ispunjavaju dosta birokratskih uslova, kao i naplata akcize i poreza na promet, dovodi do visoke cene ovih proizvoda u samim prodavnicama. Drugo, tu je i pitanje i kvaliteta proizvoda: proizvodnju vrše nove kompanije koje u ovakvom poslu često nemaju dovoljno iskustva, za šta je potrebno vreme. Za sada su lokalni nelicencirani proizvođači i dileri još uvek u mogućnosti da se nose sa ovakvom konkurencijom.\nNemačka kao uzor za druge evropske zemlje\nLegalizacija kanabisa u Nemačkoj biće prva velika legalizacija u Evropi. Jedina zemlja na kontinentu koja je to uradila za sada je mali Luksemburg, koji je nedavno dozvolio gajenje do četiri biljke za ličnu upotrebu i prodaju semenja kanabisa, dok su tek najavljeni planovi za usvajanje propisa kojima će se ustanoviti sistem legalne proizvodnje i prodaje kanabisa i proizvoda sa njime preko licenciranih prodavnica. Ostaje da se vidi da li će to značiti državni monopol, ili će u sistem biti uključeni i privatne kompanije. Interesantno je da Vladu Luksemburga koja je usvojila ovaj zakon čine isto liberali, zeleni i socijal-demokrate, kao i novu nemačku Vladu.\nAko se kanabis legalizuje u Nemačkoj, to ne može ostati neprimećeno u drugim zemljama, pošto je to ekonomski najvažnija ali i najmnogoljudnija zemlja u Evropskoj uniji. Ovo bi mogao da bude veoma važan podstrek za slične korake u drugim zemljama, naročito kada se nakon nekoliko godina budu videli rezultati ovakve politike ne samo po državne prihode od naplate specifičnih akciza i drugih poreza, nego i po rasterećenje državnog aparata, incidencu korišćenja kanabisa naročito među mladima, turizam i slično. Da li će to biti dovoljan podstrek i za Srbiju da legalizuje kanabis?\nTAGS: kanabis legalizacija Nemačka renesansa Srbija zeleni


Radnici FVK, nevidljivi za državu: nit penzija nit otpremnina - Penzin\nPočetna Magazin Godine Radnici FVK, nevidljivi za državu: nit penzija nit otpremnina\nKada je Ministarstvo za rad Fabrici vagona Kraljevo odobrilo socijalni program, ova grupa radnika je izbrisana. Formalno su i dalje u fabrici, ali nemaju plate, niti zdravstveno osiguranje.\nPre pola godine ponadali su se da će posle više od četiri decenije rada otići u zasluženu penziju. Međutim, socijalni program uz otpremnine podrazumevao je i povezivanje staža i uplatu doprinosa, što nije važilo za radnike koji imaju više od 40 godina staža.\n“Bili smo na spisku za socijalni program kao i ostalih 800 radnika, i to dva puta. U oba slučaja smo odbijeni, brisani sa spiskova jer po nečijem tumačenju imamo uslov za penziju, pa za nas nema otpremnina”, kaže Luka Mićić, jedan od zakinutih radnika.\nRadnicima je najpre naloženo da povuku tužbe ukoliko su za zaostale zarade tužili FVK kako bi se našli na spisku za otpremnine. Ali, mada su i to uradili, postali su prekobrojni.\nDa su bili na spisku za otpremnine, dobili bi i potvrdu da će im država povezati staž i do danas bi već dobili i prvu penziju.\n“Sa 62 godine života i 42 godine staža ja sam za državu već penzioner. Ali bez uplaćene četiri godine staža, PIO ne odobrava penziju, pa ću ako se ovo ne reši, kod kuće morati da čekam još tri godine da steknem uslov za starosnu penziju” rekao nam je radnik Ljubiša Janković.\nU “nevidljivoj” grupi ima desetak bravara, zavarivača, tehničara, ali i mašinskih inženjera koji su po radnoj knjižici stekli jedan od uslova za penziju, ali nedostaju neke godina staža koje nisu uplaćene. Već mesecima oni ne mogu na tržište rada jer imaju uslov za penziju, a neće ih ni u Fabrici jer angažuju mlađe.\nBez primanja i zdravstvene knjižice oni su teret za porodice, a za državu su – nevidljivi, zaključuje Nenad Božović, novinar Blica.\nPodsećamo kakav je odnos bivših radnika, penzionera FVK prema svojoj fabrici:\nTags:Fabrika vagona KraljevoFond PIOKraljevoMinistarstvo rada zapošljavanja i socijalne politikeNacionalna služba za zapošljavanje NSZotpremninepenzionisanjeradni stažsocijalni programSrbija


Ulaganja u nauku preduslov razvoja Srbije Ulaganja u nauku preduslov razvoja Srbije – Personal magazin\nUlaganja u nauku preduslov razvoja Srbije\nMinistar prosvete i nauke u Vladi Republike Srbije Žarko Obradović ocenio je danas u Nišu da je ljudski potencijal najvredniji resurs kojim Srbija raspolaže i podsetio na to da su…\nMinistar prosvete i nauke u Vladi Republike Srbije Žarko Obradović ocenio je danas u Nišu da je ljudski potencijal najvredniji resurs kojim Srbija raspolaže i podsetio na to da su naši učenici u poslednje četiri godine osvojili više od 400 medalja na raznim međunarodnim takmičenjima.\nbradović je na otvaranju festivala nauke “Nauk nije bauk!” poručio da bez nauke nema razvoja Srbije i istakao da kvalitet obrazovnog i naučnog sistema treba podići na viši nivo.\nOn je saopštio da resorno ministarstvo zajedno sa gradom radi na projektu otvaranja naučno-tehnološkog parka u Nišu i na završetku stanova za mlade naučnike.\nMinistar je istovremeno uputio poziv osnovnim i srednjim školama da učestvuju na konkursu za opremanje školskih objekata, za koji je resorno ministarstvo iz kredita obezbedilo 27 miliona evra.\nŠkole se, kako je naveo, mogu prijaviti sa projektima za opremanje, dogradnju, popravku i unapređenje energetske efikasnosti svojih objekata.\nObradović je objasnio da je kredit obezbeđen kod Evropske investicione banke (EIB) i ocenio da će ta sredstva u znatnoj meri popraviti stanje školskih objekata u Srbiji.\nPrema njegovim rečima, čitav taj posao trebalo bi da bude završen do početka naredne školske godine.\nOn je podsetio na to da u Srbiji ima 2.300 školskih objekata, pri čemu je u prethodne četiri godine sagrađeno 26 novih škola, pet đačkih domova, dva studentska doma, deset školskih sportskih sala i opremljeno 350 postojećih objekata.\nMinistar je izrazio očekivanje da će se na konkurs prijaviti veći broj škola iz južne i istočne Srbije, s obzirom na to da je stanje tih objekata lošije u odnosu na školske objekte u drugim delovima zemlje.\nFestival „Nauk nije bauk!“ organizuje gimnazija „Svetozar Marković“ iz Niša, pod sloganom „Sve(t) je u nauci“. Cilj organizatora je da podstakne mlade talente, zainteresuje najmlađe za nauku, kao i da podrži kreativne ideje mladih.\nOvaj projekat ima podršku Ministarstva prosvete i nauke, Grada Niša, Uprave za obrazovanje, kulturu, omladinu i sport, Odseka za omladinu i Centra za promociju nauke.\nPosetioci festivala biće u prilici da, u okviru postavki, prezentacija i predavanja, vide naučno-popularne eksperimente i upoznaju najnovija dostignuća u različitim oblastima prirodnih i društvenih nauka.\nUlaganja u nauku preduslov razvoja Srbije was last modified: March 31st, 2012 by Redakcija\nYahoo otpušta nekoliko hiljada zaposlenih\nMCITP Server Administrator Track bliži korisnicima\nSrbija Kargo naručila je 8 multisistemskih lokomotiva...


Novi požar na Adi Huji, lakše povređen vatrogasac, gradonačelnik poslao inspekciju - Studio B\nNovi požar na Adi Huji, lakše povređen vatrogasac, gradonačelnik poslao inspekciju\nNovi požar na Adi Huji, lakše povređen vatrogasac, gradonačelnik poslao inspekciju Studio B, Tanjug\nBeogradBeograd Pocetna 11. 08. 2017. 12:37:24\nJedan vatrogasac je lakše povređen u „Fabrici hartija Beograd“ na Adi Huji kada je oko 11 časova došlo do požara na deponiji kartona. Vatrogasne ekipe bore se sa vetrom koji otežava gašenje. Gradonačelnik Beograda poslao inspekcije da izađu i utvrde stanje na Adi Huji.Zatvara se fabrika na Adi Huji, požar izgleda podmetnut\nGradonačelnik Siniša Mali dao je nalog da ekološka inspekcija i dežurna inspekcija po hitnom postupku izađu na teren i da utvrde činjenično stanje, a nakon novog požara koji je izbio u „Fabrici hartija Beograd“ na Adi Huji, saznaje Tanjug.\nGradonačelnik je taj nalog izdao s obzir da je u prethodnih 60 dana u toj fabrici izbilo čak četiri požara.\nU toj fabrici je danas oko 11 sati došlo do požara na deponiji kartona, koji još nije ugašen, a na tu lokaciju neprekidno dolaze cisterne sa vodom.\nLakše je povređen jedan vatrogasac.\nNa gašenju požara angažovano je 35 vatrogasaca sa 12 vozila.\nU toj fabrici požar je izbio i pre dvadesetak dana kada je prilikom gašenja povređeno više radnika i vatrogasaca a dvojica, vatrogasac i zaposleni, preminuli su od posledica povreda.\nInače, kako saznaje Tanjug u MUP u toku dana Sektor za vanredne situacije doneće u toku dana odluku o zatvaranju fabrike, a prema prvim rezultatima istrage sumnja se da je požar podmetnut.\nZatvara se fabrika na Adi Huji, požar izgleda podmetnut\nSektor za vanredne situacije MUP-a Srbije doneće u toku dana odluku da zatvori „Fabriku hartija Beograd“ na Adi Huji zbog učestalih požara saznaje Tanjug u MUP-u.\nInače kako nezvanično saznaje Tanjug policija prema prvim rezultatima istrage sumnja da je požar podmentnut s obzirom da je izbio na tri odvojene lokacije na deponiji kartona.\nU toj fabrici je oko 11 časova došlo do požara na deponiji kartona, vatrogasne ekipe su na licu mesta, prisutne su i medicinske ekipe, a jedan vatrogasac je lakše povređen.\nU toj fabrici požar je izbio i pre dvadesetak dana kada je priulikom gašenja povređeno više radnika i vatrogasaca a dvojica vatrogasac i zaposleni, preminuli su od posledica povreda.\nMarić: Fabrika kartona na Adi Huji se privremeno zatvara\nPomoćnik ministra i načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić izjavio je da je zbog učestalih požara u „Fabrici kartona Beograd“ doneta odluka da se ona privremeno zatvori, odnosno izrečena je mera zabrane rada fabrike, da bi se nesmetano sprovela istraga i utvrdili eventualni propusti u njenom radu.\n„Imajući u vidu da postoje indicije da je današnji požar možda i podmetnut, doneli smo odluku da se omogući nesmetana istraga kojom će rukovoditi nadležno tužilaštvo“ rekao je Marić, navedeno je u saopštenju.


Košarkaški klub Mega Mozzart » JOVANOVIĆ: „SVE ČESTITKE MOJIM IGRAČIMA I STRUČNOM ŠTABU NA SJAJNOJ PARTIJI“\nSjajan meč i neverovatna završnica u Hali sportova Ranko Žeravica u kojoj je Mega Soccerbet posle minus 15 u trećoj četvrtini, u poslednjoj sekundi polaganjem Smita došla do velike pobede protiv Mornara, 90:89 (25:24, 14:27, 22:16, 29:22). U utakmici koja je odigrana bez prisustva publike u Hali sportova Ranko Žeravica, izabranici trenera Vladimira Jovanovića se nisu predavali nijednog trenutka i na kraju su na neverovatan način došli do zaslužene pobede.\nTrener Mege Vladimir Jovanović koji je tek nedavno izašao iz infekcije virusom Covid-19, na konferenciji za štampu je istakao veliku čestitku igračima i stručnom štabu Mege na svemu učinjenom u prethodnih 15 dana njegovog odsustva:\n– Znali smo protiv koga igramo i u najavi utakmice smo napomenuli da se radi o timu koji je ostvario ambicije, učestvuje u top 16 fazi Evrokupa i ima ekipu koja je jako respektabilna i koja im odlične rezultate na dva fronta. Takođe, u međuvremenu su se pojačali veoma kvalitetno dovođenjem Gordića i Hamiltona. Nisu nas, niti su mogli da nas iznenade dobrom igrom. Gaje izuzetno napadački stil igre, sa dosta šuteva za tri poena i to se pokazalo kao problem u prvom poluvremenu. Ne bih mogao da kažem da smo igrali lošu odbranu, ali svaki naš pad koncentracije su kažnjavali, pre svih Jeremić. Ipak, uspeli smo da održimo priključak, promenili smo karakter i pristup u odbrani i verovali smo da možemo da dođemo do preokreta. Bez obzira na njihov odličan učinak u napadu, držali smo razliku na devet do pet poena koja je davala nadu da možemo do pobede, što smo i učinili. Moram da čestitam Mornaru na dosadašnjem delu sezone i da im poželim sreću u nastavku. Takođe, pošto sam bio odsutan 15 dana zbog virusa COVID-19 želim da se zahvalim momcima na sjajnoj partiji, jer su verovali u trijumf svih 40 minuta I oni su najzaslužniji za ovaj rezultat. Moram zaista i da pohvalim moj kompletan stručni štab, moje pomoćnike Zlatanovića, Vagića, Pejića, kondicionog trenera Sekulića, generalnog menadžera Ćakića, fizioterapeute i doktore koji su tokom perioda mog odsustva odradili sjajan posao, što je rezultiralo i ovom našom pobedom,\nSMIT U POSLEDNJOJ SEKUNDI ZA HEROJSKU POBEDU MEGE PROTIV MORNARA!


Mjere u RS produžene do 14. septembra: Zabrana javnih okupljanja u grupama većim od 50 lica, radno vrijeme ugostitelja do ponoći - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nMjere u RS produžene do 14. septembra: Zabrana javnih okupljanja u grupama većim od 50 lica, radno vrijeme ugostitelja do ponoći\nadmin August 31, 2020 Mjere u RS produžene do 14. septembra: Zabrana javnih okupljanja u grupama većim od 50 lica, radno vrijeme ugostitelja do ponoći2020-08-31T16:56:40+02:00 Društvo\nMjere Republičkog štaba za vanredne situacije produžene do 14. septembra 2020. godine, saopštio je Republički štab za vanredne situacije.\nNa sjednici je Republički štab za vanredne situacije donio Zaključak o obaveznom sprovođenju mjera za reagovanje na pojavu bolesti izazvane novim virusom korona (COVID – 19) u Republici Srpskoj.\n“U cilju prevencije širenja virusa korona SARS – Co V-2 i COVID – 19 bolesti na teritoriji Republike Srpske i zaštite i spasavanja stanovništva do 14. septembra se zabranjuju sva javna okupljanja u grupama većim od 50 lica”, navedeno je u saopštenju nakon sjednice.\nKako se dodaje u saopštenju, do 14. septembra ograničava se i radno vrijeme ugostiteljskim objektima za ishranu i piće od 6.00 do 24:00 časa.\n“Pružanje ugostiteljskih usluga ishrane i pića na način regulisan tačkom 2. ovog zaključka odnosi se i na ugostiteljske objekte za smještaj”, navedeno je u saopštenju Republičkog štaba za vanredne situacije.\nKako se dodaje, do 14. septembra 2020. godine dozvoljavaju se takmičarske aktivnosti sportskih organizacija i sportista isključivo bez prisustva publike, uz poštovanje svih epidemioloških mjera koje je propisao JZU Institut za javno zdravstvo Republike Srpske.\n“Subjekti kojima je dozvoljeno obavljanje djelatnosti dužni su istu organizovati uz obavezno preduzimanje mjera propisanih u Uputstvu JZU ‘Institut za javno zdravstvo Republike Srpske’ za sprečavanje pojave i širenja COVID – 19 bolesti na radnom mjestu”, dodaje se u saopštenju.\nKako se navodi, jedinice lokalne samouprave dužne su da svoje akte usaglase sa ovim zaključkom, te da u skladu sa epidemiološkom situacijom na svojoj teritoriji, donesu restriktivnije mjere u odnosu na mjere utvrđene ovim zaključkom.\n“Republički štab za vanredne situacije se upoznao sa Informacija o donaciji IgM/IgG brzih testova Fondacije za rak i istu prihvata. Za realizaciju ovog zaključka zadužuje se JZU Institut za javno zdravstvo Republike Srpske”, navedeno je u saopštenju.\n« Prijedor: Obilježen Međunarodni dan nestalih – FOTO\nPrijedorčanin teže povrijeđen u sudaru “Opela” i bicikla »


NSinfo: U Srbiji ne postoji sistemsko rešenje za problem upravljanja opasnim otpadom\nU Srbiji se godišnje generiše više od 80.000 tona opasnog otpada\npored onog koji se nagomilavao u proteklim decenijama na lokacijama koje nisu poznate javnosti, ali ne postoji sistemsko rešenje za taj problem, pa Srbija plaća da se bar deo tog otpada izveze u zemlje koje imaju postrojenja za njegovu preradu, piše časopis "Biznis i finansije".\nNavedeno je da je za upravljanje otpadom izdato 3.500 dozvola, ali se tim poslom zaista bavi svega tridesetak kompanija, dok druge prikupljaju otpad i lageruju ga na deponije pa se tenderi za njegovo uništavanje ili izvoz ponovo raspisuju, a sve to finansiraju građani.\nU januaru je otkrivena i jama u blizini Apatina u kojoj je zatrpano ulje ili neki drugi naftni derivat (čekaju se rezultati istrage). Pronađena i velika podzemna deponija u nekadašnjoj Hemijskoj industriji Novi Sad, na kojoj je, prema prvim procenama, zakopana ogromna količina od oko 1.500 tona opasnog otpada, navodi "Biznis i finansije". Dodaje se da je osim kontrole upravljanja otpadom, za rešavanje tog problema neophodno i da se zvanično objave lokacije sa opasnim otpadom.\nUdruženje reciklera Srbije je upozorilo da kao i prošle godine, ni u ovogodišnjem budžetu nije izdvojeno dovoljno sredstava za upravljanje opasnim otpadom, odnosno da je predviđeno 2,19 milijardi dinara, što je dovoljno za tretman samo 60 odsto opasnog otpada koji će biti prikupljen.\nizvor: Beta, agencije, foto: Ministarstvo zaštite životne sredine\n... ap vojvodina, ekologija, energija, Novi Sad, srbija


Patrijarh Vartolomej u Zagrebu\nVartolomej će otvoriti Naučnu konferenciju pod nazivom "Novomučenici: perspektiva II"\nPatrijarh vaseljenski Vartolomej stiže u Zagreb, gde će se, uz učešće na naučnom skupu SPC o holokaustu, sastati i s odlazećim premijerom Hrvatske Tihomirom Oreškovićem.\nSastanku će, kako je sopšteno, uz premijera prisustvovati i ministar pravosuđa Ante Šprlje.\nTokom posete Srpskoj pravoslavnoj crkvi u Hrvatskoj, Vartolomej će otvoriti Naučnu konferenciju pod nazivom "Novomučenici: perspektiva II" koja će biti održana u Srpskoj pravoslavnoj gimnaziji "Katarina Kantakuzina Branković" u Zagrebu.\nKako je ranije saopštila SPC, uz poglavare dve crkve, Vartolomeja i srpskog patrijarha Irineja, na konferenciji će učestvovati eminentni stručnjaci za problem holokausta, između ostalih, i direktor Centra "Simon Vizental" u Jerusalimu Efraim Zurof.\nPredviđeno je da patrijarh vaseljenski u petak sa arhijerejima i učesnicima konferencije poseti područje na kome je bio ustaški logor Jasenovac, a u subotu će zajedno s patrijarhom SPC Irinejom služiti liturgiju u hramu u Jasenovcu.\nNajavljeno je i da će patrijarh vaseljenski u subotu osveštati obnovljeni episkopski dvor u Pakracu.


IRIS mreža - IDC Serbia\nHome > Mreže i članstva > IRIS mreža\nIRIS mreža je regionalna mreža organizacija pružalaca socijalnih usluga. IRIS (Improving Social Services) mreža formirana je 2012.godine, u okviru projekta „Poboljšanje kvaliteta pružanja socijalnih usluga u Jugoi stočnoj Evropi kroz osnaživanje nacionalnih i regionalnih mreža civilnog društva” finansiranog od strane Evropske Unije. IRIS mreža okuplja nacionalne mreže organizacija civilnog društva iz Bosne i Hercegovine, Makedonije, Hrvatske, Srbije, Crne Gore, Albanije i Kosova.\nIRIS mreža trenutno okuplja više od 200 organizacija članica koje pružaju različite vidove socijalnih usluga namenjene ljudima sa smetanjama u razvoju, deci i omladini u riziku od i ženama žrtvama nasilja, izbeglim licima i tražiocima azila, i drugim pripadnicima ranjivih društvenih grupa.\nCilj IRIS mreže je da osnaži ulogu neprofitnih pružalaca socijalnih usluga u Jugoistočnoj Evropu i da osigura prepoznavanje ovih organizacija kao jednakih partnera od strane javnog sektora.\nRad IRIS mreže u periodu od 2017. do 2021. godine podržan je kroz program Evropske komisije za konsolidovanje regionalnih tematskih mreža organizacija civilnog društva. IDC je zahvaljujući iskustvu stečenom tokom migrantske krize dobio priliku da kao glavni aplikant, predvodi novu inicijativu ove mreže – IRIS umrežavanje – Civilno društvo za zaštitu korisnika u sistemu upravljanja migracijama. Projekat pruža mnogobrojne prilike za jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva pružalaca socijalnih usluga, o kojima se možete informisati putem sajta www.iris-see.eu


F1Srbija | Bulije: "Nećemo objaviti vozačku postavu na Suzuki"\nBulije: "Nećemo objaviti vozačku postavu na Suzuki"\nTokom celog vikenda u Singapuru, širom padoka, kružile su spekulacije o Fernandovom povratku u tim. To je takođe povezivano sa mogućom najavom transfera na Suzuki, stazi koja je u vlasništvu Honde, Meklarenovog novog snabdevača pogonskim jedinicama. To se pojačalo pogotovo nakon Alonsove izjave za španske novinare da će njegova budućnost biti otkrivena u narednih par nedelja.\nMeđutim, kada je trkački direktor Meklarena upitan o istinitosti ovih pretpostavki, kratko je odgovorio: "Apsolutno ne, nema planova o bilo kakvim objavama još uvek".\nNakon pritisaka upornih novinara da li je doneta odluka o vozačkoj postavi, Bulije je malo popustio i rekao tajanstveno je rekao da je odlučeno, dok se ponovo nije povukao.\n"Manje više, odluka je doneta. Još uvek je pitanje otvoreno ali je odluka pred vratima. Molim vas, ne uvrćite mi ruku, neću više ništa reći", nasmejao se Bulije.\nTakođe je dodao da će odluka biti kompromis između šefa tima, Rona Denisa i njega, kao i da se nisu mnogo raspravljali.\n"To smo Ron i ja. Ali Ronova je poslednja, pošto je on vlasnik i predsednik kompanije. Tj, da budem precizan do kraja, poslednju reč ima upravni odbor."\n"Da budem iskren, Ron i ja smo prilično transparentni i otvoreni jedan sa drugim. Svako ima svoju tačku gledišta, ponekad nam se mišljenja mimoilaze, ali znamo šta hoćemo, šta očekujemo, gde želimo da budemo i to sjajno funkcioniše", završio je Bulije.\nDženson Baton je u Meklarenu od 2010, međutim njegov ugovor ističe na kraju ove sezone. Sa druge strane, Magnusen je dosta napredovao kroz timski junior program prešavši u seniorsko mesto tek ove godine.


Uprkos tvrdnji da je "materijal već snimljen", sve se više glumaca vraća na set\nUpdated utorak 27 10 2020 11:23:13\nPosted ponedeljak 26 10 2020 10:43:57\nOd "restaurirane prvobitne vizije filma", Justice League: Snyder's Cut polako postaje potpuno samostalan film, to jest mini-serija. Posle Džareda Letoa koji će ponovo tumačiti Džokera, u "Snajderov Rez" se vraća i Džo Manđanelo kao Deathstroke.\nKao što je slučaj sa Džokerom, nije jasno ni u kojoj meri će Deathstroke biti faktor u priči. U svakom slučaju, Collider je otkrio da Manđanelo učestvuje u trenutnom snimanju novih scena, te da Snajder neće koristiti postojeći materijal iz bioskopske verzije filma.\nManđanelovog Slejda Vilsona poslednji put smo videli u "post-credits" sceni, na jahti Leksa Lutora u Budvi sumnjivom primorskom bogataškom utočištu. Pretpostavlja se da će Snajder možda u taj sastanak umetnuti i Džokera.\nPre nego što se Justice League uopšte snimao, Manđanelo je odradio nekoliko test-scena za "nepoznati projekat". Zapravo, Deathstroke je trebalo da bude glavni negativac u samostalnom filmu The Batman, dok je Ben Aflek još uvek bio u priči. Ako DCEU ne krene da petlja sa multiverzumima, Deathstroke će u Manđanelovoj izvedbi verovatno biti jednokratno.\nAko ništa drugo, Deathstroke je dobio svoj animirani film - pogledajte trailer za Deathstroke: Knights & Dragons:\n4 дана,10 часова Comments\n4 дана,13 часова Comments


HomeVestiNemački novinari negodovali zbog neobjavljivanja izveštaja protiv urednika Bilda\nNovinari medijske grupe Ipen, jedne od najvećih u Nemačkoj, negodovali su zbog odluke svog izdavača Dirka Ipena da ne objavi rezultate duge istrage moguće zloupotrebe položaja od glavnog urednika lista Bild Džulijana Rajhelta.\nU pismu, koje je sinoć kružilo društvenim mrežama, četiri člana istražnog tima grupe Ipen osudila su tu medijsku organizaciju i samog Dirka Ipena zbog odluke da ne objave izveštaj, na kojem su radili mesecima.\nPismo je poslato u petak, a izveštaj je trebalo da bude objavljen juče.\nU središtu istrage bio je Rajhelt, glavni urednik Bilda, najprodavanijeg nemačkog tabloida, koji se našao na meti optužbi da je maltretirao zaposlene i zloupotrebio položaj u odnosu prema ženskom osoblju.\nČetiri člana istražnog tima grupe Ipen navela su da bi njihov izveštaj izneo na videlo „nove i ekskluzivne“ informacije koje su advokati temeljno proverili.\n„Činjenica da ste ipak odlučili da nam ne dozvolite da objavimo priču u suprotnosti je sa svim pravilima nezavisnog izveštavanja“, navodi se u pismu.\nMedijska grupa Ipen branila je odluku o neobjavljivanju izveštaja, navodeći kao razlog činjenicu da predstavlja konkurenciju Bildu.


Brzo udario platinasti slot mašina online\nsa sjedištem u Eindhoven, Holandiji od strane holandski tužioci, igrajući regulatori i poreske uprave brzo udario platinasti slot mašina online. Tokom februara muškarci su odbijen kauciju, Balon Grupe su proglasila bankrot u sud i AGCC poništio svoju dozvolu, izjavivši da je to "više nije primjereno" za im da čekaju potvrdu.\nBalon Grupa je roditelj društvo 3D mjesta programer Šerif Igara, koji je pružao razne igre operatera poput Bet365, BetClic, Betsson, Gala Koral, Microgaming, Unibet i više brzo udario platinasti slot mašina online besplatno. Broj kockarske stranice su bila zatvorena i 100 bankovnim računima su također bila smrznuta u istrazi koja je trajala preko Španiji, Belgija i Njemačke brzo udario platinasti mjesta aplikaciju.\nRegulatori su Alderney Kockanje Kontrolu Komisija (AGCC) onda suspendiran firma je dozvola u septembru. Balon Grupe, koji je držao B2B strane kockanje saradnik certifikat, tražio regulatorne saslušanje sa AGCC, tvrdeći da su rekao Okružnog Tužioca njihove igre su bili legalno plavi protiv crnih ram aparatima. Do novembra, Balon Grupa DIREKTOR Stijn Flapper, braćo Michel i Maurice Gregoire i 60-godišnjeg čoveka navodni biti trio je finansijski savetnik je uhapšen, i kasnije se pojavio na sudu. Nedavnih događaja vidio nepoznati advokat je kući i pretražili kancelariju, dok 39-godišnjak iz Amsterdama je takođe bio uhicen zbog sumnje na nastavlja da vodi web stranice pod istragom nakon Flapper je uhapšen..\nKocka vredna medija citat holandski policija je kao da kažeš da €110 miliona mogao opran kroz složen mrežu kompanija uključujući ilegalno kockanje lokacije, i dalje optužbe su napravila zbog posla od mekane drogu' plavi grom kasino novi meksiko. Istraga je počelo u Maju 2013., kada holandski vlasti upali Balon Grupe Eindhoven kancelarije, kao i još četiri ured lokacije, napad imovinu od milijuna Eura uključujući 80 stambeno poslovni nekretnine i 20 vozila plavih zvijezda kasino pobio cijelo grad u redu.\nOvo je najnoviji razvoj u jednogodišnje istrage nakon isto optužbe protiv ljudi povezani da Balon Grupa b plavi protiv crnih pamćenje aparatima.\nIma kasinu u ratonu novi meksiko\nKako da dobijete novac na cezara mjesta aplikaciju\nIma kasino u crvenom jelena\nPlavih zvijezda igara i kasina\nRadiateur electrique sur rulet castorama\nAsda online isporuka mjesta dostupnost\nNajbolje online kasino idealno platni\nKazino posao u bay st louis gđice\nKako da dobijete novac na keš ludila kasino\nMedicinske vrijednosti od black jack\nBasranih aspena kasino - sky bar & terasi\nKako da pobjedim na slot mašina maltene\nbrzo udario platinasti slot mašina online besplatno\nbrzo udario platinasti mjesta aplikaciju\nplavi protiv crnih ram aparatima\nplavi grom kasino novi meksiko\nplavih zvijezda kasino pobio cijelo grad u redu\nplavi protiv crnih pamćenje aparatima


Vesti online / Sport / Vaterpolo / Jelenić: Pre tri godine ništa nije postojalo\n22:28 >> 11:20h\nJelenić: Pre tri godine ništa nije postojalo\nTrener Crvene zvezde Dejan Savić je rekao da su njegovi vaterpolisti zaslužili titul šampiona Evrope i da je mnogo srećan zbog osvajanja Lige šampiona.\nSaveti zlata vredni: Dejan Savić sa izabranicima u finalu Lige šampiona\n"Ovo je nešto neverovatno. Od sveg srca čestitam momcima, sve su zaslužili i mnogo sam srećan. Ne mogu da budem mnogo pametan u ovakvom trenutku", rekao je Savić za Radio-televizju Srbije posle finalne utakmice na bazenu na Banjici.\nCrvena zvezda je u finalu završnog turnira pobedila hrvatski Jug sa 8:7 i tako je došla do prvog trofeja šampiona Evrope u istoriji.\n"Utakmica je bila tvrda do kraja, ali to pada u vodu. Bitan je kraj, idemo da se radujemo. Počeli smo Ligu šampiona porazom od Juga, svi smo se nadali uspehu, bez reči sam, totalno sam izgubljen...", rekao je Savić.\nPredsednik Crvene zvezde Viktor Jelenić je rekao da se retko dešava da neka\nekipa osvoji sva tri trofeja u sezoni.\n"Ovo što smo uradili je neviđena stvar. Ne znam da li je ovo iko ikada uspeo. Pre tri godine smo krenuli od nule, ništa nije postojalo, na prvom treningu smo imali 15 dece. Ovo su stvari koje se retko kada dešavaju - prvenstvo Srbije, nacionalni kup,\nneverovatno...", rekao je Jelenić.\nVATERPOLO Zvezda razbila Partizan!\nVATERPOLO "Partizan protiv Galatasaraja kad se smire strasti"


Ko se igra kukastim krstom u nemačkoj kasarni - 06.05.2017, Sputnik Srbija\nIstražitelji nemačke vojske pronašli su u jednoj kasarni u Donauešingenu znamenje iz perioda nacističkog Vermahta, prenosi „Špigl“. 06.05.2017, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, nemačka, vojska nemačke\n19:12 06.05.2017 (Osveženo: 19:14 06.05.2017)\n© AP Photo / Kevin FrayerNacističke zastave\nTo je učinjeno u okviru istrage o ultradesničaru u nemačkoj vojsci, Franku Albrehtu, osumnjičenom za planiranje napada.\nKako se navodi, posle dojave u četvrtak naložena je inspekcija kasarne u Baden-Virtembergu, na jugu Nemačke, gde je stacioniran lovački bataljon 292.\nPrema informacijama „Špigla“, pronađena je vitrina sa metalnim šlemovima Vermahta ispred kantine, kao i jedna prostorija ukrašena slikama vojnika nacista, njihovih pištolja, šlemova i drugih vojnih obeležja Vermahta.\nNalazi inspekcije upućeni su odmah Ministarstvu odbrane u Berlinu, a o istrazi u vezi sa ultradesničarskim ekstremizmom u vojsci obaveštena je resorna ministarka Ursula fon der Lajen.\nIstražitelji su sličnu prostoriju pronašli i u jednoj kasarni u francuskom gradu Ilkirhu, gde je prošle nedelje uhapšen vojnik iz francusko-nemačke brigade zbog sumnje da je planirao rasistički motivisan napad.\nNemačku javnost ove nedelje je potresao slučaj poručnika vojske Franka Albrehta, ultradesničara sa antiimigrantskim stavovima, koji je uspeo da u sopstvenoj zemlji dobije azil kao izbeglica iz Sirije i da tako razotkrije propuste Nemačke u bavljenju masovnim prilivom milion azilanata od 2015. godine.


Budi viđen, budi bezbedan - Beogradski Portal\nBudi viđen, budi bezbedan\nNa štandu Republičke agencije za bezbednost saobraćaja i Opštine Zemun, postavljenom na uglu Glavne i Gospodske ulice, realizovana je akcija podele brošure „Budi viđen, budi bezbedan”, saopšteno je iz Opštine Zemun.\nAkciju su realizovali zamenik predsednika Skupštine Opštine Zemun i predsednik Saveta za bezbednost saobraćaja na putevima opštine Zemun Sava Mišković, v. d. direktora Agencije Duško Pešić sa saradnicima i volonterima.\nAgencija je pripremila prigodne poklone – fluorescentne trake za ruke, zaštitne prsluke, rance za školarce, lampe, majice, cegere, sve u cilju da zainteresuje pešake i bicikliste kako bi bili oprezniji tokom kretanja i vožnje u noćnim uslovima.\nPrema podacima o saobraćajnim nezgodama u Republici Srbiji, pešaci predstavljaju jednu od najugroženijih kategorija učesnika u saobraćaju i čine oko četvrtinu poginulih lica u njima. Agencija za bezbednost saobraćaja je sačinila mikromapu „crnih tačaka”, kojih je u Zemunu više desetina, posebno na raskrsnicama blizu škola.\nU akciji u Zemunu aktivno su učestvovale i pripadnice Saobraćajne policije MUP-a.


Iako su se pojavile informacije da više neće raditi u klubu, samo nekoliko dana kasnije je opet tu.Mnoge je ovo njeno privremeno odsustvo podsetilo na jedan od hitova naše pevačice Maje Berović:\nMaya Berović - Neka Stvar (Official Video)\nKonferencija za novinare pred meč protiv Rada (2. 8. 2019)\nFRKA U FINALU KUPA! Eksplozivna naprava pala kraj Lalatovića i klupe Vojvodine, ima POVREĐENIH\nLALATOVIĆ O "GROBARIMA" KAO NIKAD DO SAD! "Ne mrzim ih, ali ih ne volim. Ali, volim kad ih pobedim... UŽIVAM U TOME!" /VIDEO/\nVojvodina bolja od Partizana u derbiju Zlatne lige\nEkipe Crveni APM Print, RT Vojvodine i Pruge ostvarile su pobede u utakmicama 2. kola Zlatne lige u malom fudbalu - grupa mediji.\nZvezdi otpisan deo duga, firma "Invej" ne potražuje više 140.000 evra\nDug Crvene zvezde manji je za 140.000 evra nakon što je svoja potraživanja otpisala firma "Invej" iz Zemuna.\nFSS posle Kokeze: Ko će ga naslediti? Vidić nije opcija, a najrealniji je OVAKAV RASPLET\nSrbija je ostala bez predsednika Fudbalskog saveza nakon što je Slaviša Kokeza podneo ostavku.\nREČ LEGENDE Džajić: Zvezdina obaveza je još veća posle velikih uspeha\nFK Crvena zvezda polako ispraća 2017. godinu, koju će samo po dobrom pamtiti. Obezbeđeno je proleće u Evropi, prvi put posle 25 godina, osvojena je titula jesenjeg prvaka, pa je jasno da u Ljutice Bogdana zadovoljno trljaju ruke.\nKirovski: Došao sam da pojačam konkurenciju na golu Zvezde\nNovi golman Crvene zvezde Aleksandar Kirovski izjavio je da je svestan da ga je taj fudbalski klub doveo kao "ulog u budućnost".\nOBJEKAT ZA LIGU ŠAMPIONA Početak gradnje Nacionalnog stadiona krajem ove ili početkom 2018. godine\nGeneralni sekretar Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Jovan Šurbatović rekao je da se nada da će izgradnja Nacionalnog stadiona početi krajem ove ili početkom sledeće godine.


protest novinara, Foto: Vijesti\n22.11.2018. 17:46h Ažurirano: 12.01.2019. 23:16h\nCrna Gora je u prvoj polovini 2018. godine “nastavila da bilježi značajne rezultate u pregovaračkom procesu s Evropskom unijom, koji su potvrđeni otvaranjem novog poglavlja 17- Ekonomska i monetarna unija na Međuvladinoj konferenciji u Luksemburgu”.\nTo se navodi u kvartalnom izvještaju o ukupnim aktivnostima u okviru procesa integracije Crne Gore u EU, o kome će poslanici raspravljati na sjednici Skupštine koja počinje danas.\nU izvještaju, koji se odnosi na period od 1. januara do 30. juna ove godine, navodi se da se u oblasti borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala kontinuirano nadograđuje informacioni sistem Agencije za sprečavanje korupcije, te je u prvoj polovini 2018. razvijen novi modul za elektronske planove integriteta.\nU dijelu izvještaja koji se tiče slobode medija, navodi se da je Vlada 8. februara preporučila Vrhovnom državnom tužilaštvu da intenzivira aktivnosti i preispita efikasnost svih istraga napada na novinare i imovinu medija, sa posebnim osvrtom na slučajeve kod kojih nastupa zastara u 2018. U izvještaju se navodi da su u prvoj polovini godine zabilježeni napadi na novinarke ND “Vijesti” Jelenu Jovanović i Oliveru Lakić i novinara TV “Vijesti” Seada Sadikovića. Navodi se da je nadležni tužilac napad na Lakićevu kvalifikovao kao ubistvo u pokušaju i da je “rad na rasvjetljavanju djela u toku”.\nSlučaj napada na Jovanovićevu tužilac je okarakterisao kao krivično djelo ugrožavanje sigurnosti, podignut je optužni predlog protiv jedne osobe. Suđenje u Osnovom sudu u Podgorici još nije počelo i više puta je odlagano.\nSlučaja bacanja eksplozivne naprave na kuću Sadikovića riješen je tako što su dvije osobe osuđene na sedam, odnosno, četiri mjeseca zatvora, zbog sumnje da su kao saizvršioci izvršili krivično djelo nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija, u sticanju sa krivičnim djelom ugrožavanje sigurnosti. Kada je u pitanju pokušaj ubistva Lakićeve, nikakvi detalji nijesu navedeni. U radnom dokumentu Evropske komisije o stanju u poglavljima 23 i 24 za Crnu Goru navodi se da Crna Gora nije pokazala dovoljno rezultata u borbi protiv korupcije jer tokom godine nije bilo presuda za korupciju na visokom nivou. U izvještaju se, između ostalog, upozorava da nema dovoljno rezultata u istragama napada na novinare i politici prevencije trgovine drogom i ljudima.\nU Evropskoj komisiji smatraju i da je trajno oduzimanje imovine oblast u kojoj rezultati nijesu dovoljni.\nU vladinom dokumentu navodi se sa kim su se od funkcionera Evropske unije sretali državni zvaničnici Crne Gore.\nnapad na Jelenu JovanovićASKnapad na Oliveru Lakić


Dash® - Home\nDash® se kao pomoćno sredstvo koristi da smanjuje površinski napon vode, poboljšava kvašenje lisne površine korova i bolju distribuciju herbicida po tretiranoj površini.\n100% l/ha metilestri masnih kiselina\nOkvašivač Dash® se koristi u kombinaciji sa herbicidom Arrat® kojem se značajno poboljšavaju performanse kada se primenjuju sa pomenutim okvašivačem. Pogotovo je primetan efekat primene Dash®-a u kombinaciji sa pomenutim herbicidima u sušnim godinama, kada korovi, kao prirodan mehanizam borbe protiv prekomerne transpiracije, formiraju debelu voštanu navlaku na listovima kroz koju sam herbicid teško penetrira.\nOkvašivač Dash® se primenjuje u količini od 0.5 – 1.0 l/ha i dodaje se u rezervoar prskalice nakon rastvaranja herbicida. Vreme tretiranja zavisi od primenjenog herbicida.


Novi vršilac dužnosti direktora Doma zdravlja Bratunac - UPSMedia Novi vršilac dužnosti direktora Doma zdravlja Bratunac – UPSMedia\nNajviše polemike izazvalo je razrješenje dužnosti v.d. direktorke Doma zdravlja Snežane Stojanović.\nOna je nakon presude Okružnog suda vraćena na ovu funkciju – uz obrazloženje da je odluka kojom je smijenjena nelegalna.\n„Današnja sjednica je pokazala da određena grupa ljudi, odbornika, koja ne poštuje zakone, ne poštuje Statut, a dali su zakletvu. Čak ne poštuju ni sudske odluke, a za sve ovo najodgovorniji je predjsednik SO, potpredsjednik, kao i načelnik opštine. Mi ćemo poslije ove sjednice tražiti zaštitu od pravnih institucija“, izjavio je Mirko Stojanović, odbornik PDP-a.\nNačelnik opštine na sve ovo nije imao komentar.\nZa novog vršioca dužnosti Doma zdravlja imenovan je Milijan Vujić, a odbornici su imenovali i direktore drugih javnih ustanova čiji je osnivač opštine, a imenovani su: Nada Simić (direktorka Centra za socijalni rad Bratunac), Radovan Petković (Dom kulture) i Tatjana Beatović (vrtić „Radost“).\nOpozicija i dalje nastavlja da kritikuje rad Skupštine, navodeći da su i današnje odluke nastavak kršenja zakona.\nDanašnja sjednica ukupno je imala 26 tačaka dnevnog reda, a samo se o dnevnom redu raspravljalo skoro dva sata.\n← Rotari klub „Srebrenica“: Donirani sistemi za navodnjavanje zasada maline\nApel za pomoć: Hitno potrebna krvna grupa O+ →


15.01.2018 19:16 | Tanjug\nBeograd - Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić nazvao je danasnju posjetu japanskog premijera istorijskom, prekretnicom i posjetom od ključnog značaja za unapređenje bilateralnih odnosa, te naveo da je japanskom premijeru Šinzo Abeu prenio da se nada unapređenju odnosa, posebno ekonomskih.\nPredsjednik je rekao da je Abeu ponovio stavove Srbije, koje je iznio i u UN, a koji se odnose na potrebu neugrožavanja Japana nukleranim oružjem i izrazio uvjerenje Srbije da će se svi sporovi u tom smislu mirno rješavati u skladu s međunarodnim propisima.\nUz zahvalnost Japanu za svu pomoć u vrijeme elementarnih nepogoda, posebno za vrijeme katastrofalnih poplava 2014, Vučić je ponovio poziv japasnkim investitorima da u većem broju dođu i ulože u Srbiju.\nPredsjednik Vučić rekao je danas premijeru Japana Šinzo Abeu da je Srbija u 20 vijeku pretrpjela ogromne žrtve, da je imala mnoge ratove, ali da se nada da u 21.vijeku neće imati nijedan rat, i da će svojim radom i napretkom smanjiti veliku razliku u ekonomskom razvoju koju ima prema Japanu.\nVučić je, nakon sastanka sa japanskim premijerom, ukazao da je trgovinska razmjena Srbije i Japana mala, te da je japanski gost konstatovao da to otvara velke mogućnosti i prostore u budućnosti za napredak.\nPrenio je da je razgovarao sa predstavnicima 16 značajnih japanskih kompanija, kojima je uputio poziv da investiraju u Srbiju.\nZahvalio se istovremeno i srpskim privrednicima, koji su, kako je kazao, danas dobro predstavljali svoje kompanije, te izrazio uvjerenje da će svojim vrhunskim proizvodima, kako poljoprivredi, tako IT sektoru, uspjeti da pronađu svoje mjesto na veoma teškom, ozbiljnom i zahtjevnom japanskom tržištu.\nVučić je kazao da je sa Abeom razgovarao i o situaciji na Zapadnom Balkanu, te da je dobio podršku za očuvanje stabilnosti i regionalnog mira kao suštinske stvari za napredovanje ekonomija.\nOsvrnuo se na kraju i na svojevremenu izjavu japanskog ambasadora srpskom kolegi, a on je prenio tadašnjem predsjedniku srpske vlade Nikoli Pašiću - da Srbija treba da se uzda u sebe najviše.


Na granici egzistencije: život u neformalnim kolektivnim centrima - Mašina\nStefan Marić 24.12.2019. 24.12.2019.\nFoto: Ivana Aćimović\nPrema poslednjim zvaničnim podacima, u Srbiji danas živi oko 200.000 interno raseljenih lica, dok je broj onih koji i dalje žive u „potrebi” prouzrokovanoj raseljenjem približno čak 70.000. 1 Interno raseljena lica u „potrebi”, prema metodologiji UNHCR-a, jesu ljudi koji ispunjavaju jedan ili više kriterijuma ugroženosti, kao što su prihodi ispod donje granice siromaštva, život u nedostojnim uslovima (bez vode, struje ili sanitarnih uslova), mentalni ili fizički invaliditet itd.\nVeć dvadeset godina ovi ljude „privremeno” žive u neformalnim kolektivnim centrima, tj. u nekadašnjim radničkim barakama sada već davno ugašenih društvenih preduzeća, ili, još gore, u prostorima koji nisu ni namenjeni za stanovanje. Pristup električnoj energiji tokom cele godine za ova domaćinstva često je misaona imenica, a restrikcije struje su pravilo, a ne izuzetak.\nNeka domaćinstva ne poseduju sopstvena kupatila, pa su prinuđena da koriste zajednička za ceo kolektivni centar. U neformalnim naseljima u kojima žive interno raseljeni Romi, koji inače čine oko 15% ove populacije, situacija je najalarmantnija, jer pored toga što najčešće žive u veoma teškim uslovima, često nemaju pristup ni pijaćoj vodi.\n„Zatvaranje” kolektivnih centara\nDavne 2002. godine, u Srbiji je postojalo 388 formalno priznatih kolektivnih centara u kojima su bila smeštena najugroženija interno raseljena lica. Pošto se s produžavanjem trajanja raseljeništva povećava i rizik od marginalizacije, siromaštva i nejednakosti, sve to neminovno vodi otežanoj društvenoj integraciji ovih lica, Srbija je uz pomoć i donacije međunarodne zajednice kao prioritetni strateški cilj odredila zatvaranje kolektivnih centara s postepenim rešavanjem stambenog pitanja interno raseljenog stanovništva. Danas se broj formalnih kolektivnih centara sveo na jedno slovo – „Salvatore” u Bujanovcu.\nI zaista, ako u izveštaju Komesarijata za izbeglice Republike Srbije pogledate jedan grafikon, uočićete maltene linearnu opadajuću putanju linije koja predstavlja odnos broja kolektivnih centara kroz godine.2 Međutim, ono što je mnogo bitnije za suštinsko rešavanje problema IRL-a, a ne može se pročitati s pomenutog grafikona, jeste u kojoj je meri država uspela kvalitetno da reši stambeno pitanje za interno raseljena lica.\nNaime, proces zatvaranja kolektivnih centara u praksi bio je daleko od idealnog. Izvestan broj kolektivnih centara nije u pravom smislu ni zatvoren, iako je to formalno urađeno. U nekim od ovih „zatvorenih” kolektivnih centara ljudi i dan-danas žive.\nIstina, negde je to nekoliko porodica, ali ima i centara u kojima su i dalje popunjeni skoro svi kapaciteti.\nPrimena odabranog modela stambene politike na državnom nivou rezultirala je situacijom u kojoj su pomoć među interno raseljenom populacijom najčešće dobijali vlasnici stanova ili kuća, odnosno vlasnici zemljišta. To znači da su najugroženiji među ovom već ugroženom populacijom ostali bez adekvatnog stambenog rešenja, pa su posledično morali produžiti svoj „privremeni” boravak u kolektivnom centru. Kako je došlo do ove paradoksalne situacije?\nPostoji nekoliko modela za rešavanje stambenog pitanja za IRL u okviru postojećeg državnog sistema pomoći. Izgradnja stambenih objekata tj. socijalnih stanova sasvim sigurno je najpoželjniji sa stanovišta opšteg društvenog blagostanja.\nMeđutim, država u praksi retko poseže za ovim rešenjem. Umesto toga, država stambeni problem interno raseljenih najčešće pokušava da reši tako što im obezbeđuje paket građevinskog materijala koji bi oni trebali da iskoriste u izgradnji sopstvene kuće. Ali, tu postoji jedna „mala začkoljica”. Da biste se kvalifikovali za ovu pomoć, treba već da posedujete zemljište u vlasništvu, i da ste već sami otpočeli posao izgradnje kuće. Na ovaj način država uspeva da reši stambeno pitanje za deo interno raseljenih, ali ne treba zaboraviti na činjenicu da ovaj vid pomoći prosto nije na raspolaganju ljudima koji nemaju nikakva sredstva.\nPostoje i druga rešenja koja se ili dosta ređe primenjuju (izgradnja montažnih kuća), ili čija primena uključuje brojne nedostatke (npr. kod otkupa seoskog domaćinstva država određuje veoma nisku cenu kao gornju granicu za domaćinstva koje se može otkupiti, što čini proces pronalaženja prihvatljive kuće veoma teškim, ponekad i praktično nemogućim zadatkom).\nDa bismo stekli uvid u kojoj meri su stambeni problemi IRL dobro rešeni i u kom obimu su ta ista rešenja zasnovana na inkluzivnom pristupu (a ne, za to nam nije dovoljna informacija o broju formalno „zatvorenih” kolektivnih centara) možemo uporediti broj domaćinstva koji su stambeno pitanje rešili useljenjem u izgrađen socijalni stan u odnosu na broj domaćinstva koji su se stambeno obezbedili zahvaljujući pomoći u vidu paketa građevinskog materijala. Broj podeljenih paketa građevinskog materijala (3.425) neuporedivo je veći od broja izgrađenih socijalnih stanova – svega 89.3\nNe treba potceniti dodelu građevinskog materijala niti bilo koji drugi način rešavanja ovog krucijalnog problema za IRL (uključujući i određen broj otkupljenih seoskih domaćinstava i dodeljenih montažnih kuća), ali jasno je da mere stambene podrške nisu bile ni približno zasnovane na realnim potrebama i načelima inkluzivnosti.\nU nadležnim institucijama s vremenom se stvorio osećaj da su potrebe interno raseljenih dosad već morale biti zadovoljene na adekvatan način, imajući u vidu činjenicu da je prošlo mnogo vremena od raseljenja, te da će se zatvaranjem kolektivnih centara rešiti dobar deo problema.\nKao logična posledica ovakvog pristupa, kolektivne centre su s vremenom napuštali ljudi koji su u godinama raseljenja uspeli da steknu nekakva materijalna sredstva, dok su oni koji nisu bili te sreće zbog loših prilika za zaposlenje, invaliditeta, starosti itd. bili primorani da ostanu.\nPošto se nadležnima žurilo da brže-bolje formalno zatvore kolektivne centre, kako bi se pred međunarodnom zajednicom stvorio makar fiktivni utisak da je problem koliko-toliko rešen, s vremenom su nastajali i neformalni kolektivni centri.\nDa stvar bude još gora, zatvaranje kolektivnih centara suštinski je podrazumevalo selidbu nadležnosti s republičkog na opštinski nivo, i to bez odgovarajuće preraspodele sredstava na opštine.\nU neformalnim kolektivnim centrima tako su posete centara za socijalni rad, komesarijata za izbeglice i drugih institucija postajale sve ređe, a novonastala situacija značila je i znatno smanjen pristup pomoći kroz pakete hrane i ogreva. Tako su stanovnici preostalih neformalnih kolektivnih centara praktično ostali prepušteni sami sebi.\nBez adrese – bez prava\nDa bi se u Srbiji ostvarilo bilo koje socio-ekonomsko pravo, neophodno je posedovati određena dokumenta uključujući ličnu kartu. Uslov za sticanje lične karte je prijava prebivališta.4\nSve do stupanja na snagu novog zakona 2011. godine, jedini mogući način prijave prebivališta bio je pravni osnov za korišćenje stambenog prostora, i to u vidu vlasničkog lista, ugovora o korišćenju stana i sl.\nAko iz nekog razloga ne možete da prijavite prebivalište u mestu u kome živite, ne možete doći do lične karte, a bez lične karte ne možete se lečiti, legalno zaposliti, kvalifikovati za socijalnu pomoć, pa čak ni besplatno koristiti usluge narodne kuhinje.\nLjudi bez dokumenata pravo na korišćenje usluga zdravstvenih ustanova imaju samo u slučaju neodložne intervencije.\nNajveće probleme s prijavom prebivališta imali su upravo ljudi koji su ostali da žive u neformalnim kolektivnim centrima, jer ona često nisu imala zvaničnu adresu.\nPrimeri u praksi su nažalost brojni, ali jedan od najindikativnijih možda jeste slučaj jednog čoveka iz Obrenovca kome je u požaru izgorela kuća, u kojoj su mu bila sva dokumenta, pa i lična karta. Kada je posle požara pokušao ponovo da se prijavi na istoj adresi, rečeno mu je da će morati da prijavi novo prebivalište jer njegova kuća više ne postoji, pa je izvesno da tamo neće živeti. Nakon što nije uspeo da ubedi rođake ili prijatelje da ga prijave na njihovoj adresi, ovaj čovek je zbog nemogućnosti da prijavi prebivalište efektivno ostao bez legalnog posla i socijalne pomoći samo nekoliko godina pred ispunjenje uslova za penzionisanje.5\nNa sreću, 2011. godine doneta je izmena Zakona o prebivalištu u kojoj između ostalog postoji član zakona koji omogućava prijavu prebivališta na adresi centra za socijalni rad.\nOvo je u velikoj meri rešilo ovaj problem, ali neki ljudi se i dalje suočavaju s teškoćama u prijavi prebivališta.\nNeformalni kolektivni centri danas\nNa svega nekoliko kilometara od centra Beograda, na Voždovcu, danas živi šesnaest interno raseljenih porodica. Već dvanaest godina ove porodice „privremeno” žive ovde i čekaju trajno rešenje svog stambenog pitanja. Nadležni su im obećali useljenje u socijalne stanove, ali im neispunjenje tog obećanja trenutno ne predstavlja najveći problem.\nStanovnici ovog neformalnog kolektivnog centra već sedam meseci žive bez struje! Struju im je isključilo preduzeće „Akord inžinjering”, na čijem se posedu nalazi objekat u kome ove porodice žive. Svaka od ovih šesnaest porodica poseduje svoje električno brojilo i uredno je plaćalo struju sve dok im vlasnik nije isključio struju. Prema njihovim navodima, saznali su da u poslednje 2–3 godine vlasnik nije ni uplaćivao novac za struju koji su mu oni redovno plaćali!\nOnemogućen pristup električnoj energiji stvara ogromne poteškoće u svakodnevnom životu ovih porodica, posebno zbog činjenice da u ovom neformalnom kolektivnom centru žive osobe koje boluju od dijabetesa i raka.\nZbog toga što nema struju, jedna starija žena je prinuđena da insulin drži u frižideru obližnje pošte, dok otac dečaka s autizmom skoro svako veče ide sa sinom do obližnjeg parkića kako bi se tamo povezao na internet i pustio sinu omiljene crtane filmove.\nOno što je zajedničko za većinu neformalnih kolektivnih centara jeste da dobijaju pomoć u vidu paketa hrane gotovo po pravilu pred izbore. Pritom, polovinu hrane koju dobiju na ovaj način često su prinuđeni da bace jer je proizvodima davno istekao rok.\nU Srbiji i dalje postoji veliki broj neformalnih kolektivnih centara u kome žive interno raseljeni Romi. Oni su u proseku u dosta lošijoj materijalnoj situaciji u odnosu na ostalo interno raseljeno stanovništvo, ali i u odnosu na domicilne Rome.\nVerovatno najveće beogradsko naselje u kome žive interno raseljeni Romi nalazi se na obodu naselja Čukarička padina. Ovo prilično veliko naselje je potpuno izolovano i celom svojom površinom nalazi se u šumi, te se zato i neformalno naziva „Čukarička šuma”.\nČak ni vozila hitne pomoći ne ulaze u samo naselje kad su njihove intervencije potrebne članovima ove zajednice, već po pravilu čekaju na ulazu u „Šumu”. U ovom naselju ne postoji pristup ni vodi ni struji, a kada padne kiša „Šuma” postaje skoro neprohodna za njene stanovnike.\nIako većina dece u ovom naselju pohađa školu, kada dođe do većih padavina, posebno snega, veoma im je teško da u čistoj odeći stignu do škole.\nUslovi u kojima se u ovom naselju živi veoma su nehigijenski, a za to su dobrim delom odgovorne nadležne službe jer u naselju ne postoje kontejneri. Prema navodima ljudi iz naselja, opština je pre nekoliko godina postavila dva kontejnera na ulazu u naselje, ali gradska čistoća nije redovno dolazila da ih prazni, da bi u roku od par meseci ti kontejneri bili i sklonjeni!\nNi diskriminacija ljudima iz „Čukaričke šume” nije nepoznata. Kako nam je jedan čovek iz naselja preneo, jednom prilikom kad je odveo dete u Dom zdravlja, službenica koja je tamo radila rekla mu je da je taj Dom zdravlja „samo za srpsku decu”.\nAko postoji neki neformalni kolektivni centar gde su životni uslovi podjednako katastrofalni kao u „Čukaričkoj šumi”, ako ne i gori, to je onda kolektivni centar u Sjenici.\nDvadesetak porodica IRL Roma tamo živi još od izbijanja ratnih sukoba na Kosovu. U jednom od najhladnijih gradova u Srbiji, na nadmorskoj visini preko 1000m, ova domaćinstva se uzdaju u svoje najlonske i kartonske krovove da ih sačuvaju od snažne sjeničke zime.\nIzvor vode im je jedna zajednička česma koja se nalazi napolju. Iako im je zahvaljujući sredstvima iz EU dopremljeno 20-ak montažnih kuća u koje bi se uselili, opštinske vlasti ni posle više od godinu dana nisu ispunile svoj deo obećanja – da obezbede struju, pa tako ove montažne kuće i dalje ostaju prazne.\nVeć dvadeset godina se tema teritorijalnog statusa Kosova nalazi u centru svih političkih zbivanja u Srbiji. Političari u Beogradu i Prištini nalaze se u neprestanom procesu prikupljanja jeftinih političkih poena služeći se zapaljivom i opasnom ratnohuškačkom retorikom.\nZa to vreme, oni iz grupe najugroženijih među interno raseljenim stanovništvom u Srbiji ostaju poslednji na listi čekanja na ostvarenje svojih osnovnih ljudskih prava.\nTekst je nastao zahvaljujući istraživačkom radu za Inicijativu za ekonomska i socijalna prava – A11 u okviru projekta „Unapređenje lokalne integracije interno raseljenih lica putem poboljšanog pristupa ekonomskim i socijalnim pravima” UNHCR-a.\n„Stanje i potrebe interno raseljenih lica”, Komeserijat za izbeglice i migracije Republike Srbije, maj 2018. godine\nIsto, str. 35\nPrema zakonu, prebivalište je mesto u kome se građanin nastanio s namerom da u njemu stalno živi, odnosno mesto u kome se nalazi centar njegovih životnih aktivnosti, profesionalnih, ekonomskih, socijalnih i drugih veza koje dokazuju njegovu trajnu povezanost s mestom u kome se nastanio (član 3, stav 1, tačka 2 Zakona o prebivalištu i boravištu građana)\n„Bez prebivališta-bez prava”, Praxis, 2012. godina\nStavimo život ispred profita! Mašina 26.03.2020.


Nikola Đuričko pozirao sa porodicom: "Bolji život" - BIGportal.ba\nNikola Đuričko pozirao sa porodicom: “Bolji život”\n17 Avgusta, 2021 17 Avgusta, 2021 0110\nPopularni glumac Nikola Đuričko često objavljuje fotografije iz, kako on kaže, “sunčane Kalifornije”, ali ovog puta glumac je sa svojim pratiocima podijelio porodičnu fotografiju. “Porodični portret” bio bi pravi naziv Đuričkove fotografije koju su mnogi uporedili sa porodičnim kadrom Popoadića iz serije “Bolji život”. “Mama, tata, sestra i brat”, napisao…\nPopularni glumac Nikola Đuričko često objavljuje fotografije iz, kako on kaže, “sunčane Kalifornije”, ali ovog puta glumac je sa svojim pratiocima podijelio porodičnu fotografiju.\n“Porodični portret” bio bi pravi naziv Đuričkove fotografije koju su mnogi uporedili sa porodičnim kadrom Popoadića iz serije “Bolji život”.\n“Mama, tata, sestra i brat”, napisao je Nikola uz fotografiju, a on pozira u crvenoj majici i sa osmjehom na licu.\n“Bolji život”, “Isti si ćale”, “Jaoo, divni ste”, “Predivna porodica”, “Baš ličiš na oca”, “Ovo me asocira na scenu u Boljem životu”, neki su od komentara.\nNaime, Nikola je krajem prošle godine odlučio je da ode u Ameriku, gdje sa porodicom živi u Los Anđelesu. Tamo je, u centru filmskih zbivanja, posjećivao kastinge, a dobio je i ulogu u jednoj zapaženoj seriji.\nĐuričko je dobio i jednu od uloga u 4. sezoni Netfliksovog serijala “Stranger Things”, koja je jedna od najpopularnijih serija u SAD.\nTalibani pozivaju žene da se pridruže njihovoj vladi\nBajern zbog pandemije najvjerovatnije bez publike do daljeg


STANDARD ISO 27001 - MENADŽMENT BEZBEDNOŠĆU INFORMACIJA\nISO 27001 je međunarodni standard koji se odnosi na zaštitu i bezbednost informacija. Standard podleže različitim područjima primene kao i za razlikovanje mogućih procesa u organizaciji koji su povezani sa upravljanjem kontrole sigurnosti kao sto su: politika sigurnosti, sigurnost organizacije, kontrola i klasifikacija izvora, sigurnost osoblja, sigurnost materijalnih dobara i životne sredine, operativno upravljanje i komunikacija, kontrola pristupa, razvoj i održavanje raznih sistema i upravljanje kontinuitetom poslovanje. Pojam bezbednosti informacija u ovom smislu ne odnosi se isključivo na tehničke mere zaštite (lozinke, programsko šifrovanje, prava pristupa i sl.), već podrazumeva i administrativne (sigurnosne politike, pravilnike, procedure) kao i fizičke mere (video nadzor, zaštita prostorija, fizička kontrola pristupa itd.).\nOvim standardom organizacije demonstriraju svojim korisnicima i ostalim zainteresovanim stranama da posluju sa poslovnim procesima na bazi principa sigurnosti i da je poslovna politika usmerena na stalna poboljšavanja u sistemu menadžmenta za bezbednost informacija i procesima pružanja usluga povezanim sa njim.\nKrajnji cilj primene ISO 27001 je uspostavljanje, implementiranje, izvršavanje, praćenje, preispitivanje, održavanje i poboljšavanje sigurnosti informacija i tehnika zaštite. Definisanjem „vlasništva“ nad informacijom u organizaciji, izbegavate neovlašćeno rukovanje istom i njenu nehotičnu distibuciju ka neovlašćenim licima.\nPrednosti implementacije ISO 27001 standarda:\n• konkurentska prednost,\n• smanjenje rizika od oštećenja i gubitka informacija, a samim tim i troškova,\n• veće poverenje klijenata, zaposlenih, saradnika, institucija i svih zainteresovanih strana zbog znanja da su njihovi podaci bezbedni,


ce GORDIJEV ČVOR ZA AMERIKU Erdoganove ratne vratolomije protiv Kurda mogle bi značiti KATASTROFU ZA WASINGTON\nGORDIJEV ČVOR ZA AMERIKU Erdoganove ratne vratolomije protiv Kurda mogle bi značiti KATASTROFU ZA WASINGTON\n25.01.2018. u 01:34\nSAD, Velika Britanija i Francuska su zajedničkim saopćenjem snažno kritizirale tursku invaziju na provincij Afrim u sjevernoj Siriji. Međutim, činjenica je da su tri NATO sile malo toga učinile da zaista obuzdaju svog parntera iz Alijanse\nPoprilično labav stav prema zvaničnoj Ankari i ratobornom Regepu Tayipu Erdoganu, oličen u poruci da "svede broj žrtava na minimum" maltene su značile da Turska može slobodno nastaviti da udara po sirijskim Kurdima sve dok i posljednjeg ne istjera iz Afrima.\nProblem za zapadnu trijadu je u tome što, kako se kraj krvave sirijske drame naponon priveo kraju, ne sme sebi da dozvoli da potpuno izgubi Tursku kao saveznika, kako vojnog tako i diplomatskog. Razlog za to je što su Turci "tampon zona" od vitalnog značaja, koja sprječava da Sirijom u potpunosti zagospodare Rusija i Iran.\nBritanski "Guardian" smatra da će Erdoganova preokupacija sirijskim Kurdima, koje želi istrebiti sa turske granice, možda potpuno gurnuti ratobornog predsjednika u naručje Vladimira Putina.\nMalo je reći da bi takav epilog predstavljao katastrodu za SAD, i to samo nedjelju dana nakon što se šef američke diplomatije Rex Tillerson zvanično obavezao da će administracija Donalda Trumpa težiti isključivo političkom rješenju poslijeratnog perioda u Siriji, sa uklanjanjem predsjednika Bashara al-Asada i iranskih milicija kao primarnim ciljem.\n"New York Times" je u uredničkom komentaru svoje spoljnopolitičke redakcije kritizirao Tillersonov govor, istakavši da je u njemu "falilo mesa", tačnije detaljnijeg pojašnjenja strategije SAD i alata kojima će primorati Moskvu i Teheran da ukinu podršku kojom Bashara al-Asada čuvaju na vlasti.\nZapadne diplomate su branile američkog državnog sekretara, rekavši da ipak imaju čime pregovarati i uslovljavaju: prijetnjom da će stopirati fondove EU i SAD za rekonstrukciju razorene infrastrukture u Siriji, kao i navodima da će "na neodređeno" u toj zemlji ostaviti najmanje 2.000 američkih trupa.\nMeđutim, fakat je da su ove prijetnje minorne bez podrške Turske, druge najveće NATO vojske i ključnog saveznika u tom dijelu svijeta, i uz to jedne od najvećih kritičara Bashara al-Asada.\nUkoli Erdogan povede Tursku ka dogovoru sa Moskvom, Rusija će biti ta koja će nametnuti svoju verziju političkog rješenja za Siriju, o kojoj će se raspravljati 29-30. januara u crnomorskoj dači u Sočiju.\nOno čega se Zapad najviše pribojava je to da će Vladimir Putin, sa svojim mirovnim pregovorima u Sočiju koje je postavio kao pandan (kako kaže) neefikasnim pregovorima pod pokroviteljstvom UN, zacjementirati rusku dominaciju na Bliskom istoku. Uz to, takav ishod bi gotovo stoprocentno značio i ostanak Asada na čelu Sirije, što bi upotpunilo noćnu moru SAD.\nJedina nada SAD je to što je Erdogan zatražio odlaganje sastanka u Sočiju, i to jer ne želi da istom prisustvuje kurdska frakcija PYD - Kurdska demokratska unionistička partija - kao i njeno oružano krilo YPG, poznatije kao Narodne zaštitne jedinice.\nMeđutim, imajući u vidu da Amerikanci direktno finansiraju i podržavaju Kurde, i time dodatno izaivaju Erdogana, sva je prilika da će turski predsjednik ipak postići dogovor sa Putinom. Ukoliko žele to spriječiti, SAD će morati odabrati: ili da potpuno ostave Kurde na cjedilu i pokušaju povratiti povjerenje Turaka, ili da gledaju Putinovu i Erdoganovu dominaciju Bliskim istokom u narednim godinama.


Izdavaštvo:\tPo receptu Dositeja i Vuka\nIzabrali smo da reprezent priče o izdavaštvu u Vojvodini bude "Prometej", privatna izdavačka kuća iz Novog Sada, kojoj će ovog 10. januara biti 27. rođendan. Zbog oko 2700 naslova, i produkcije od oko 100 naslova godišnje, zbog reprezentativnih monografija, dela o srpskoj kulturnoj baštini, zbog edicije lingvističkih izdanja i važnih projekata iz oblasti jezika, "Prometej" ima vidno mesto u izdavaštvu Srbije. Osnivači "Prometeja" su Zoran i Borka Kolundžija. Zašto su se odlučili za rizičan posao u vreme kad je bilo nezahvalno započinjati bilo kakvu delatnost vezanu za kulturu? Mislili su, kaže Zoran Kolundžija, "da je bolje držati vlastitu sudbinu u svojim rukama. Teško je izvagati i pričati šta bi bilo da je bilo, jednostavno uvek sam mislio da je dobro što smo se odrekli onih prednosti koje donosi državna služba. U stalnom smo pogonu i mislimo da je nesreća naše države to što ne ume da napravi ambijent u kom će i mlađi i stariji radije hteti vlastiti posao no nešto finansirano iz budžeta." Početnu nameru, da objavljuju "Prometejev" pogled na prošlost, kaže Kolundžija, ostvarili su. "Takva naša tadašnja namera danas mi se čini još važnijom jer se tek udubljivanjem u temu Velikog rata srećem sa konkretnim i zaista katastrofalnim rezultatima koje je donela dogovorena istorija. Dok su, na primer, Francuzi učili svoju decu da budu kao Srbi 1914–1918, dotle su naši učili decu da ne budu ne samo kao Srbi nego da uopšte ne budu Srbi?! Dosta čudno, složićete se."


U Luizijani ubijena tri policajca, jedan napadač mrtav – NovostiDana.rs\nU Luizijani ubijena tri policajca, jedan napadač mrtav\nLuizijani: Trojica policajaca su ubijena\nNajmanje trojica policajaca su ubijena, a još trojica povređena u pucnjavi u Baton Ružu u američkoj saveznoj državi Luizijani, poprištu nedavnih protesta zbog nasilja policajaca nad Afroamerikancima, javili su američki mediji.\nBATON RUŽ – Najmanje trojica policajaca su ubijena, a još trojica povređena u pucnjavi u Baton Ružu u američkoj saveznoj državi Luizijani, poprištu nedavnih protesta zbog nasilja policajaca nad Afroamerikancima, javili su američki mediji.\nPrema rečima portparola lokalnog šerifa Kejsija Rejborna Hiksa, jedan napadač je ubijen, dok se veruje da su još dvojica u bekstvu, prenela je agencija AP.\nPoliciji je uoči napada javljeno da „sumnjiva osoba hoda ulicom Erlajn Hajvej sa puškom u rukama“, otkrili su policijski izvori televizijskoj mreži Si-En-En.\nPo izlasku na lice mesta, policajci su upali u zasedu najmanje jednog napadača, izjavio je za NBC NJuz gradonačelnik Baton Ruža Kip Holden.\nPucnjava se dogodila oko devet sati izjutra po lokalnom vremenu, a situacija je stavljena pod kontrolu do podneva, saopštila je kancelarija šerifa.\nHiks je zamolio građane da policiji prijave bilo šta sumnjivo što primete na lokaciji na kojoj je došlo do pucnjave, a koja se nalazi samo kilometar i po od sedišta lokalne policije.\nU Baton Ružu su pre nedelju dana održani višednevni protesti protiv policijskog nasilja u tom i drugim američkim gradovima, nakon što su policajci pucali i ubili 37-godišnjeg Afroamerikanca, inače oca petoro dece.\nNa jednom od protesta povodom tog ubistva je u Dalasu napadač otvorio vatru na bele policajce koji su obezbeđivali protest i ubio petoricu.\nNajmanje trojica policajaca su ubijena, a još trojica povređena u pucnjavi u Baton Ružu u američkoj saveznoj državi Luizijani, poprištu nedavnih protesta zbog nasilja policajaca nad Afroamerikancima, javili su američki mediji. Prema rečima portparola lokalnog šerifa Kejsija Rejborna Hiksa, jedan napadač je ubijen, dok se veruje da su još dvojica u bekstvu, prenela je agencija AP. AP Photo\nPovezanogradovi, novosti online, regioni, SAD, terorizam, USA, vesti\nIz proustaške stranke poručili da će se vratiti u Donji Srb