Objavljeno 1. sep 2011. / 16:52:07\nSelektor našeg tima Dušan Ivković nagoveštavao je da susret protiv Letonaca neće biti lak i to se obistinilo. Reprezentativci Srbije nisu podcenili protivnika, ali su, kao i juče u duelu protiv Italije, imali isuviše padova u igri, koje su Letonci svaki put maksimalmo koristili.\nU prvoj četvrtini, koju je naš tim dobio sa 16 poena razlike, jasno se videla razlika, kako u pojedinačnom, tako i u kvalitetu tima, ali su tada najbolji košarkaši Srbije jednostavno stali i dozvolili protivnicima da u drugih deset minuta uhvate rezultatski priključak.\nPOGLEDAJ VIDEO: Nebeski let Marka Kešelja\nDrugo poluvreme selekcija Srbije je počela mnogo angažovanije i to se veoma brzo odazilo na rezultat. I u tim trenucima bilo je očigledno da Letonci ne mogu da pariraju kada naši košarkaši igraju uz punu koncentraciju i u odbrani i u napadu, ali je pomalo zabrinjavajuće što oni u prva dva kola u tom ritmu nisu uspevali da održe kontinuitet.\nU poslednju četvrtinu ušlo se sa prednošću našeg tima od 12 koševa. Letonci se nisu predavali i u dva navrata su uspevali da priđu na šest poena, ali nisu imali ni snage, ni kvaliteta da naprave preokret i prirede prvo iznenađenje na šampionatu.\nPOGLEDAJ VIDEO: Orlovi bolji i od Letonije\nU ključnim trenucima razliku na terenu pravio je kapiten našeg tima Nenad Krstić, koji je u reketu protivnika bio nezaustavljiv. Letonci su praktično svaki njegov napad zaustavljali faulovima, što su plaćali velikim brojem slobodnih bacanja, koje su srpski košarkaši izvodili gotovo nepogrešivo i od 32 pokušaja promašili su samo šest.\nNa kraju je to bila još jedna ubedljiva pobeda selekcije Srbije, ali će selektor Ivković sigurno imati dosta zamerki na igru u pojedinim fazama meča. Sigurno je da će iskusni stručnjak pronaći način da greške svede na minimum kada na red dođu jači protivnici u grupi, Nemci i Francuzi.\nPOGLEDAJ VIDEO: Paunić zakucao Letonce\nU trećem kolu reprezentacija Srbije sutra od 14,15 časova igra protiv Izraela.\nSrbija: Teodosić 9, Tepić 5, Rašić 4, Paunić 10, Bjelica 2, Marković 2, Savanović 19, Kešelj 5, Krstić 23, Perović 9, Marjanović, Mačvan 4.\nLetonija: Melers 2, Bertans 10, Frimanis 19, Blums 15, Jurevičijus 1, Jeromanovs, Kuksikis 16, Mejeris, Bertans 2, Strelnieks 12, Berzins, Selakovs.


LSV: Hitno vratiti jezik društvene sredine u škole – Balkanekspresrb.rs\nLIGA SOCIJALDEMOKRATA VOJVODINE VEĆ DUŽE VREME APELUJE DA SE JEZIK DRUŠTVENE SREDINE VRATI U VOJVOĐANSKE ŠKOLE, JER SMATRAMO DA SE NJEGOVO IZUČAVANJE TOKOM SEDAMDESETIH I OSAMDESETIH GODINA PROŠLOG VEKA, POKAZALO KAO IZUZETNO DOBRO I DA JE UMNOGOME DOPRINELO BOLJEM RAZUMEVANJU I SUŽIVOTU SVIH NACIONALNIH ZAJEDNICA\nInfo: ALEKSANDAR MARTON I OLENA PAPUGA\nLIGA socijaldemokrata Vojvodine insistira da Ministarstvo prosvete hitno u redovnu nastavu u osnovnim školama vrati izučavanje jezika društvene sredine, kao i da prilikom najavljene racionalizacije u prosveti i gašenja odeljenja sa manje od 15 učenika vodi računa da ne dovede i do gašenja razreda u kojima se nastava odvija na jezicima nacionalnih zajednica.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine već duže vreme apeluje da se jezik društvene sredine vrati u vojvođanske škole, jer smatramo da se njegovo izučavanje tokom sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka, pokazalo kao izuzetno dobro i da je umnogome doprinelo boljem razumevanju i suživotu svih nacionalnih zajednica.\nZato je dobra vest što je Akcionim planom za poglavlje 23. predviđeno kvalitetnije upoznavanje učenika iz većinskog naroda sa kulturom, jezikom i običajima učenika iz manjinskih naroda, kao i što taj plan podrazumeva i formiranje nadležne radne grupe. Ovakav stav ostavlja prostora za uvođenje jezika društvene sredine u osnovne škole u AP Vojvodini, koji moraju pratiti i adekvatne zakonske promene.\nSada ne treba odugovlačiti i tu aktivnost ostavljati za period posle izbora, ili trenutak kada budu otvorena poglavlja 23 i 24 u pristupanju EU. Budući da to zaista nije teško učiniti, apelujemo da nadležni više ne gube vreme i da već sada krenu aktivnosti vezane za zakonska usaglašavanja.\nRepublika Srbija je 2005. godine ratifikovala Evropsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima i obavezala se na afirmativno delovanje u cilju očuvanja i osnaživanja pozicije manjinskih ili regionalnih jezika. Ta povelja naglašava važnost interkulturalizma i višejezičnosti.\nUpravo zato u susret današnjem, Međunarodnom danu maternjeg jezika, upozoravamo i da bi nakon nedavne privatizacije elektronskih medija, koja je dovela do gašenja većina manjinskih medija u Vojvodini, najavljena racionalizacija u prosveti mogla bi još pogoršati položaj nacionalnih zajednica. U vezi sa tim, apelujemo na Ministarstvo prosvete i da prilikom promene u organizaciji nastave ne gasi odeljenja na jezicima nacionalnih zajednica, kao i da se vodi računa o tome da neophodni udžbenici stižu na vreme.\nPripadnici nacionalnih zajednica prilikom službene upotrebe i izdavanja ličnih dokumenata na maternjem jeziku i dalje često nailaze na barijere. Zbog toga je izuzetno važno da Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije omogući da se u svakoj policijskoj upravi na teritoriji Vojvodine dokumenta mogu izdati na svim jezicima koji su u službenoj upotrebi u AP Vojvodini.♦\nTagsAleksandar Marton LSV Olena Papuga\nI to se događa: Fukcioner SNS urinirao u fontanu ispred Haškog tribunala


ĆORIĆ: ''Trbić nas svojim izjavama vraća u 1991. i 1992. godinu što je krajnje neodgovorno'' :: Dešavanja u Bijeljini ::\n20. June 2021. / 23:45\nĆORIĆ: ''Trbić nas svojim izjavama vraća u 1991. i 1992. godinu što je krajnje neodgovorno''\nPoslanik SNSD-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Nedeljko Ćorić istakao je da su najnovija pisanja odbornika SDA u Skupštini grada Bijeljina Jusufa Trbića, u kojima osporava zločin počinjen u Tuzlanskoj koloni 1992. godine, najblaže rečeno, neozbiljna i neodgovorna.\n"Trbić nas svojim izjavama vraća u 1991. i 1992. godinu što je krajnje neodgovorno, posebno od nekoga ko se bavi politikom i ko je odbornik u Skupštini grada Bijeljina. Takve izjave neće doprinijeti pomirenju niti zaboravljanju svega kroz šta su prošli svi narodi na ovim prostorima", rekao je Ćorić, koji je predsjednik Gradskog odbora SNSD-a Bijeljina.\nObilježavanje stradanja na ovim prostorima, kaže Ćorić, ostavljeno je današnjim i budućim generacijama kao zavjet da nikada ne smiju da budu zaboravljeni heroji koji su ugradili svoje živote u temelje Republike Srpske.\n"Mi nikada nismo osporili obilježavanje događaja u Federaciji BiH i srpski narod u vezi s tim nikada nije iznosio negativna mišljenja. Podržavamo svako civilizovano obilježavanje takvih događaja, ma gdje da se on desio", istakao je Ćorić.\nOn je naveo da je i ovog puta izostala reakcija gradonačelnika Bijeljine Miće Mićića, koji je i sam bio komandant Vojske Republike Srpske. "Kao gradonačelnik Bijeljine, Mićo Mićić ne bi trebalo da se ponaša indolentno na izjave i stavove Jusufa Trbića, ali očigledno da je spreman da po svaku cijenu čuva skupštinsku većinu.\nOn je svjestan da ne može da reaguje jer je ucijenjen od svojih koalicionih partnera. Bitnija mu je skupštinska većina nego nacionalni interesi srpskog naroda", ocijenio je Ćorić, dodavši da on lično sa ljudima poput Trbića nikada ne bi pravio skupštinsku većinu.\nI ako bi morali, kaže Ćorić, postavili bi određene uslove da idemo u pravcu pomirenja, a ne izazivanja sukoba i vraćanja ljudi u godine stradanja i na jednoj i na drugoj strani.\nOn je naveo da Mićić, izbjegavajući da preduzme konkretne mjere u vezi sa Trbićevim istupima, brani svoju poziciju i poziciju vlasti u gradu Bijeljina.\n"Isti slučaj je i sa najavljenom posjetom Stjepana Mesića Bijeljini. Ni tu Mićić nije imao adekvatnu reakciju, već su nevješto izlazili u javnost sa različitim informacijama - od toga da će to biti nezvanični sastanak bez prisustva javnosti do demantija da sastanak uopšte nije trebalo da bude održan", rekao je Ćorić.\nOn je naglasio da je istina da je dolazak Mesića u Bijeljinu bio najavljen preko Agencije za koordinaciju policijskih tijela BiH i on je trebalo da bude gost Miće Mićića.\nĆorić kaže da je na satanku trebalo da bude riječi o "određenim poslovnim aktivnostima koje će se raditi na ovom prostoru".\nBIJELJINA: Blagotvorna voda Bročanskog luga (foto)\nMladi rukometaši iz Bijeljine osvojili 3. mjesto u Kozarskoj Dubici\nValentina Mec, semberka koja je glasom osvojila publiku\nBIJELJINA: Sufinansiranje još 27 društveno-korisnih projekata\nDerbi kola pripao rukometašicama iz Bijeljine (foto)\nBIJELJINA: Trinaestogodišni Njegoš fasciniran TITOM


RTS :: Đurić: Za 20 godina niko nije odgovarao za zločine nad Srbima na KiM\nPolitika Đurić: Za 20 godina niko nije odgovarao za zločine nad Srbima na KiM\nsreda, 12. jun 2019, 14:14 -> 15:34\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je da je srpski narod na KiM "stradalni narod" i ukazao na to da ni 20 godina od završetka NATO agresije nisu kažnjeni počinioci zločina nad Srbima i svima onima koji nisu pristajali na teror OVK.\nĐurić je na tribini "20 godina od egzodusa Srba sa Kosova i Metohije" u Beogradu rekao da na godišnjicu terora, zločina, satiranja i progona Srba, u Prištini slave što su proterali 56 odsto nealbanskog stanovništva sa KiM i etnički očistili više od 300 srpskih naselja.\nPodsetio je da za to ni posle 20 godina niko nije odgovarao, kao i da su vodeći komadanti OVK odgovorni što u Prištini, Prizrenu, Đakovici, Gnjilanu, Uroševcu i drugim mestima danas nema Srba.\n"Oni sede na najodgovornijim mestima u privremenim prištinskim institucijama i dobijaju tapšanja po ramenu od strane predstavnika zemalja koje su pre 20 godina izvršile agresiju na našu zemlju", rekao je Đurić.\nDanašnji skup Đurić vidi i kao opomenu budućim naraštajima na to zašto smo i pre 20 godina vodili borbu za srpski narod na KiM i srpsku državu.\n"Za to nam želje i srca neće nedostajati niti će nam manjkati energije, volje i odlučnosti da se u narednom periodu zajednički borimo za opstanak Srba na KiM", poručio je Đurić.\nNa tribini "20 godina od egzodusa Srba sa KiM", koju je organizovalo Udruženje Srba Kosova i Metohije, govorili su i istoričar Predrag Marković, novinar lista Jedinstvo Svetozar Vlahović, članovi porodica kidnapovanih i nestalih Srba sa KiM.\n(sreda, 12. jun 2019, 19:44) - Nikoletka [neregistrovani]\n(sreda, 12. jun 2019, 17:47) - spale [neregistrovani]\n(sreda, 12. jun 2019, 17:46) - Tina [neregistrovani]\n(sreda, 12. jun 2019, 17:26) - mimi [neregistrovani]\n(sreda, 12. jun 2019, 17:25) - mimi [neregistrovani]\n(sreda, 12. jun 2019, 17:07) - MilijanaLakić [neregistrovani]\n(sreda, 12. jun 2019, 16:33) - anonymous [neregistrovani]


Dozvoljeno prekoračenje po Intesa Hit tekućem računu\nKlijenti koji imaju otvoren Intesa Hit tekući račun u Banca Intesa i odobreno korišćenje dozvoljenog prekoračenja, a žele da i ubuduće, bez prekida, koriste ovu uslugu, trebalo bi da u naredna tri meseca, a u zavisnosti kada im ističe korišćenje dozvoljenog prekoračenja, dođu u ekspozituru Banca Intesa i potpišu novi aneks ugovora o tekućem računu. Na dan potpisivanja aneksa neophodno je da klijenti nemaju dugovanja po tekućem računu, odnosno da stanje ne bude u minusu.\nBanka pisanim putem obaveštava sve klijente kada im ističe sadašnje dozvoljeno prekoračenje, kao i gde treba da dođu da potpišu aneks ugovora. Potpisivanje aneksa ugovora počelo je 12.01.2008. a klijenti mogu potpisati novi aneks ugovora najranije mesec dana pre isteka roka prekoračenja.\nU najkraćem mogućem roku od potpisivanja aneksa ugovora, a uz pribavljanje izveštaja Kreditnog biroa, klijenti će imati mogućnost da im bude odobreno novo dozvoljeno prekoračenje i to na period do 12 meseci. Iznos dozvoljenog prekoračenja i ubuduće će se na svaka tri meseca automatski usklađivati sa prosečnom visinom mesečnih priliva na tekući račun.\nGrađani koji po prvi put budu otvarali tekući račun u Banca Intesa, imaće mogućnost da koriste dozvoljeno prekoračenje neposredno po uplati prve zarade ili penzije, na rok do 12 meseci.\nSve dodatne informacije u vezi sa dozvoljenim prekoračenjem klijenti mogu da dobiju u nekoj od preko 220 ekspozitura Banca Intesa ili pozivom Call centra na 011 310 88 88.\nU sklopu Intesa Hit tekućeg računa bez dodatnih troškova klijenti mogu da koristite niz pogodnosti:\n• Evro Više - zamena dinara u evre po povoljnijem kursu, uz mogućnost štednje na posebnom “evro” delu tekućeg računa, ili na deviznom računu\n• MasterCard kreditnu karticu koja funkcioniše po principu revolving kredita uz minimalnu mesečnu otplatu od svega 5%, i omogućava plaćanje na 3-12 rata bez kamate i odloženo plaćanje do 100 dana bez kamate\n• On-line Plus servis – elektronsko bankarstvo (Telefonsko bankarstvo, dinarska i devizna plaćanja, pregled stanja i prometa po računima,...)\n• SMS Obaveštenje o svakoj prispeloj uplati na tekući račun\n• Trajni nalog – sa tekućeg računa Banka umesto klijenta izmiruje mesečne račune bez provizije\n• Dopunsko zdravstveno osiguranje\n• Maestro debitnu karticu


Sistematski pregled pred rekreativno bavljenje sportom\nRekreativci, da li ste proverili svoje zdravlje?\nLjudi koje dugo rade i žive na sedentaran način, bez obzira na to što nemaju zdravstvene tegobe, pod velikim su rizikom da pri nagloј fizičkoј aktivnosti dožive i ozbiljne zdravstvene smetnje koje su posledicapatoloških promena koje postoje, ali su asimptomatske. Dr Ivana Petrović, medicinski direktor Bel Medic-a, kaže da svako nemilo iznenađenje te vrste može da se predupredi preventivnim zdravstvenim pregledom, kao i pažljivo doziranom i kontrolisanom rekreacijom\nObično je početak godišnjeg odmora, posle novogodišnjih praznika, još jedna prilika kad mnogi ljudi odlučuju da „okrenu novi list“ i konačno se priklone zdravim životnim navikama. Redovnoj rekreaciji, na primer. Ali, kad se iz kancelarijske stolice i automobila „preko noći“ pređe u teretanu ili neku drugu vežbaonicu, mogući su i različiti opominjući scenariji: u najboljem slučaju, jaka „upala“ mišića koja može da potraje i više dana; pod manje srećnim okolnostima, i ozbiljne srčane smetnje uključujući i akutni infarkt miokarda. Dr Ivana Petrović, medicinski direktor Opšte bolnice Bel Medic, upozorava, naime, da su osobe koje dugo rade i žive na sedentaran način, bez obzira na to što nemaju zdravstvene tegobe, pod velikim rizikom da pri nagloј fizičkoј aktivnosti dožive posledice patoloških promena koje postoje, ali su asimptomatske. Svako nemilo iznenađenje te vrste, dodaje dr Petrović, efikasno može da se predupredi preventivnim zdravstvenim pregledom pre početka rekreativnog bavljenja sportom, kao i pažljivo doziranom i kontrolisanom rekreacijom. Štaviše, i osobe sa dijagnostikovanim oštećenjima zdravlja, sa nekim oboljenjima, takođe mogu i treba da se rekreiraju, ali na isti taj bezbedan način – kontrolisano i dozirano od strane lekara.\nU profesionalnom, amaterskom ili školskom sportu primenjuje se, kako je poznato, zakonom regulisan program zdravstvenih pregleda koji, prema utvrđenoj dinamici, obavljaju lekari sportske medicine. Pre početka i tokom bavljenja profesionalnim (takmičarskim) sportom, sportisti se po pravilu dva puta godišnje podvrgavaju sistematskom pregledu koji uključuje ne samo laboratorijsku dijagnostiku (analize krvi i mokraće) i klinički lekarski pregled, već i ultrazvučni pregled srca (ehokardiografiju) i takozvani test opterećenja zajedno sa testom disajne funkcije (ergospirometrijom). Isto važi i za sportiste amatere, a odgovarajući pregled obavezan je čak i za upisivanje najmlađe dece u „sportske školice“.\nU kategoriji rekreativaca, međutim, ne postoji obaveza da „zeleno svetlo“ za uključivanje u intenzivnije fizičke aktivnosti kao što su trčanje, dizanje tegova ili vežbanje na spravama, daju lekari. Iako većina vežbaonica (fitness centara) preporučuje svojim klijentima da prethodno obave lekarski pregled, ni u Srbiji kao ni u svetu ta preporuka nije obavezujuća. Praksa, pak, pokazuje da, zahvaljujući tome, sportisti rekreativci najčešće bez prethodnog lekarskog pregleda ulaze u vežbaonice, i vežbaju po sopstvenom nahođenju i bez nadzora trenera.\nKako je već spomenuto, mnogi ljudi odlučujuda „od sutra“ prestaju da puše, piju ili se neumereno hrane, i isto tako naglo počinju i da vežbaju. Prema lekarskom iskustvu dr Petrović, većina njih pritom još smatra da im saveti trenera nisu potrebni, i da, kako joj obično kažu, sami najbolje znaju šta im prija i do koje mere mogu da se opterete. Kao svedok posledica koje može da ima nagla promena svakodnevnog životnog režima naizgled sasvim zdrave osobe, pa makar ta promena bila i na bolje, dr Petrović podseća na činjenicu da se mnoge tihe patološke promene u organizmu dugo ne manifestuju bilo kakvim tegobama. Ali, neki „okidač“ kao što je naglo fizičko opterećenje (trčanje na pokretnoj traci, vožnja bicikla, i slično), nakon niza godina života na relaciji kancelarija-automobil-lift, iznenada može da otkrije postojanje koronarne bolesti, na primer.Pri opterećenju koje zahteva da srce pumpa veći volumen krvi kako bi aktivirane skeletne mišiće snabdelo dovoljnom količinom kiseonika, sužene koronarne arterije nisu u stanju da odgovore zadatku i da provedu potrebnu količinu krvi srčanom mišiću, objašnjava dr Petrović. Rezultat je iznenadan bol u grudima, osećaj gušenja, žarenja, pritiska iza grudne kosti, što su simptomi srčane ishemije. U takvim slučajevima može, na žalost, da dođe i do akutnog infarkta srca, posebno kod starijih osoba koje imaju faktore rizika kao što su dug pušački staž, povećana telesna težinu, povišene masnoće ili povišen šećer u krvi, nedijagnostikovana hipertenzija ili šećerna bolest…\nMagični broj zdravlja\nRedovna fizička aktivnost – rekreacija – ne mora nužno da podrazumeva odlazak u vežbaonicu. Naprotiv, to može da bude i svakodnevna žustra šetnja, brže, ili brzo hodanje. Upravo je brzo hodanje sastavni element „Magičnog broja zdravlja“, 0-3-5-140-5-3-0, koji je preporuka Evropskog udruženja kardiologa. Ovaj broj treba zapamtiti kao 0 (cigareta), 3 (hiljade metara koje svakodnevno treba preći žustrijim hodom, u trajanju od maksimalno 30 minuta), 5 (redovnih obroka dnevno), 140 (kao maksimalnu gornju granicu nivoa sistolnog krvnog pritiska), 5 (kao maksimalan iznos nivoa ukupnog holesterola u krvi), 3 (maksimalnu vrednost za LDL holesterol), i 0 (kao odsustvo prekomernih kilograma telesne težine). Dr Petrović napominje da preporuku o žustrom pešačenju treba ispoštovati svaki dan, jer ukoliko se i jedan dan preskoči, dvostruko dužom šetnjom narednog dana izgubljeno ne može da se nadoknadi! Savet je i da se što je moguće više boravi u prirodi i vežba na otvorenom prostoru.\nPovećane masnoće u krvi, na primer, same po sebi ne izazivaju tegobe, te osoba ne zna za njih i ne preduzima ništa; ali one čine svoje - oštećuju zidove krvnih sudova, oštećuju jetru, izazivaju niz hroničnih promena u organizmu. Sličan primer je i hipertenzija - pacijent godinama živi sa povišenim pritiskom na koji se adaptirao, pa ga “ne oseća”, ali produžena iako blaga hipertenzija vremenom takođe uzrokuje patološke promene na krvnim sudovima i srcu.\nUkazujući na ove činjenice, dr Petrović dodaje da nepostojanje tegoba ne znači da već nema stvarnih posledica asimptomatske hiperlipidemije ili asimptomatskog povišenog krvnog pritiska (hipertenzije). Naša sagovornica takođe upozorava da sistolni („gornji“) krvni pritisak koji je u relativnom mirovanju svakodnevno povišen na iznad 140 ili 150 mmHg, i koji ta osoba toleriše, pri naglom i/ili neuobičajenom fizičkom opterećenju može da isto tako naglo da se uveća na 180 mmHg i više; tolerisanje takvih vrednosti krvnog pritiska više nije moguće, i neposredna opasnost je hipertenzivna kriza i njene eventualne posledice među kojima su moždano krvarenje („izliv“ krvi u mozak), akutno srčano popuštanje, i druge.\nI povećan nivo šećera u krvi dugo ne mora da se „oseti“. Neregulisan šećer vremenom, pak, dovodi do promena i komplikacija na krvnim sudovima srca, bubrega, očnog dna i nogu. Posledice zanemarivanja zdravlja će se i u tom slučaju pokazati pre ili kasnije, a jedan od prvih signala može da bude patnja srca pri aktivnosti kao što su trčanje ili vežbanje u teretani.\nOpasnost može da predstavlja i latentna anemija (malokrvnost), u kojoj tkiva, a prevashodno srce, ne dobijaju odgovarajuću količinu kiseonika, dodaje dr Petrović. Šta bi se moglo dogoditi pri dodatnom fizičkom opterećenju koje zahteva i dodatno snabdevanje kiseonikom?\nKontrolisano – sve je moguće\nBlagovremeno otkrivene promene kao što su povišen šećer ili povišene masnoće u krvi, kao i blaga hipertenzija, kod mnogih ljudi mogu lako da se koriguju već sa promenom načina ishrane i stila života, i uvođenjem fizičke aktivnosti između ostalog. Dr Petrović sugeriše da planirana rekreacija može da bude deo rešenja novootkrivenog problema, ključni faktor u „sanaciji štete“ koju su načinile godine nezdravih navika. Odgovarajuća dijeta ili započinjanje terapije, uz kontrolisanu fizičku aktivnost, za nekoliko meseci mogu da regulišu masnoće u krvi, na primer, i da uspore proces ateroskleroze i onemoguće porast krvnog pritiska i oštećenje srca.\nNivo holesterola u krvi ili odnos ukupni holesterol/HDL (“dobar”) holesterol, uz starost pacijenta, pol, pušačke navike i vrednost krvnog pritiska, omogućavaju i procenu rizika od smrti usled bolesti srca i krvnih sudova u narednih 10 godina - SCORE (Systematic COronary Risk Evaluation) tabelarnu procenu rizika. Ukoliko taj rizik prelazi granicu od pet odsto, započinje se sa lečenjem, a pacijent se dodatno motiviše da menja loše životne navike.\nKao veliki pobornik preventivne medicine, dr Petrović savetuje svima koji planiraju da započnu rekreativno bavljenje sportom (intenzivnije fizičke aktivnosti) da se prethodno obavezno konsultuju sa lekarom, odnosno da ga obaveste o toj nameri. Lekar opšte medicine ili internista će obaviti neophodan pregled i dati prve smernice o najprimerenijoj vrsti fizičke aktivnosti; prema lekarskim smernicama, fitness trener će odabrati vežbe koje može da preporuči rekreativcu, i znaće do koje mere može da ga optereti, istovremeno kontrolišući njegovo vežbanje. Uz napomenu da mnogi nesuđeni rekreativci počinju da vežbaju previše intenzivno, pa zbog tegoba sa mišićima (nakupljanjem mlečne kiseline i „upalom“ mišića) odustaju i pre nego što su počeli, dr Petrović podseća da će trener, opet prema preporuci lekara, pravilno dozirati i povećavati dužinu i intenzitet treninga. Ukoliko početak rekreacije planiraju osobe koje redovno godišnje obavljaju sistematski pregled, i ukoliko su poslednji pregled obaviliunutar prethodnih šest meseci, sa urednim rezultatima i bez novonastalih tegoba, oni nemaju razloga za ponovni pregled. Ali, ako je sistematski pregled obavljen šest i više meseci ranije, kod starijih osoba je bolje da bude ponovljen. Svim zdravim osobama koje su ušle u petu deceniju života, savet je da preventivni pregled obave neposredno pre početka rekreativnih aktivnosti. Preventivni pregled treba da sadrži laboratorijske analize - kompletnu krvnu sliku sa određivanjem nivoa šećera i masnoća u krvi (HDL i LDL holesterol, trigliceridi), jetrinim i bubrežnim analizama, kao i pregled urina. Uz to je neophodan temeljan klinički pregled lekara (inteniste) koji će uraditi i EKG i test plućne funkcije (spirometriju). Lekar ima pravo da dijapazon analiza proširi, zavisno od životne dobi, lične i porodične zdravstvene istorije, profesije, kao i navika budućeg rekreativca. I ljudi oštećenog zdravlja, sa već dijagnostikovanim hroničnim oboljenjima, takođe mogu, i treba da vežbaju. Ali opet, strogo kontrolisano i dozirano. Štaviše, dr Petrović dodaje da postoje zdravstvena stanja koji, pod kontrolom, dopuštaju ne samo uspešnu rekreaciju, već i bavljenje vrhunskim sportom. Naša sagovornica navodi primer britanskog atletičara Sebastijana Koua (Sebastian Coe), danas predsednika Svetske atletske federacije, koji je, kao težak astmatičar, 1980. i 1984. godine osvojio olimpijska zlata u trci na 1.500 metara. Sa istom bolešću su se, zahvaljujući odgovarajućoj terapiji i kontrolisanoj fizičkoj aktivnosti, uspešno nosili i Amerikanac Mark Špic, nekad svetski rekorder u plivanju, košarkaš Denis Rodman, i mnogi drugi…


Dalas izjednačio protiv Majamija – Nadlanu.com\nDalas izjednačio protiv Majamija\nObjavljeno 3. juna 2011. / 10:01:27\nKošarkaši Dalasa izjednačili su na 1:1 u seriji velikog finala NBA lige, pošto su u gostima pobedili Majami sa 95:93, iako su u poslednjoj četvrtini gubili i sa 15 poena razlike.\nPobednički koš za Dalas postigao je Dirk Novicki, i to povređenom levom rukom 3,6 sekundi pre kraja. Nemački reprezentativac postigao je poslednjih devet poena za Maverikse, među kojima i dva koša levom rukom, u kojoj mu je povređena tetiva srednjeg prsta.\nOn je povređen u prvom meču, kada je pokušao da ukrade loptu od Krisa Boša.Poslednja dva dana isprobavao je razne proteze i na kraju se zadovoljio malom, na donjem delu prsta. Novicki je završio\nutakmicu sa 24 poena. Srpski reprezentativac Predrag Stojaković nije mnogo doprineo pobedi, pošto je proveo pet minuta na parketu, bez ijednog poena.\nNajefikasniji u Majamiju bio je Dvejn Vejd sa 36 poena, ali je promašio trojku za pobedu u poslednjim sekundama.\nTreća utakmica igra se u nedelju u Dalasu.\nDelovalo je da je Majami imao utakmicu „u džepu“ kada je sedam minuta i 15 sekundi pre kraja vodio 88:73. Dalas je od tada, međutim, zadržao Hit na samo jedan koš iz igre do kraja meča, a to je bila trojka Marija Čalmersa 24,5 sekundi pre kraja za izjednačenje 93:93.\nTada je Dalas otišao na tajm-aut, a u poslednjem napadu Džejson Kid je dodao loptu u poslednjim sekundama do Novickog, koji se spustio na ulaz, imao okret ulevo i položio u koš povređenom rukom.\nU Dalasu su se istakli još i Džejson Teri sa 16 poena, ali i doprinosom seriji u poslednjoj četvrtini, dok je Šon Merion postigao 20 poena.\nMaveriksi su 2006. godine igrali veliko finale takođe protiv Majamija. Tada su vodili sa 2:0 i imali veliko vođstvo u trećoj utakmici, ali su jednostavno stali, tako da je Hit preokrenuo, pobedio, a onda zabeležio još tri trijumfa i osvojio titulu.\ndirk novickinba plej-of\nUmrla Vimbldonska šampionka Paulina Bec\nPink rodila ćerku\nDirk Novicki najbolji igrač Evrope\nAko potraje lokaut, Novicki se vraća u Evropu\nNovicki ipak bolji u basketu nego u bejzbolu!


Analiza DEP-a: Nastavak trenda rasta ekonomske aktivnosti u BiH - Indikator.ba\nAnaliza DEP-a: Nastavak trenda rasta ekonomske aktivnosti u BiH\n30.12.2018 07:04 | Indikator.ba\nNa bazi trenutno rapoloživih kratkoročnih indikatora za period januar-oktobar 2018. godine, može se zaključiti da je trend rasta ukupne ekonomske aktivnosti u zemlji nastavljen, navodi se u analizi Direkcije za ekonomsko planiranje BiH.\nTokom perioda januar-oktobar 2018. godine usljed povećanja u proizvodnji električne energije došlo je do povećanja fizičkog obima industrijske proizvodnje od 2,4%. Međutim, u posljednjih nekoliko mjeseci primjetno je slabljenje u okviru izvozno orijentirane prerađivačke industrije koja je na kraju posmatranog perioda zabilježila negativnu stopu rasta od 0,8%, navodi se u analizi.\nPored industrijske proizvodnje, nastavljen je trend rasta u okviru\nvanjskotrgovinske robne razmjene sa svijetom. Tako je u periodu januar-oktobar 2018. godine povećanje robne razmjene iznosilo 8,1%, dok su izvoz i uvoz roba povećani za 8,9% odnosno 7,6% što je dovelo do povećanja robnog deficita od 5,5% u nominalnom smislu.\n- Međutim, vrijedi istaći da su realna povećanja ovih vanjskotrgovinskih indikatora bila nešto skromnija usljed povećanja izvoznih i uvoznih cijena u 2018. godini, dodaje se.\nPored pokazatelja o proizvodnji i razmjeni, nastavljen je trenda rasta prometa u maloprodaji od oko 8%, kreditnih plasmana za više od 7% što ukazuje na nastavak trenda rasta potrošnje odnosno ukupne ekonomske aktivnosti u BiH.\n-Trenutno raspoloživi pokazatelji iz domena javnih finansija za period januar-oktobar 2018. godine također ukazuju na nastavak trenda rasta ekonomske aktivnosti u BiH. Ovo se podjednako odnosi na povećanje javnih prihoda od direktnih i indirektnih poreza. Naime, prema trenutno raspoloživim\npodacima u periodu januar-oktobar 2018. godine u Bosni i Hercegovini je registrirano povećanje prihoda direktnih poreza od 9,2%, dok su neto prihodi od indirektnih poreza uvećani za 8,4% u odnosu na isti period prethodne godine, navode iz DEP-a.\nKada su u pitanju prihodi od indirektnih poreza posebno vrijedi istaći da je nakon pada neto prihoda od PDV-a u augustu i septembru (1,6%, 5,1%), tokom oktobra 2018. godine ponovo zablježen rast neto prihoda od PDV-a od 15,3% u odnosu na isti mjesec prethodne godine.\nU prvoj polovini 2018. godine Bosna i Hercegovina je ostvarila ekonomski rast od oko 3% u odnosu na isti period prethodne godine. Ova stopa ekonomskog rasta, kako ocjenjuje DEP, predstavlja nastavak trenda iz prethodne godine i u rangu je regionalnog prosjeka.\n-Ako se tokom posmatranog perioda pažljivije posmatra struktura ekonomskog rasta u BiH, vidljiva su povećanja u okviru svih kategorija izuzev javne potrošnje, navode iz DEP-a te dodaju da je najznačajniji doprinos ekonomskom rastu ostvaren u okviru privatne potrošnje koja je uvećana za 3,1%.


Izbegavanje klimatske katastrofe: Ova mesta ne smemo da uništimo\nFoto: Nikita Lebedev, Unsplash\nDetaljno novo mapiranje preciziralo je šume i tresetišta koje ne smemo da uništimo ako se želimo da izbegnemo klimatsku katastrofu.\nVelike šume i tresetišta Rusije, Kanade i SAD su od vitalnog značaja, otkrili su istraživači, kao i tropske šume u Amazoniji, Kongu i jugoistočnoj Aziji. Na listi su i tresetišta u Velikoj Britaniji, močvare mangrova i šume eukaliptusa u Australiji.\nNaučnici su imenovali 139 milijardi tona (139 Gt) ugljenika u drveću, biljkama i zemljištu kao „nenadoknadive“, što znači da prirodna regeneracija ne može da nadoknadi njihov gubitak do 2050. godine. Ovo je datum koji su naučnici odredili kao krajnji za ukidanje globalne emisije ugljenika da bi se izbegli najgori uticaji globalnog zagrevanja. Samo u poslednjoj deceniji, poljoprivreda, seča i šumski požari izazvali su oslobađanje najmanje 4Gt ugljenika, rekli su istraživači.\nSmanjenje sagorevanja fosilnih goriva ključno je za okončanje klimatske krize, ali je i okončanje uništavanja šuma jednako vaćno. Svetske sile, uključujući Brazil, Kinu i SAD, složile su se da to urade do 2030. na klimatskom samitu Cop26, iako slično obećanje dato 2014. nije ispunjeno.\n„Nenadoknadivi ugljenik“ je termin koji se odnosi na ogromne zalihe ugljenika u prirodi koje su podložne oslobađanju od ljudskih aktivnosti i, ako se izgube, ne mogu biti obnovljene do 2050.\nZemljin nenadoknadivi ugljenik je visoko koncentrisan, pokazali su istraživači. Polovina se nalazi na samo 3,3% površine zemlje, što čini fokusirane projekte očuvanja veoma efikasnim. Samo polovina nenadoknadivog ugljenika trenutno je u zaštićenim područjima.\nAutohtoni narodi su najbolji zaštitnici zemlje, ali samo trećina nepovratnog ugljenika je uskladištena na njihovim priznatim teritorijama. Nenadoknadiva skladišta ugljenika snažno se preklapaju sa oblastima bogatim divljih životinja, tako da bi njihova zaštita takođe rešila i masovno izumiranje divljih životinja.\nGde se nalaze oblasti nenadoknadivog ugljenika\nIstraživanje, objavljeno u časopisu Nature Sustainability, pokazalo je da se 57% nenadoknadivog ugljenika nalazi u drveću i biljkama, a 43% u zemljištu, posebno u tresetu.\nTropske šume i tresetišta Amazona su najveće skladište nenadoknadivog ugljenika. Nedavno je objavljeno da emituju više ugljenika nego što apsorbuju. Borealna tresetišta i šume istočne Kanade i zapadnog Sibira, kao i prašumska ostrva jugoistočne Azije, sledeća su po veličini. Kišne šume umerenog pojasa severozapada Severne Amerike, mangrove i plimne močvare širom sveta, kao i basen Konga takođe skladište velike količine nenadoknadivog ugljenika.\nRusija je domaćin najvećeg skladišta nenadoknadivog ugljenika – 23% – i bila je pogođena šumskim požarima poslednjih godina. Brazil je drugi, gde je vlada Žaira Bolsonara dozvolila nekontrolisano krčenje Amazona. Kanada je treća, a SAD peta: zajedno ove dve zemlje imaju 14% nenadoknadivog ugljenika u svetu, ali su takođe izgubile šume zbog šumskih požara, štetočina i seče. Močvare južne Floride su još jedno važno skladište nenadoknadivog ugljenika.\nAustralija je dom za 2,5% nenadoknadivog ugljenika u svetu, u svojim obalnim mangrovama i morskoj travi, kao i šumama na jugoistoku i jugozapadu, koje su pogođene velikim požarima 2019-20. U Velikoj Britaniji, tresetišta pokrivaju 2 miliona hektara i milenijumima čuvaju 230 miliona tona nepovratnog ugljenika, ali većina je u lošem stanju.\nKako smo došli do podataka\nNaučnici su izračunali količinu i lokaciju nenadoknadivog ugljenika tako što su prvo identifikovali ona područja u kojima direktna ljudska aktivnost može oštetiti prirodne ekosisteme. Ovo uključuje šume i tresetne močvare, ali isključuje oblasti permafrosta i komercijalne plantaže drveća.\nZatim su naučnici procenili ukupnu količinu ugljenika uskladištenog u drveću, biljkama i zemljištu u obuhvaćenim oblastima. Konačno, procenili su koliko bi ugljenika moglo da se povrati prirodnom regeneracijom tokom 30 godina ako se unište šume ili močvare.\nRazlika između ukupnog ugljenika i ugljenika koji se može povratiti dala je količinu nenadoknadivog ugljenika. Gubitak ovog nenadoknadivog ugljenika bi uništio dve trećine šanse da globalno zagrevanje planete ostane ispod 1,5C.\nTresetišta i mangrove su žarišta nenadoknadivog ugljenika, zbog njihove velike gustine ugljenika i dugog vremena oporavka koji može trajati i više vekova.. Tropske šume su manje zadržavaju ugljenik i relativno brzo rastu, ali ostaju kritične zbog veoma velikih površina koje pokrivaju.\nNaučnici su naveli da zaštita nepovratnog ugljenika mora uključivati jačanje prava autohtonih naroda, kao i okončanje politika koje omogućavaju uništavanje zaštićenih područja.\nZagrevanje planete za 2C ugroziće bar milijardu ljudi Novi izveštaj: Svet ide ka zagrevanju od 2,4C uprkos obećanjima sa Cop26 Da li će klimatske promene upropastiti živote mladih? Novo istraživanje pokazuje mračnu budućnost dece rođene danas


Štrajk u „Lufthanzi“ košta Nemačku 25 mil € na dan › Made-in-Germany.rs\nPiloti nemačkog avioprevoznika „Lufthanza“ od jutros u tri sata ponovo su u štrajku, desetom po redu u ovoj godini. Obustava rada trajaće do ponoći, a posebno će pogoditi putnike na najvećim aerodromima, u Frankfurtu, Minhenu i Diseldorfu.\nOgranizator štrajka, sindikat „Verening Kokpit“, koji predstavlja oko 5.400 pilota zaposlenih u kompaniji „Lufthanza“, traži da se zadrže dosadašnji uslovi za prevremeni odlazak pilota u penziju sa 55 godina života i visinom penzije u iznosu od 60 posto plate do navršenih 65 godina života, nakon čega bi počela da im se isplaćuje puna penzija.\n„Lufthanza“ je do sada godišnje plaćala osam posto pilotske zarade na račun „prelaznog perioda“ do odlaska u državnu penziju, a sada se uz povećanje starosne granice za prevremenu penziju, traži i učešće pilota u finansiranju tog prelaznog perioda, navode nemački mediji, a prenosi agencija „Tanjug“.\nPlanovi šefa kompanije Karstena Špora, o formiranju „ćerke“ firme, koja bi sa jeftinijim uslugama bila konkurentna na tržištu, naišli su na otpor pilota. Pod imenom „Eurovings“ i „Džermanvings“, „Lufthanza“ zajedno sa nemačko-turskom kompanijom „Sanekspres“ želi da ponudi jeftinije direktne letove na evropskim, ali i na dugim linijama, pri čemu bi Keln-Bon trebalo da bude bazni aerodrom.\nKako nemački tabliod „Bild“ prenosi izjavu Aleksandra Šumana iz nemačke Industrijske i trgovinske komore, štrajk pilota ove aviokompanije šteti nemačku privredu i do 25 miliona eura dnevno po štrajkačkom danu.\nPovodom aktuelne obustave rada „Lufthanza“ je informisala putnike o posebnom planu letenja i stavila im na raspolaganje besplatnu promenu termina leta i druge opcije u skladu sa mogućnostima saobraćajnog povezivanja.\nOd MiG na 04/12/2014 / Transport, Tržište rada / Ostavite komentar


Uhapšen službenik ministarstva zbog zloubotrebe subvencija - Kosovo Online\nUhapšen službenik ministarstva zbog zloubotrebe subvencija\n11. Januar 2022. • 18:55\nKosovska policija saopštila je da je uhapsila službenika jednog ministartsva, koji je tražio i dobio mito od više hiljada evra od dva preduzeća, koja su se prijavila i koristila subvencije koje je dodelilo ministarstvo u kome je radio, prenosi Gazeta ekspres.\nOsumnjičeni je nakon akcije Kosovske policije uhapšen, a rešenjem tužioca određeno mu je zadržavanje od 48 sati.\n"Uprava za istraživanje privrednog kriminala i korupcije – Sektora za istraživanje korupcije u Policiji Kosova, u koordinaciji sa Osnovnim tužilaštvom u Prištini, nakon preduzimanja istražnih radnji, sprovelo je akciju u kojoj je uhapšeno muško lice sa Kosova, za koje se sumnja da je na funkciji koju je obavljao u ministarstvu, tražio i primio mito u iznosu od više hiljada evra, od dva privredna preduzeća koja su se prijavila kao korisnici subvencija koje dodeljuje nadležno ministarstvo. Osumnjičeni je saslušan u prisustvu branioca i rešenjem državnog tužioca određeno mu je zadržavanje do 48 sati", navodi se u saopštenju policije.\nIz Kosovske policije nisu precizirali o kom ministarstvu je reč.\nKosovo hapšenje Kosovska policija korupcija\nDvojica uhapšenih službenika Ministarstva izdali dozvole za most u zaštićenom području?\nU današnjoj akciji vezanoj za slučaj „Brezovica” uhapšeno je sedam osoba, među kojima i dva službenika Ministarstva životne sredine koji se sumnjiče da su uz primanje mita izdali dozvolu za izgradnju mosta u zaštićenoj zoni na Brezovici, rekli su izvori Kohe.\nAkcija "Brezovica": Uhapšen bivši sekretar Ministarstva životne sredine\nNovi detalji akcije "Brezovica": Danas uhapšeno sedmoro, ukupno 17 ljudi


Komparativni nivoi cijena 37 evropskih država za 2018. godinu\nEUROSTAT je 20. juna 2019. godine objavio komparativne nivoe cijena 37 evropskih država. Grupu od 37 evropskih država čine 28 članica EU, 3 EFTA članice (Island, Norveška i Švajcarska), zatim 5 zemalja sa statusom kandidata za članstvo u EU (Crna Gora, Sjeverna Makedonija, Srbija, Albanija i Turska) i Bosna i Hercegovina, potencijalni kandidat za članstvo u EU.\nPrikazani rezultati zasnivaju se na istraživanju koje se sprovodi u okviru projekta Pariteta kupovne moći (PKM), kojim se prikupljaju cijene za oko 440 uporedivih proizvoda, omogućavajući zemljama da prikupe cijene za dovoljan broj reprezentativnih proizvoda. Projekat PKM sprovodi se pod rukovodstvom EUROSTAT-a i OECD-a.\nU 2018. godini nivoi cijena za hranu, piće i duvan značajno su varirali među evropskim zemljama. Potrošačke cijene za hranu i bezalkoholna pića u Danskoj su 30% iznad EU prosjeka, dok je najjeftinija članica Evropske unije Poljska, čije su potrošačke cijene 31% ispod prosjeka EU.\nNivo potrošačkih cijena za hranu i bezalkoholna pića u Crnoj Gori u 2018. godini iznosio je 78% prosjeka EU, dok je u zemljama regiona iznosio: Albaniji 79%, Srbiji 78%, Bosni i Hercegovini 76%, a u Sjevernoj Makedoniji 62% evropskog prosjeka.


Besplatna škola web novinarstva za novinare iz dijaspore\nUdruženje novinara Srbije (UNS) poziva novinare iz dijaspore i regiona koji u svojim sredinama rade za medije na srpskom jeziku da se prijave na konkurs za besplatno pohađanje onlajn obuke koju sprovodi Škola web novinarstva.\nObuka za rad u digitalnim medijima je besplatna za 10 polaznika koji će biti odabrani na konkursu. Nastava će početi u aprilu, a časovi se održavaju subotom i nedeljom od 10 sati. Predavači su vodeći srpski profesionalci iz oblasti web novinarstva, biznisa, odnosa s javnošću, marketinga, web dizajna i multimedija.\n• Kako se na webu dolazi do informacija i kontakata\n• U kojoj meri se web razlikuje od tradicionalnih medija i koje su to specifičnosti novih medija\n• Kako se piše i uređuje za web\n• Kako se web koristi za PR i ličnu promociju\n• Poslovanje na webu\n• Multimedija – kako priču obogatiti video-snimcima, fotografijama i audio-snimcima\n• Alati i programi za komunikaciju, zajednički rad i učenje na webu\nDa biste se prijavili na konkurs potrebno je da radite ili sarađujete na novinarskim poslovima sa redakcijama srpskih medija u dijaspori i regionu i da živite u inostranstvu. Kraću profesionalnu biografiju i motivaciono pismo ne duže od 2.000 karaktera treba da pošaljete na mejl adresu vesna.masalovic@uns.rs do 24. marta 2016. godine.\nZa odabrane kandidate biće organizovan skype razgovor radi detaljnog predstavljanja programa, predavača i načina rada. Obuku novinara srpskih medija iz dijaspore i regiona podržalo je Ministarstvo spoljnih poslova - Uprava za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu.\nMuči vas nostalgija? Popričajte sa psihologom iz domovine\nSpremni za izazov? Ova mlada blogerka će vam promeniti život\nFoto-priča: Top 11 dokaza da vam je Dubai ušao pod kožu\nPovezane teme: škola web novinarstva škola digitalnih medija besplatna škola novinari dijaspora region Ministarstvo spoljnih poslova Srbije


HONOR misija da kreira inteligentniji svet: Korisnici u Srbiji mogu da očekuju nove proizvode - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Analize»HONOR misija da kreira inteligentniji svet: Korisnici u Srbiji mogu da očekuju nove proizvode\nBy Zoran Kovacevic on\t 9.3.2022 Analize, News\nPoslednjih godinu i po dana HONOR je prešao veliki put od početka poslovanja kao samostalna kompanija do brenda koji je među najprepoznatljivijim na svetskim tržištima. HONOR je 2022. godinu započeo snažno, predstavljen je HONOR Magic V, najtanji savitljivi pametni telefon, kao svedočanstvo mogućnosti kompanije u domenu istraživanja, razvoja i proizvodnje.\nHONOR Magic V, prvi 5G savitljivi telefon kompanije, može se pohvaliti vodećim dizajnom u industriji, revolucionarnim ekranom i dinamičkim performansama koje pokreće potpuno novi Qualcomm Snapdragon 8 Gen 1 čipset. Sa naprednom ultratankom šarkom koja podseća na kapljicu vode, širim spoljašnjim ekranom i najnovijim Magic UI 6.0 korisničkim interfejsom zasnovanim na Android 12 operativnom sistemu, HONOR Magic V donosi veliki iskorak u inovativnom dizajnu savitljivih pametnih telefona, sa nizom funkcija koje ga izdvajaju od postojećih sličnih uređaja na tržištu. Napredni dizajn šarki smanjuje bilo kakve prevoje ili neravnine na ekranu koje bi smetale pri korišćenju telefona.\n„Naš prvi 5G savitljivi flegšip model, HONOR Magic V, demonstrira našu ekspertizu, inovacije koje smo uveli u dizajn, kao i našu posvećenost da korisnicima obezbedimo najbolje iskustvo u klasi. HONOR ima snažne ambicije da postane brend pametnih telefona sa najboljim performansama na tržištu premijum savitljivih uređaja i dva meseca od zvaničnog predstavljanja na kineskom tržištu znamo da je naš prvi flegšip savitljivi model veoma konkurentan u poređenju sa postojećim modelima“, rekao je Bruce Huang, prvi generalni menadžer za HONOR Srbija, Hrvatska i Slovenija.\nSposobnost da potpuno samostalno osmisli, implementira sopstvene nove tehnologije – revolucionarne u industriji, i do kraja razvije savitljivi telefon samo je jedan u nizu uspeha kompanije HONOR. Prema izveštaju koji je prošlog meseca objavio Counterpoint Research, HONOR je u četvrtom kvartalu prošle godine bio drugi najveći proizvođač pametnih telefona na kineskom tržištu.\nTakođe, na nedavno završenom MWC sajmu u Barseloni, HONOR je predstavio HONOR Magic4 seriju, kao i pametni sat HONOR GS 3 i slušalice HONOR Earbuds 3. HONOR je dobio 29 nagrada koje su dodelili mediji, uključujući 20 za Magic4 seriju. Dodela „Best of MWC” nagrade Magic4 seriji pokazuje da su učesnici prepoznali novi flegšip kompanije HONOR kao ozbiljnog kandidata u premijum segmentu.\n„U HONOR-u se trudimo da uvek osluškujemo potrebe korisnika kako bismo im obezbedili najbolje korisničko iskustvo. Vrhunska HONOR Magic serija predstavlja pravi prikaz naše inovativne tehnologije i svedočanstvo našeg stava da možemo da stalno postavljamo standarde u industriji. Redefinišući izvrsnost u dizajnu, ekranu, kameri, performansama i bezbednosti, potpuno nova HONOR Magic4 serija će korisnicima širom sveta obezbediti magično iskustvo”, istakao je Bruce Huang.\n5G savitljivi telefon Android 12 Bruce Huang HONOR Honor Magic V Qualcomm Snapdragon


Bez inovacija nema razvoja - PKS-RPK Novi Sad\nU Privrednoj komori Srbije predstavljen je Program za transfer tehnologija koji treba da doprinese efikasnijem tržišnom vrednovanju rezulata naučnih istraživanja, povezivanju istraživača i instituta s privredom i privatnim sektorom, kao i jačanju centara za transfer tehnologija na univerzitetima u Srbiji.\nReč je o pilot-programu za podršku naučnoistraživačkoj zajednici u Srbiji. Lokalnim centrima za transfer tehnologija pri univerzitetima u Beogradu, Nišu, Kragujevcu i Novom Sadu, kao i državnim naučnoistraživačkim institutima omogućava da za razvoj istraživanja za koja imaju komercijalni potencijal nađu partnera u privatnom sektoru i svoju inovaciju iznesu na tržište.\n– Inovacioni potencijal u Srbiji je nesporan , ali nedostaje institucionalni mehanizam koji će obezbediti da se te ideje razvijaju i iznesu na tržište, gde dobijaju svoj pun smisao – kaže vršilac dužnosti direktora Fonda za inovacionu delatnost Ivan Rakonjac. – Za to su potrebne pare, ali i stručna podrška u nalaženju odgovarajućeg partnera iz komercijalnog sektora, pomoć pri zaštiti intelektualne svojine, dobar poslovni plan.


Angušt i Spartak ponovo ostaju u ''underu'' golova? - Sportske novosti\nNaslovna H2H Angušt i Spartak ponovo ostaju u ”underu” golova?\nAngušt i Spartak ponovo ostaju u ”underu” golova?\nU nedelju, 7. maja, od 15 časova očekuje nas utkamica 26. kola južne zone ruske Profesionalne Fudbalske Lige u kojoj će se sastati Angušt iz Nazranja i Spartak iz Vladikavkaza.\nAngušt Nazranj se trenutno nalazi na 11. poziciji (od ukupno 16) sa 26 bodova iz 25 utakmica, a zabeležili su 6 pobeda, 8 remija i 11 poraza. Kod kuće su uzeli 12 bodova iz isto toliko utakmica, a zabeležili su 2 pobede, 6 remija i 4 poraza.\nSpartak Vladikavkaz se trenutno nalazi na 12- poziciji sa 24 boda iz 25 utakmica, a zabeležili su 6 pobeda, 6 remija i 13 poraza. U gostima su uzeli 3 boda iz 12 utakmica, a zabeležili su 3 remija i 9 poraza, bez pobede.\n16.10.16 PFL Spartak Vladikavkaz Angušt Nazranj 0 : 1\n29.04.16 PFL Angušt Nazranj Spartak Vladikavkaz 2 : 0\n21.09.15 PFL Spartak Vladikavkaz Angušt Nazranj 0 : 0\n03.04.15 PFL Angušt Nazranj Spartak Vladikavkaz 0 : 0\n09.11.14 PFL Spartak Vladikavkaz Angušt Nazranj 2 : 1\n23.10.13 FNL Angušt Nazranj Spartak Vladikavkaz 1 : 0\n13.07.13 FNL Spartak Vladikavkaz Angušt Nazranj 1 : 0\nOve dve ekipe do sada su se sastale ukupno 7 puta, a na čak 6 utakmica nismo imali priliku da vidimo više od 2 gola, gde je istovremeno bar jedna mreža ostala netaknuta. Treba istaći da su na jedinom susretu na kojem je viđeno 3 gola (tokom novembra 2014. godine) čak 2 pogotka postignuta sa bele tačke (2. gol Spartaka i jedini gol Angušta). Pored toga, čak na 5 utakmica Spartak iz Vladikavkaza nije uspeo da postigne gol.\n[0-2] 1,65 (6 od 7)\n[NG] 1,70 (6 od 7)\n[0-1] 3,15 (5 od 7)\n[G0] 2,35 (5 od 7)\nPrethodni tekstNjihova međusobna tradicija ukazuje na novu neefikasnu utakmicu!


MKSJ otvara vrata za Haški međunarodni dan | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nMKSJ otvara vrata za Haški međunarodni dan\nHag, 20. septembar 2013.\nMKSJ će otvoriti svoja vrata javnosti 29. septembra 2013. u sklopu "Međunarodnog dana", koji se održava šestu godinu za redom. Ovaj događaj javnosti pruža priliku da zaviri iza kulisa Međunarodnog grada mira i pravde, a organizuje ga Opština Hag.\nGovoreći o ovom skupu predsednik MKSJ Theodor Meron je izjavio: “MKSJ svake godine koristi priliku da se predstavi našim susedima u Hagu. Činjenica da nam tolike stotine ljudi dolaze u posetu tokom Međunarodnog dana pokazuje kontinuirani interes javnosti za međunarodnu pravdu i zadovoljstvo nam je da nam se još jednom pružila prilika da predstavimo svoj rad i dostignuća građanima Holandije”.\nVrata Međunarodnog suda biće otvorena od 11:00 do 17:00 časova, a aktivnosti tokom dana će započeti pozdravnim govorom predsednika Merona u 11:15 časova. Rezervisano je i vreme posvećeno pitanjima i odgovorima sa sudijom Alphonsom Orijem, koji je holandski državljanin. Takođe će biti organizovani obilasci sudnica u pratnji zaposlenih, kao i izložba i projekcije filmova koji će posetioce upoznati s radom Međunarodnog suda. Osim toga, opšte prezentacije održavaće se tokom celog dana, a zvaničnici MKSJ će biti na raspolaganju da se sastanu s posetiocima, odgovaraju na pitanja i da razgovaraju o svom radu na Međunarodnom sudu.\nMKSJ će takođe biti predstavljen na Međunarodnom sajmu, koji se održava istog dana u hotelu Bel Air. Posetioci štanda Međunarodnog suda imaće priliku da pregledaju veliki broj informativnih materijala koji predstavljaju rad MKSJ i da od predstavnika Međunarodnog suda dobiju odgovore na svoja pitanja.\nSvi koji žele da prisustvuju aktivnostima za vreme otvorenog dana mogu se registrovati na vebsajtu Opštine.\nPredstavnici sredstava javnog informisanja pozivaju se da prate Otvoreni dan MKSJ od 11:15 do 12:30 časova u auli Međunarodnog suda i da snime uvodno izlaganje, kao i posetioce u obilasku sudnice i tokom prezentacija. Obaveštavamo vas da se za snimanje trebaju koristiti prenosne kamere bez stativa i da se oprema za rasvetu ne može unositi.\nPredstavnici sredstava javnog informisanja koji žele da prisustvuju ovom događaju treba da pošalju e-mail Službi za medije na adresu press [at] icty.org do petka, 27. septembra u 16:časova. Novinari treba da navedu ime i prezime, naziv medijske kuće i broj pasoša.


Nezavisna Komisija za Medije učestvovala je na regionalnom sastanku medijskih regulatora u vezi sa usklađivanjem Direktive o audiovizuelnim medijskim uslugama (AVMSD), sastanku koji je organizovala Uprava za Audiovizuelne Medije (AMA), od 20. do 23. februara 2022. godine, u Albaniji.\nUčesnici sastanka bili su medijski regulatori sa Kosova (Nezavisna Komisija za Medije), Albanije (Uprava za Audiovizuelne Medije), Crne Gore (Agencija za Elektronske Komunikacije i Poštanske Usluge), Sjeverne Makedonije (Agencija za Elektronske Komunikacije).\nNa ovom radnom sastanku, strane su razgovarale o obavezama koje proizilaze iz nove AVMSD Direktive 2018/1808, odnosno o usklađivanju medijskog zakonodavstva zemalja učesnica sa ovom direktivom i izazovima sa kojima će se regulatori suočiti tokom ovog procesa. Razgovarano je io drugim aktuelnim temama, kao što je regionalna koordinacija u vezi sa frekventnim planovima, odnosno koordinacija u oslobađanju frekvencijskog opsega od 700 MHz poznatog kao DD2.\nPored ovih dešavanja, tokom ove organizacije Nezavisna Komisija za Medije i Uprava za Audiovizuelne Medije potpisali su zajedničku izjavu o međuinstitucionalnoj saradnji u kojoj su postavili ciljeve ove saradnje. Strane na sastanku su se dogovorile da periodično održavaju regionalne sastanke i dogovorili nastavak saradnje, u cilju postizanja zajedničkih ciljeva.


Saradnja Ekonomskog fakulteta i Knjaževsko-srpskog teatra - iKragujevac\nSaradnja Ekonomskog fakulteta i Knjaževsko-srpskog teatra\nsreda, 20 septembar 2017 13:50\nNa Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Kragujevcu, potpisan je Sporazum o saradnji između Ekonomskog fakulteta i Knjaževsko-srpskog teatra iz Kragujevca.\nCeneći značaj kulture i obrazovanja, kao i njihov neraskidiv odnos, direktor Knjaževsko- srpskog teatra Miloš Krstović i dekan Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Kragujevcu prof. dr Petar Veselinović sa saradnicima, potpisali su Sporazum koji podrazumeva obostranu, tj. uzajamnu saradnju ove dve institucije.\nSaradnja će, pre svega, biti usmerena na obavljanje stručne prakse studenata određenih modula akreditovanih studijskih programa u Knjaževsko-srpskom teatru u Kragujevcu, ali i na određene aktivnosti usmerene na bolje upoznavanje sa aktuelnim zbivanjima u sklopu poslovanja obe institucije, na dobrobit svih zaposlenih i studenata.\nTakođe, dogovoreno je obostrano prenošenje stručnih znanja i veština u daljem razvoju i unapređenju poslovanja, kao i zajednički nastup u konkurisanju na projektima nacionalnog i međunarodnog značaja.


Potpisan Ugovor o saradnji sa Zavodom za intelektualnu svojinu\n/ Rektorat /Vijesti /Potpisan Ugovor o saradnji sa Zavodom za intelektualnu svojinu\nUgovor o saradnji sa Zavodom za intelektualnu svojinu Crne Gore potpisan je danas u okviru svečane proslave jubileja - desetogodišnjice rada Zavoda. Ugovor su potpisali rektor Univerziteta Crne Gore prof. dr Danilo Nikolić i direktorica Zavoda Valentina Radulović-Sćepanović.\nInformaciju o događaju prenosimo sa linka Ministarstva ekonomije:\nZavod za intelektualnu svojinu predstavlja temelj sistema zaštite prava intelektualne svojine u Crnoj Gori i stekao je imidž racionalnog i transparetnog organa javne uprave, efikasnog servisa građana i privrednih subjekata, kazala je ministarka ekonomije Dragica Sekulić.\nOna je danas u Crnogorskom narodnom pozorištu (CNP), gdje je svečano obilježeno 10 godina rada Zavoda za intelektualnu svojinu Crne Gore, kazala da se Zavod pokazao kao pouzdan partner Svjetske organizacije za intelektualnu svojinu (WIPO), Evropske patentne organizacije (EPO) i Zavoda za intelektualnu svojinu EU (EUIPO).\n„Snažne institucije, savremeno zakonodavstvo, međunarodna saradnja i efikasna zaštita nosilaca prava intelektualne svojine predstavljaju preduslove za unapređenje ekonomskog razvoja Crne Gore i dostizanje evropskih standarda u ovoj oblasti“, kazala je ministarka Sekulić.\nOna je dodala da Ministarstvo ekonomije kontinuirano radi na jačanju sistema zaštite prava intelektualne svojine u Crnoj Gori, koji će, kako je kazala, biti razumljiv i pristupačan svima u crnogorskom društvu i koji će doprinijeti daljem društvenom razvoju i kvalitetu života građana.\n„Crna Gora, kao zemlja kandidat za članstvo u Evropskoj uniji, kontinuirano usklađuje svoj pravni sistem sa obavezama koje proizilaze iz pregovaračkog poglavlja VII – Pravo intelektualne svojine i, prema ocjenama Evropske komisije, dostigla je dobar nivo spremnosti u ovom poglavlju“, kazala je ministarka Sekulić.\nDirektorica Zavoda za intelektualnu svojinu Crne Gore Valentina Radulović-Sćepanović kazala je da je Zavod kroz vrijeme gradio svoju poziciju odgovornog i pouzdanog partnera građanima, stvaraocima i korisnicima dijela intelektualne svojine i svim institucijama i organizacijama u zemlji i inostranstvu koje se bave zaštitom i promovisanja prava interelktualne svojojine.\n„Implementacija savremenih IT alata i integracija u baze podataka međunarodnih organizacija stub svakog uspješnog poslovanja bez koje je nezamisliv rad bilo kog modernog zavoda. Zato smo već od jeseni prošle godine obnovili saradnju sa EU IPO u dijelu priključenja na TMview i DesignView. Na veliko i obostrano zadovoljstvo postignut je izizetan uspjeh“, kazala je Radulović-Šćepanović.\nKako je dodala, Zavod je u martu ove godine dao na raspolaganje svoju bazu podataka o žigovima preko TMView-a, dok će upravo na današnji dan pristupiti DesignView.\n„Zavod je, takođe, uveliko zakoračio u proces pristupanja u IPAS, wipo alatu. Potpuna implementacija je najavljena za kraj ove godine“, kazala je Radulović Šćepanović.\nPodsjećamo, nakon obnove nezavisnosti 2006. godine, Crna Gora najprije donosi Ustav kojim garantuje prava intelektualne svojine, Skupština ratifikuje međunarodne ugovore, a Vlada započinje aktivnosti na osnivanju Zavoda za intelektualnu svojinu, koji je počeo sa radom u maju 2008. godine.


Subirigacija - prednosti podzemnog navodnjavanja - Voćarstvo | Agroklub.rs\nSubirigacija - prednosti podzemnog navodnjavanja\nSistem podzemnog navodnjavanja najisplativiji je u voćarstvu i povrtarstvu.\nPodzemno navodnjavanje poznato je decenijama, no uprkos tome, u našoj zemlji malo se primenjuje. Kao svaki drugi sistem i ta vrsta navodnjavanja ima svoje prednosti i mane. Šta o njemu misle u Poljoprivrednoj savetodavnoj službi u Senti te kako ga finansirati, saznajte u nastavku.\nSubirigacijom direktno do korenovog sistema\nSubirigacija je vid navodnjavanja kod kojeg se voda i hraniva distribuiraju direktno u zonu korenovog sisitema, a to omogućavaju creva ukopana u zemlju. Kod tog načina navodnjavanja gotovo da nema gubitka vode i hraniva na isparavanje, biljkama se voda dodaje u fazama, kada im je potrebna pa nema vodoleži.\nKako bi ispitali takav sistem u našim proizvodnim uslovima, u Poljoprivrednoj savetodavnoj službi u Senti, postavili su ga na tri hektara.\n"Prošla godina nije bila najbolja za poređenje, jer je bilo mnogo kiše. Uprkos tome, sistem subirigacije omogućio je još veći prinos", kaže savetodavac Duško Kenđur te dodaje "Kod kukuruza smo povećali prinos u odnosu na polje gde nije bilo navodnjavanja, i to od 2 do 3 tone po hektaru suvog zrna. Konkretno, sa pojedinim hibridima smo postigli do 17 tona suvog zrna. Takođe, ostvareni su dobri prinosi i kod soje, šećerne repe i industrijske paprike."\nNajveća isplativost u voćarstvu i povrtarstvu\nSistem podzemnog navodnjavanja najisplativiji je u voćarstvu i povrtarstvu. U radu tog sistema koriste se mali radni pritisci, pa se tako čuva struktura zemljišta. Ono se ne sabija, jer se voda kapilarnim putem podiže u zonu korenovog sistema. Subirigacija omogućava česta zalivanja manjim količinama vode, što omogućava i uštedu energije.\nKao i svaki sistem navodnjavanja, i ovo podzemno ima svoja ograničenja:\nvoda mora biti čista, bez primesa\nsistem se ne može postavljati u ritskim zemljištima\nsadržaj gline ne bi trebalo da premašuje 60 odsto\nhumusno-akumulativni sloj mora biti dubok\nPoljoprivredna stručna služba je taj sistem navodnjavanja postavila u saradnji s Poljoprivrednim fakultetom u Novom Sadu i italijanskom kompanijom Irritec. Kenđur je dodatno istakno da su u toj zemlji iskustva sa subirigacijom i više nego pozitivna. "Kod njih taj sistem funkcioniše besprekorno deceniju i po, a nadamo se da će kod nas trajati10 do 15 godina," očekuje Kenđur.\nFinanciranje uz pomoć Fonda za razvoj poljoprivrede\nUz iskopan bunar, poljoprivrednike bi postavljanje takvog sistema za navodnjavanje stajalo malo više od 2.000 evra po hektaru. Na novčanu pomoć za te namene proizvođači mogu da računaju u Fondu za razvoj poljoprivrede. Uz još četiri kreditne linije, Fond pomaže i unapređenje navodnjavanja, a potvrdio je to i direktor Jožef Sabo.\n"Tu imamo dve kategorije. Prva kategorija je do 5.000 evra gde je grejs period 9 meseci i period povraćaja 24 meseca. Druga kategorija je od 5.000 do 15.000 evra, grejs period je godinu dana, i period povraćaja je 30 meseci. Veoma je bitno znati da je kamatna stopa 1% na godišnjem nivou, što u svakom slučaju pobuđuje veliko interesovanje poljoprivrednika", konstatuje Sabo.\nMogućnost obezbeđenja bespovratnog novca\nInače, od ove godine usklađen je sistem podrške pokrajinskih fondova i sekretarijata za poljoprivredu. To znači da poljoprivrednici mogu da konkurišu za kreditnu liniju s povoljnim kamatama za navodnjavanje i da, po završenoj investiciji, podnesu dokumentaciju pokrajinskom sekretarijatu za poljoprivredu i obezbede bespovratan novac. Konkurs je otvoren je do 16. marta pa bi poljoprivrednici trebalo što pre da dostave potrebnu dokumentaciju.\nSubirigacija Podzemno navodnjavanje Povrtarstvo Voćarstvo Duško Kenđur Jožef Sabo Dobri prinosi Soja Šećerna repa Industrijska paprika Kukuruz Poljoprivredni fakultet Novi Sad Fond za razvoj pojoprivrede Kreditne linije Unapređenje navodjava


Biznis.ba - Kompanija Alumina gradi pogon za silikagel, vrijedan sedam miliona KM\nKompanija Alumina gradi pogon za silikagel, vrijedan sedam miliona KM\nA. A. 13:13 / 16.03.2017.\nVrijednost investicije je oko sedam miliona KM, a plan je da objekat bude završen do kraja juna ove godine, saopštila je danas Služba odnosa s javnošću ove kompanije.\nNakon probnog rada, serijska proizvodnja silikagela se očekuje u oktobru. Kompanija "Alumina" ovaj projekat realizuje u saradnji sa "Zeohemom" iz Švajcarske, svojim dugogodišnjim poslovnim partnerom.\n"Gradnja pogona za proizvodnju silikagela odvija se zadovoljavajućim tempom", kaže predsjednik Upravnog odbora kompanije "Alumina" Milorad Motika, dodajući da je izgradnja objekta povjerena konzorcijumu domaćih firmi iz Zvornika - "Jokić-invest", "Metalno" i "Enikon-mont".\nOn kaže da je ovo veoma značajna proizvodnja, koja će biti namijenjena za poznatog kupca sa kojim "Alumina" ima ugovor o strateškoj saradnji.\nPrema njegovim riječima, u početku će kapacitet proizvodnje iznositi 600 tona, a već u narednoj fazi očekuje se godišnja proizvodnja od 800 do 1.000 tona silikagela, koji ima primjenu u farmaciji i drugim industrijama.\nNakon proizvodnje silikagela, u ovom proizvodnom objektu koji će zauzimati oko 4.500 metara kvadratnih prostora na tri etaže, nalaziće se i proizvodnja specijalnih zeolita, a biće organizovana i proizvodnja bemita koja je planirana 2018. godine.\nSilikagel je profitabilan proizvod, a kao sirovina za njegovu proizvodnju koristiće se vodeno staklo iz "Alumine", što predstavlja finalizaciju ove proizvodnje, a ujedno i odvajanje od proizvoda koji u sebi sadrže aluminijum i zavisnost od prerade boksita.\n"Kompanija 'Alumina' trenutno je jedno veliko gradilište. Očekujemo da nivo investiranja u 2017. godini bude više od 20 miliona KM", naglašava Motika.\nOn je istakao da se, osim pogona za proizvodnju silikagela, intenzivno radi i na izgradnji fabrike za proizvodnju fino precipitiranih hidrata, koja treba da bude završena do kraja juna ove godine.\nMotika navodi da će u ovoj godini u fabrici biti realizovano više značajnih projekata, koji će stvoriti uslove za prosperitet ne samo ove kompanije i njenih zaposlenih radnika, nego i čitave regije.\n"Nama je cilj da 'Alumina' napreduje, ali želimo i da se razvija naše okruženje", ističe Motika, naglašavajući da nove investicije i proširenje proizvodnog programa u ovoj fabrici stvaraju mogućnost otvaranja novih radnih mjesta.\nOn je rekao da će kompanija ovih dana zaposliti 145 novih radnika, kako bi spremno dočekali nove izazove koji "Aluminu" očekuju u narednom periodu.


Video, S&T na konferenciji Smart e-Government 2014\nS&T na konferenciji Smart e-Government 2014\nNaslovna Video S&T na konferenciji Smart e-Government 2014\nDatum: 04. novembar 2014.\nBroj gledanja: 1144\nVideo channel: S&T\nU Beogradu je 30. i 31. oktobra održana tradicionalna Smart e-Government konferencija, u okviru koje su prikazana vodeća tehnička dostignuća iz oblasti elektronskog identiteta i servisa e-Uprave. Sledeći najnovije svetske trendove, na konferenciji su prikazane brojne prezentacije vodećih kompanija u razvoju savremenih tehnologija za realizaciju javnih elektronskih servisa. Generalni sponzor konferencije bila je kompanija S&T Srbija koja je predstavila svoje iskustvo i rešenja iz sfere servisa za e-Upravu.\nSagovornik: Siniša Avram, Business Segment Manager, S&T Serbia\nS&T i HP Dan Enterprise IT rešenja\nKompanija S&T Srbija je u saradnji sa kompanijom Hewlett Packard organizovala 24. marta u ...\nU Beogradu je 30. i 31. oktobra održana tradicionalna Smart e-Government konferencija, u ...\nDan novih tehnologija u organizaciji kompanija S&T i Samsung\nKompanija S&T Srbija je u saradnji sa kompanijom Samsung organizovala 2. oktobra u Novom ...\nS&T i HP – Bezbednost u poslovnom okruženju\nS&T Srbija u saradnji sa kompanijama REAL Security i HP Enterprise Security Products ...\nS&T rešenja za SAP finansije\nU hotelu Crowne Plaza u Beogradu , 19. Juna, održan je skup pod nazivom ...\nS&T na konferenciji Infotech 2014\nU Aranđelovcu je 3. i 4. juna održana tradicionalna godišnja ICT konferencija i izložba ...\nPrema izveštajima nezavisnih renomiranih analitičkih kuća, IDC i Gartner, S&T je vodeća regionalna kompanija u domenu IT usluga i servisa. Osim toga, već dve godine zaredom, S&T Serbia je finalista, a ove godine i dobitnik prestižne pan-evropske nagrade - European IT Excellence Awards koja se dodeljuje u Londonu za izuzetna dostignuća u oblasti informacionih tehnologija. Fokus ...\nPrema izveštajima nezavisnih renomiranih analitičkih kuća, IDC i Gartner, S&T je vodeća regionalna kompanija u domenu IT usluga i servisa. Osim toga, već dve godine zaredom, S&T Serbia je finalista, a ove godine i dobitnik prestižne pan-evropske nagrade - European IT Excellence Awards koja se dodeljuje u Londonu za izuzetna dostignuća u oblasti informacionih tehnologija. Fokus delovanja S&T-a je informatički konsalting, razvoj, implementacija i realizacija kompletnih IT rešenja, procesa i sistema u cilju unapređenja poslovanja svojih klijenata. S&T uspešno sarađuje sa velikim i srednjim preduzećima, nacionalnim i internacionalnim kompanijama u svim granama privrede. Kao međunarodna korporacija, sa oko 2000 zaposlenih, S&T posluje u 19 zemalja, uglavnom centralne i istočne Evrope sa jakim prisustvom u jadranskoj regiji i Austriji (gde se nalazi sedište). Listiran je na bečkoj berzi od 2003. godine. S&T Serbia povezuje svetsku tehnologiju sa regionalnim iskustvom i suštinskim razumevanjem potreba i očekivanja lokalnih korisnika. U saradnji sa njima, S&T analizira poslovanje klijenta, zajednički se ispituju mogućnosti, kritički se izaberu vendori da bi se, konačno, ponudilo optimalno rešenje za postizanje što boljih poslovnih rezultata. Svoj uspeh S&T Serbia temelji na petnaestogodišnjem iskustvu, sveobuhvatnom pristupu i kontinuiranom usavršavanju: ne samo prateći brze i česte promene na tržištu već ih i stvarajući. Za više informacija, molimo Vas posetite našu web stranicu www.snt.rs .\n"Bezbednosni izazovi danas i HP Enterprise Security" u organizaciji kompanije S&T


MKSJ sprovodi obuku makedonskih pravnih stručnjaka | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nMKSJ sprovodi obuku makedonskih pravnih stručnjaka\nHag, 20. jun 2011.\nMeđunarodni sud je danas, u sklopu projekta Pravda i ratni zločini, počeo dvodnevnu obuku 20 pravnih stručnjaka iz Osnovnog suda 1 u Skoplju, Apelacionog suda i Osnovnog tužilaštva za organizovani kriminal u Skoplju.\nCilj ove obuke, koja se održava u Skoplju, jeste prenošenje institucionalnog znanja i specijalizovanih veština Međunarodnog suda na pravosudne organe u regionu, čime će se unaprediti njihova sposobnost za vođenje složenih postupaka u vezi s ratnim zločinima.\nOvom obukom namerava se da se ojača sposobnost nacionalnih partnera Međunarodnog suda da pronađu i pretražuju podatke i materijale MKSJ relevantne za njihov rad. Obuka će obuhvatiti upotrebu alata za elektronsko pretraživanje, kao što su vebsajt, Baza podataka sudskih spisa MKSJ i Baza podataka sudske prakse Žalbenog veća. Obuka će takođe obuhvatiti podnošenje zahteva Međunarodnom sudu za pravnu pomoć i izmenu zaštitnih mera na osnovu Pravilnika o postupku i dokazima Međunarodnog suda.\nGovoreći o ovoj obuci, Romana Schweiger, regionalni koordinator ODIHR za projekat Pravda i ratni zločini, rekla je: “Ovaj kurs obuke pomaže osoblju nacionalnih institucija da saznaju kako da pristupe javno dostupnom materijalu koji im je potreban u postupcima pred nacionalnim sudovima. On im takođe pokazuje kako da upute zahtev za materijale Međunarodnog suda koji nisu objavljeni na vebsajtu MKSJ”.\nOvo je prvi kurs za obuku pravnih stručnjaka koji se u sklopu projekta Pravda i ratni zločini održava u Bivšoj Jugoslovenskoj Republici Makedoniji. Od pokretanja projekta Pravda i ratni zločini u julu 2010. godine, Međunarodni sud je održao ukupno 27 kurseva obuke za preko 120 pravnih stručnjaka iz Hrvatske, Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i sa Kosova.\nProjekat Pravda i ratni zločini je regionalni projekat vredan četiri miliona evra koji finansira Evropska unija. Sprovode ga Kancelarija za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS/ODIHR) u partnerstvu s MKSJ, Međuregionalnim istraživačkim institutom UN za kriminal i pravdu (UNICRI) i misijama OEBS u regionu.


U Međugorju gde se održava Međunarodni festival mladih Mladifest od 1.do 6. augusta svakodnevno boravi oko 20 hiljada ljudi, ali se to ne odražava na popravak turističke sezone koja je sudeći prema stanju na terenu izgubljena i ove godine.\nPredsednik Udruženja turizma i hotelijerstva u Međugorju Davor Ljubić za portal Klix kaže kako je u Međugorju pola kapaciteta prazno uprkos činjenici da se održava festival koji okuplja mlade iz oko 80 zemalja sveta.\n“Iz većine zemalja koje su se predstavile na ovogodišnjem Mladifestu u Međugorju je ove godine tek po nekoliko predstavnika”, kaže Ljubić.\nObjasnio je kako se ispred međugorske crkve svakodnevno broji hiljade osoba od kojih je veliki broj gostiju koji ne spavaju tu.\n“Pre pandemije za vreme Mladifesta ostvarivano je preko 50 hiljada noćenja, kojim su se punili kapaciteti ne samo Međugorja, nego i Mostara, Širokog Brijega, Ljubuškog i okolnih mesta”, podseća Ljubić.\nSada su, po njegovim rečima, od gostiju koji borave u Međugorju najzastupljeniji Poljaci i Ukrajinci, a nedostaju Libanci, Irci, Hrvati i Italijani koji su oduvek bili glavni gosti tog turističkog mesta.\n“Jako je loša situacija i opet se vraćam na čuvenu priču Ministarstva inostranih poslova koje nije bilo u stanju da BiH stavi tamo gde joj je mesto, da bude na zelenoj mapi u Evropi.”\nMi smo za Italijane na crvenoj mapi kao i za većinu evropskih zemalja, tako da ljudi koji dolaze iz naše zemlje moraju ići u karantin što je veliki udarac za naš turizam, ističe naš sagovornik.\nNaglašava kako u celoj priči od pojave pandemije turizam u Međugorju najviše pati i da je najveći gubitnik u regionu pa i šire, a izlaz iz teškog stanja se i ne nazire.\n08/09/2021 | 16:05\n“Kragujevac tražio saglasnost da se uvede VANREDNA SITUACIJA”\nKako su se naftaši borili sa krizom u godini pandemije


humanitarna operacija - Sputnjik Srbija\n09:48 11 April 2021\nPutin i Makron: Rusko-francuska humanitarna operacija izuzetno uspešna\nPredsednik Rusije Vladimir Putin razgovarao je telefonom sa svojim francuskim kolegom Emanuelom Makronom i tom prilikom je zaključeno da je zajednička humanitarna operacija u Siriji bila izuzetno uspešna, saopštila je pres-služba Kremlja.\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov je u telefonskom razgovoru sa šefom britanske diplomatije Borisom Džonsonom izrazio spremnost na pozitivan odgovor Moskve ukoliko London koriguje svoju politiku prema Rusiji, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nMoskva: Neprihvatljive izjave SAD o humanitarnoj operaciji u Siriji\nIzjave Vašingtona da Rusija slanjem humanitarne pomoći u Alep sprovodi svojevrsnu proveru sopstvenih operacija u Siriji, kao i da je u pitanju najobičnija ucena, Moskva smatra neprihvatljivim, izjavio je zamenik ministra inostranih poslova Rusije Sergej Rjabkov.\nMoskva će proučiti sve predloge UN o humanitarnoj operaciji u Alepu\nMinistarstvo odbrane Rusije pažljivo će proučiti sve predloge specijalnog izaslanika Ujedinjenih nacija za Siriju Stafana de Misture u vezi sa ruskom humanitarnom operacijom u Alepu. Mnogi od njih treba da budu podržani, saopštio je novinarima zamenik resornog ministra Anatolij Antonov.\nKeri: Ruska humanitarna operacija može da uništi saradnju sa SAD\nUkoliko je ruska humanitarna operacija u Alepu bila samo informacioni "trik", to će potpuno uništiti saradnju Rusije i SAD u Siriji, smatra američki državni sekretar Džon Keri.


Skupština Zastava oružja odbila predlog radnika da se uradi nova procena vrednosti imovine - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Skupština Zastava oružja odbila predlog radnika da se uradi nova procena vrednosti imovine\n19/05/2021 19/05/2021 4281 komentar na Skupština Zastava oružja odbila predlog radnika da se uradi nova procena vrednosti imovine\nSkupština kragujevačkog preduzeća Zastava oružje nije prihvatila predlog zaposlenih, koji je izneo zastupnik društvenog kapitala, da se uradi nova procena imovine, saopštio je Samostalni sindikat te fabrike.\nKako se navodi u saopštenju, procena imovine je prošle godine uradjena po nalogu Ministarstva odbrane zbog privatizacije fabrika odbrambene industrije Srbije i preuzimanja vlasničkih prava na društvenom kapitalu fabrike Zastava oružje\nU sindikatu smatraju da je procena nije uradjena objektivno i da je državna imovina fabrike obezvredjena.\nObjasnili su da su tom procenom imovine obuhvaćeni samo zemljište, objekti i oprema, a u mnogim delovima vrednosti su potcenjene.\nU sindikatu dodaju da je „zakazao“ i unutrašnji nadzor, jer je bilo brojnih propusta nadležnih u fabrici za tu vrstu posla.\nTo je u ukupnom zbiru rezultiralo jako niskom vrednošću jedne od najstarijih fabrika na Balkanu koja ove godine obeležava 168 godina rada, a koja je bila najveći i najvažniji industrijski kapacitet i centar vojne industrije bivše Jugoslavije, smatraju u Samostalnom sindikatu.\nKako je saopšteno, predlog o novoj proceni imovine, po definiciji fer vrednosti fabrike Zastava oružje, nisu podržali članovi Skupštine koji „treba mnogo više da vode računa o državnoj imovini jer ih država za to i plaća““\nSednici Skupštine akcionara su prisustvovali predstavnik Vlade Republike Srbije – Ministarstva odbrane i član Gradskog veća za privredu grada Kragujevca koji u strukturi vlasništva zastupa 0,57 odsto udela.\nDeluje neverovatno da članovi Skupštine i članovi Nadzornog odbora koje delegira Ministarstvo odbrane nemaju potrebu da svojim delovanjem stanu u zaštitu državne imovine i fabričkih interesa, smatraju u sindikatu.\nKako je navedeno, Nadzorni odbor fabrike, koji je prisustvovao sednici, nije imao odgovor ni na jedno pitanje, iako je to organ koji je utvrdio procenu i koji je Skupštini trebalo da obrazloži razloge za tako niže usvojene vrednosti.\nTagovi: Kragujevac Samostalni sindikat Zastava oružja Zastava oružje Kragujevac\n18/06/2021 u 09:45\nDa se razumemo, ovo nije bio predlog radnika vec neradnika Dragana Ilica Grbe! Covek je vac dve decenije na funkcijama i to kao PK busac. pametnom dosta!


Opština Sjenica još nije objavila rezultate konkursa za medijske projekte - SNEWS\nBy SNews 10. Juna 2021. 50\nOpština Sjenica već peti dan nakon isteka roka na svom oficijelnom sajtu nije objavila rezultate Konkursa za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja na teritoriji te opštine.\nKako je navedeno u javnom pozivu predmet konkursa je izbor projekata iz oblasti javnog informisanja na teritoriji opštine Sjenica, putem štampanih, radio, televizijskih i elektronskih medija, koji će biti sufinansirani sredstvima iz budžeta Opštine Sjenica za 2021.godinu u ukupnom iznosu od 2.000.000,00 dinara.\nKonkurs za medijske sadržaje je Opština Sjenica raspisala po prvi put i podijeljen u dvije kategorije, javno informisanje putem radija i javno informisanje putem televizijskih i elektronskih medija.\nJavni poziv za dostavljanje predloga projekata bio je otvoren od 19.marta do 05.aprila 2021.godine.\n“Odluka o dodeli sredstava donosi se u formi rješenja, najkasnije u roku od 60 dana od dana završetka konkursa. Obrazloženo rješenje o raspodeli sredstava donijeće predsjednik Opštine Sjenica a na osnovu obrazloženog prijedloga komisije i biće objavljeno na zvaničnoj internet stranici opštine Sjenica”, navedeno je napomeni konkursa.\nTagovi: Konkurs za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja medijski projekti Opština Sjenica


Tamna strana Dunava kod Novog Sada\nPolitika\t09.07.2012 11:08\nDunav pretvoren u kanalizacioni slivnik\tProblem novosadske kanalizacije mora se rešiti izgradnjom centralnog prečistača, ali takva investicija košta sto miliona evra\nSvakog sekunda uDunav kod NovogSada izlije seoko 1.500 litara neprerađene kanalizacije! Od pet glavnih kanalizacionih otvora dva se nalaze u širem centru grada, kod Spomenika žrtvama racije i kod Železničkog mosta, pa se stanari okolnih zgrada zlopate sa neprijatnim mirisima. Problem bi se mogao rešiti izgradnjom centralnog i nekoliko manjih prečistača, ali takva investicija košta oko sto miliona evra.\nU letnjim mesecima, kada zbog niskog vodostaja cevi ostanu iznad nivoa Dunava, izlivanje kanalizacije vidljivo je čak i golim okom. Tada je i smrad najveći, a sa ovom ružnom slikom suočavaju se ne samo Novosađani, nego i brojni domaći i inostrani turisti koji brodovima dolaze u ovaj grad.\nStručnjaci kažu da je novosadska kanalizacija projektovana za neko prošlo vreme, kada su potrebe ovog grada bile daleko manje. Prof. dr Milan Matavulj, sa Prirodno-matematičkog fakulteta,upozorava da Dunav više nije toliko moćan da „skuva” sav otpad , što zbog sve manje količine vode, što zbog činjenice da su gradovi uz reku svenaseljeniji, te da je neophodno što pre razmisliti o budućnosti.\n–Ukoliko svi nadležni to ne shvate ozbiljno, nećemo dugo čekati dan kad će se Panonijom valjati talasi otvorene kanalizacije. Zato je više nego neophodno ugraditi prečistače. Znam da je novac teško obezbediti, ali za rešavanje ovakvih problema on nikako ne bi smeo da bude izgovor– kategoričan je profesor Matavulj.\nPrema njegovim rečima, pored fekalija iz kanalizacije, veliki problem\npredstavlja i otpad najrazličitijih vrsta, od industrijskog do bolničkog. Nisu bezbedne čak ni atmosferske vode koje takođe stižu u reku, jer se u njima nalaze i svi otrovi kojima se tretiraju usevi.\nU JKP „Vodovod i kanalizacija”ne kriju da se u Novom Sadu kanalizacija prečišćava samo mehanički:krupan otpad se zadržava na rešetkama, a sve ostalo ide u Dunav. Međutim, prilikom niskog vodostaja i\ntakvo prečišćavanje je otežano. Svesni su ozbiljnostiproblema i potrebe\nza prečistačem, ali preduzeće nije u mogućnosti da obezbedi neophodna sredstva.\nCentralni prečistač otpadnih voda istaknut je kao kapitalni projekat gradskih vlasti još od 2009. godine. Novosadski gradonačelnik Igor Pavličić više puta je najavljivao početak realizacije ove investicije, koja će, sudeći po prvim izjavama, biti jedna od najvažnijih u njegovom novom mandatu. Kako saznajemo, idejni projekat je već urađen, a u fazi izrade je i plan detaljne regulacije za ovo područje.\nU Gradskoj kući kažu da su za finansiranje projekta mogući različiti modeli. U „igri” su delom sredstva grada, JKP „Vodovoda i kanalizacije”,\nmeđunarodnih i pretpristupnih fondove, kao i krediti međunarodnih razvojnih banaka. Ne isključuje se ni mogućnost javno-privatnog partnerstva.\nIpak, kada će konkretni radovi početi, za sada niko ne želi da licitira. Novosađanima za utehu ostaje činjenica da je prihvatanjem Dunavske strategije njihov grad preuzeo i obavezu izgradnje prečistača otpadnih voda. Na to, takođe, tera i zakonska regulativa Evropske unije,\nkoja propisuje da se biološko opterećenje vode mora smanjiti do propisanih vrednosti.\n| Novi Sad i Vojvodina\tNajnovijeMaja Nikolić izgubila starateljstvo nad sinomKristalna prizma filmu 'Krugovi'Zapamtite ovo ime - Pablo Busta završio godinu sa više pobeda od Nadala!Trener Budiveljnika: Zbog navijača, igrali smo 'pet protiv šest'Skoplje: Dušan Silni i Broz 'nikli' preko planaПросветари поново најављују штрајкEU odobrila Majkrosoftovo preuzimanje NokijeUskoro hapšenja: Na udaru ljudi bliski Nikoliću i DačićuNema zaustavljanja 'Južnog toka'Kako smo postali kamenčićiNajpopularnijePripreme za bitku koja će rešiti ratUpao Mujo u spavaću sobu i ..Afera ukradene bebe ne prestaje da potresa SrbijuUkrajina i priča o 'belim crncima'Horoskop za 04.12.2013.Kako je omanuo Drecun ili pregovori Brisela sa ostatkom ostatka SrbijeHoroskop za 30.11.2013.Dnevni horoskop - 1. decembar 2013.Ognjen izveo Danijelu i Matiju iz porodilišta: Što ne rekoste da je ovoliko teškoPoginuo glumac Pol Voker\tJoš iz kategorije Novi Sad i VojvodinaNaučite da skijate u vojvođanskoj ravniciНаставља се штрајк у Економској школиTrščare, kulturno blago koje samo što nije paloПротест у Економској школиS noževima i bejzbolkama u noćni provodPočinje Mala škola aranžiranja cvećaU Novom Sadu 50 podzemnih kontejneraPočelo praznično ukrašavanje gradaNovosađani, čišćenje snega obaveza svih građana!Такси удружењу краду – имеKonačno normalizovan saobraćaj na Bulevaru cara LazaraOtkazani pojedini polasci vozova na relaciji Beograd – Novi SadPacijenti revoltirani radom kol centra u KCVNovosađanin 'naterao' grad da zajedno urede PortuBiciklističkim stazama potrebne popravkeNovi Sad do kraja godine dobija još 350 policajacaProdaja kartice za menzu - novi studentski 'biznis'Porez u pet zonaNovosađani pune frižidere u SegedinuNe bacajte stvari, prodajte ih u 'Šifonjeru'\tHome Sitemap


Čini vam se da ste Bejlov gol negde već videli ranije? - Sportske.net\nOno što je sinoć u Kupu kralja protiv Barselone uradio Garet Bejl fudbalska je tema dana širom sveta. Ali, oni koji pomno prate karijeru sjajnog Velšanina, znaju da njemu nije prvi put da na onakav način postigne gol. On je, naime, to učinio pre otprilike mesec dana, ali u dresu reprezentacije Velsa protiv Islanda.\nNaravno, značaj tog meča je bio znatno manji, radilo se o prijateljskoj utakmici koju su Velšani dobili sa 3:1, a baš kao protiv Barse sinoć, ''šlag na torti'' bio je Bejlov fenomenalni sprint i prelep pogodak na kraju akcije.\nA ovde možete još jednom videti sinoćnji Bejlov gol protiv Barselone, pa uporedite...


Istraživački posao dobar za mentalno zdravlje Istraživački posao dobar za mentalno zdravlje – Personal magazin\nITTehno - NaukaZanimljivosti\nPoslovi koji zahtevaju mentalnu aktivnost imaju skrivene dobrobiti, jer pomažu da se mentalne sposobnosti očuvaju i u starijim godinama, saopštili su američki naučnici u najnovijoj studiji.\nPsiholog Gaj Poter iz medicinskog centra univerziteta Đuk, koji je vodio istraživanje, rekao je da “bi to u stvari moglo da ima neke dobrobiti, kao neka vrsta dodatka uz platu”, prenosi “Glas Amerike” (Voice of America). Poter je u studiji ustanovio da raditi posao koji je intelektualno zahtevan pomaže u razvoju misaonih sposobnosti koje nam ostaju i u poznijim godinama, bez obzira na nivo inteligencije ili nivo obrazovanja. “Ustanovili smo to za poslove koji su povezani sa organizacionim zadacima, a koji zahtevaju istraživanje i odgovor na nešto novo što bi moglo da se dogodi na poslu svakoga dana”, navodi se u studiji.\nMentalna aktivnost – korisna\nPoter i njegove kolege proučavali su više od hiljadu veterana Drugog svetskog rata. Oni su sada stariji ljudi, ali su, u vreme kada su pristupili vojnoj službi, imali test inteligencije. Počevši od 60. godine, oni su imali periodične testove inteligencije radi ispitivanja njihovih mentalnih sposobnosti. Istraživači su ustanovili da su oni koji su imali najviše dobrobiti, bili oni koji su se bavili poslom povezanim s mentalnim aktivnostima.\nJednolični poslovi – manje korisni\nPoter je, međutim, napomenuo da i fizički poslovi mogu da imaju dobrobiti po mentalne sposobnosti. Prema njegovim rečima, više je reč o vrsti posla u svakom pojedinačnom slučaju. “Generalno gledano, posao koji se stalno ponavlja verovatno je manje dobar za naše kognitivne sposobnosti, nego posao koji zahteva rešavanje većeg broja problema”, rekao je američki stručnjak.\nPretpostavlja se da je to prva studija koja je ispitivala uticaj posla na inteligenciju u starijim godinama. Poter je rekao da intelektualno teži posao možda ne može da spreči demenciju ili Alchajmerovu bolest, ali svakako može da odloži njihovu pojavu.\nIstraživački posao dobar za mentalno zdravlje was last modified: September 22nd, 2008 by Redakcija


Ulaganje u nauku garantuje privredni rast - Moja Crna Gora\nUlaganje u nauku garantuje privredni rast\n03/09/2018\tvijesti iz crne gore Izvor: Dnevne novine\nSve ekonomski razvijene zemlje Zapadne Evrope imaju privredni rast upravo zahvaljujući probojima u nauci, odnosno tehnologiji i inovacijama, a ministarka nauke Sanja Damjanović namjerava da se i Crna Gora pridruži zajednici takvih država.\nOno što je prošle godine bila samo ideja koju je inicirala Vlada Crne Gore, Međunarodni institut za održive tehnologije u Jugoistočnoj Evropi SEEIIST je danas regionalni projekat fokusiran na saradnju medicine i nauke, te istraživanja za dobrobit građana, čija je misija da region učini “boljim mjestom za život”.\nZa ovakav uspjeh zaslužna je, u prvom redu, aktuelna ministarka nauke Sanja Damjanovič koja je, kako ističe, prihvatila tu poziciju jer je željela da svoje međunarodno iskustvo i podršku međunarodne zajednice iskoristi da talas globalnosti u nauci bude temelj u Crnoj Gori.\nOd Međunarodnog instituta za održive tehnologije u Jugoistočnoj Evropi-SEEIIST očekuju se brojni benefiti. Damjanović objašnjava šta će formiranje takvog centra značiti za Crnu Goru i koliko će novca za to biti obezbijeđeno.\n“Osnivanje Međunarodnog instituta za održive tehnologije imalo bi višestruke benefite. Imajući u vidu da je Upravni odbor instituta odabrao Hadronsku kancer terapiju pomoću težih j ona sa istraživanjima u biomedicini, građanima regiona bi bila dostupna naj savremenij a metoda za liječenje različitih vrsta kancera. Uz to, uslijedili bi i ekonomski benefiti, jer bi uspostavljanje Instituta uslovilo i razvoj drugih kompiemenatarni grana naročito u industriji. Drago mi je što mogu istaći da smo od evropskog komesara Karlosa Medasa i generalnog direktora Direktorata za istraživanje i inovacije Enrikea Pakea dobili obećanje da će upravo Evropska komisija do kraja godine obezbijediti finansijska sredstva za narednu, tzv. pripremnu fazu projekta, a za čiju realizaciju su potrebna sredstva od oko tri do četiri miliona eura”, navodi Damjanović.\nNa pitanje da li se može desiti da u Institutu ne budu zaposleni crnogorski stručnjaci, zbog eventualno slabijeg nivoa stručnosti u odnosu na kolege iz drugih zemalja, ministarka ističe da je tačno da naš region u ovom trenutku nema kapaciteta i nivo stručnosti koji je potreban da bi se realizovao ovaj ozbiljni regionalni projekat i jeste neophodna stručna podrška eksperata iz zemalja Zapadne Evrope.\n“Iz tog razloga ćemo aplicirati za finansijska sredstva iz raznih međunarodnih fondova u cilju podizanja kapaciteta kroz različite vrste obuka i treninga. Ne sumnjam da će stručnjaci iz Crne Gore dobiti neophodna znanja i vještine za upravljanje projektom. U tom kontekstu, već smo pripremili nekoliko projektnih prijava prema Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju koja je obećala prvih pola miliona eura za ove namjene, zatim za Okvirni program za istraživanja i inovacije EU Horizont 2020, COST program u iznosu od 300.000 eura, te Regionalni IPA program za realizaciju elektronskog registra za kancer u iznosu od dva miliona eura. Cilj je da do kraja 2019. godine ostvarimo dovoljan progres kako bi se 2020. godine našli na Evropskoj infrastrukturnoj mapi (ESFRI Road Map) što bi nam obezbijedilo ozbiljan status za potencijalnu investiciju od oko 150 do 200 miliona eura iz evropskih fondova neophodnih za realizaciju ovog projekta”, objasnila je ona.\nCrnoj Gori, ističe ona, nedostaje istraživačkih pozicija na univerzitetima, kao i kvalitetnih istraživačkih instituta.\n“Uz to, privatni sektor nedovoljno ulaže u istraživanje i razvoj, trenutno ispod evropskog prosjeka. Naša misija je da takvo stanje mijenjamo. Želimo ekonomiju baziranu na znanju, preduzeća koja djeluju proaktivno i u skladu sa trendovima i zahtjevima globalnog tržišta. Od poziva koje ste pomenuli, osvrnula bih se na Konkurs za grantove za inovativne projekte od milion eura”, istakla je Damjanović.\nPrema njenim riječima cilj je da podstaknu inovativna preduzeća i istraživačke ustanove kako bi se započelo sa kreiranjem novih proizvoda i usluga na tržištu i uspostavila aktivna konekcija između privrednog i akademskog sektora.\n“Sve to treba da gradi temelje za inovacioni ekosistem, te podstakne ulaganje privrede u nauku i istraživanja, jer su te dvije komponente generatori promjena na ekonomskom i društvenom planu. Podsjetiću da sve ekonomski razvijene zemlje Zapadne Evrope imaju privredni rast upravo zahvaljujući probojima u nauci, odnosno tehnologiji i inovacijama”, zaključila je ministarka nauke.\nTags nauka Privredni rast ulaganja


Nauka i umetnost ruku pod ruku - Mihajlo Pupin i Uroš Predić\nNauka i umetnost ruku pod ruku – Mihajlo Pupin i Uroš Predić\nAleksandra Ninković Tašić predsednik je Obrazovno-istraživačkog društva Mihajlo Pupin i multikulturalni je ambasador Unesko kluba Univerziteta Sorbona. Autor je Pupin memorijalnog projekta u zemlji i regionu, a najvažnija njena višegodišnja aktivnost je rad na prikupljanju arhivskog materijala koji se odnosi na život i delo Mihajla Pupina. Autor je velike izložbe „Pupin – od fizičke do duhovne realnosti“, koja je u Istorijskom muzeju Srbije oborila dva rekorda – onaj u dužini trajanja postavke, ali i u posećenosti. U bliskoj saradnji sa Agape knjigom priredila je autobiografije Mihajla Pupina i Nikole Tesle, kao i knjigu Zvezdobrojci. Vodi program „Obrazovne pupinizacije“ kroz koji se nauka približava deci predškolskog i školsog izrasta. Za svoj rad dobila je Nagradu grada Beograda, Nagradu Mihaila Valtrovića, nagradu Vitez srpske kulture, kao i prestižno priznanje Ujedinjenih nacija. Susret Mihajla Pupina i Uroša Predića lepo je prikazan i u kratkom igranom filmu „Mihajlo Pupin ponovo u Banatu“ iz 2014. Regionalnog centra za talente „Mihajlo Pupin“, Pančevo.\nTagovi narodni muzejpredićpupinVesti Zrenjaninzrenjanin\n,,Nemam da platim i neću da platim”, premijerno na Dramskoj sceni NP „Toša Jovanović”


"Dubai EXPO 2020" ovog vikenda proslavlja Svetski dan deteta\nSvetski dan deteta ustanovljen je 1954. godine i obeležava se 20. novembra svake godine\n"Expo 2020 Dubai" u subotu će biti mesto na kome će domaćini biti deca, koja će voditi inspirativne razgovore i imati razne maštovite radionice i koncerte u cilju proslave Svetskog dana deteta.\nDeca će u okviru kreativnih radionica imati priliku da iznesu svoje stavove o pitanjima koja su bitna za čitavu planetu, ali i društvo kao što su klimatske promene, mentalno zdravlje, obrazovanje, tehnički napredak i liderstvo mladih.\nDogađaj organizuje svetski sajam u sradnji sa Ministarstvom za razvoj zajednice UAE i Dečjim fondom UN.\nTokom celog dana svi posetioci Expo-a moći će da prisustvuju razgovorima i događajima vezanim za Svetski dan deteta. Biće priređen i prigodan program i zabava za najmlađe, a to uključuje nastup poznate libanske pevačice Jare, meksičkog trija "Vasquez Sounds" i Omladinskog simfonijskog orkestra Emirata.\nOmladinski krug, koji je domaćin događaja, u saradnji sa Federalnom upravom za mlade UAE, pokrenuće interaktivni dijalog između predstavnika mladih Emirata i sveta kako bi se razgovaralo o budućnosti dece - uključujući ključna pitanja obrazovanja, mentalnog zdravlja i tehnologije.\nU periodu od 14:30 do 16:30 časova, u Al Vasl Plazi, posetioci će moći da poslušaju izlaganja govornika koji će se obratiti ispred Unicefa, da čuju mišljenja glavnih stručnjaka koji se bave pravima i zaštitom dece, uključujući Teda Čajbana, regionalnog direktora Unicefa za Bliski istok i Severnu Afriku. Govoreći o ovom događaju, Hessa Bint Essa Buhumaid, ministar za razvoj zajednice UAE, rekao je da obeležavanje Svetskog dana deteta podstiče ljude da razmišljaju, planiraju i naporno rade kako bi svet učinili lepšim i boljim mestom za život dece.\nSvetski dan deteta ustanovljen je 1954. godine i obeležava se 20. novembra svake godine. Ovaj dan, koji se proslavlja već skoro punih sedam decenija, a za cilj ima buđenje svesti o pravima i položaju dece, promovisanje zajedništva među decom širom sveta i poboljšanje uslova za njihov život i odrastanje.\nSaudijska Arabija gradi najveći plutajući industrijski grad\nOd zlatnog sokola do šoljice posebne kafe: 9 simbola UAE\nNa "Dubai EXPO 2020" izložene tkane jastučnice iz Kladova\nPovezane teme: Dubai EXPO 2020 Svetski dan deteta deca dečija prava


Elastična traka za vežbanje - savršena pomoć za izvajanu guzu\nPodignite svoj trening za noge na viši nivo dodavanjem ovog savršenog fitness pomagala\nElastična traka za vežbanje je odnedavno dobila svoje zasluženo mesto na listi najboljih pomagala za treniranje. Do skoro, prva pomisao na ovaj gumeni obruč su nam bili video snimci iz 80-ih na kojima dame u fluorescentnim trikoima rade vežbe, zar ne? Ali, stvari su se promenile. Ako ga niste već probali, obavezno to uradite jer ovaj pristupačni deo opreme za vežbanje može ozbiljno da utiče na jačanje i oblikovanje mišića guze.\n– Zapravo, fitness traka je ključ za pojačavanje intenziteta vežbi koje radimo sa sopstvenom težinom, naročito kada pričamo o čučnjevima – kaže Dana Bolig, sertifikovani lični trener.\n– Elastična traka za vežbanje će ciljati i aktivirati vaše gluteuse tokom celog pokreta više nego što bi to činio sam čučanj. To se dešava zbog dodatog otpora koji pruža, kao i dužeg vremena pod kojim su ciljani mišići napeti – kaže ona. (Pročitaj: Vijača – idealan rekvizit za tanji struk i zategnutu guzu)\nKada izvodite sam čučanj, mišići su na izazovu uglavnom u trenutku kada se podižete iz čučnja i vraćate u stojeći položaj. Ako na sebe stavite elastičnu traku ispod stopala i preko ramena, vaši mišići će morati da daju još veći otpor da bi se vratili u prvobitno stanje (gotovo kao da dižete neku kilažu), a moraće da rade i kada “tonete” u čučanj, objašnjava Dana.\nRezultat: Kada su mišići napeti tokom čitavog pokreta, to povećava izgradnju mišića i, uz pravilan oporavak, može im pomoći da ojačaju, napominje trener Elena Lusijani za Shape.\nElastična traka za vežbanje za bolje izvođenje vežbi\nAko obavijete fitness traku oko bilo kog dela tela ona takođe pomaže da uspostavite jaku vezu mišića i uma, što vaše čučnjeve može da učini mnogo efikasnijim, kaže Bolig.\n– Na primer, kada vam je elastična traka za vežbanje obavijena oko butina i spuštate se nisko u čučanj, kolena bi trebalo da budu direktno iznad nožnih prstiju, ali, ako počnu da se uvlače ka unutra, osetićete da napetost koju traka pravi popušta. Ovo će vas podsetiti da vratite kolena na mesto i da angažujete gluteus, odnosno da poboljšate vaše izvođenje vežbe tako da bude pravilno.\n– Zbog toga trake mogu biti mnogo korisne. Imate nešto što vam ´govori´ da radite ili ne radite pravilno vežbu – kaže Bolig. (Pročitaj: Vežba sa medicinskom loptom: Vanesa Hadžins demonstrira – kako da “izbacite sve iz sebe”)\nDa biste dobili maksimalni učinak svojih vežbi, koristite trake sa kratkim petljama, ali i one sa dugim koje se mogu koristiti praktično za bilo koji čučanj koji možete da zamislite.\n– Ako u teretani radite čučnjeve sa tegovima, onda će vam duže trake biti savršen izbor. Na primer možete da je zakačite preko ramena, umesto oko šipke za tegove, i pričvrstiti je pod stopala, a zatim radite čučanj. Na taj način ćete dodavati otpor pokretima – savetuje Dana.\nO kakvim vežbama pišemo, pogledajte u Shape videu:


Klajv Kasler\tSABOTAŽA\nGodina je 1907. i Sjedinjenim Državama vladaju društveni\nnemiri i finansijska nestabilnost. Nesreće, požari i eksplozije\nzadesili su ekspresnu železničku linuju kompanije Pasifik, koja u\nočaju angažuje detektivsku agenciju Van Dorn. Van Dorn poverava\nslučaj svom najboljem čoveku i Ajzak Bel uskoro otkriva da je za\nsabotaže odgovoran tajanstveni čovek nazvan Uništitelj, poznat po\ntome što svoje saučesnike uklanja odmah po obavljenom zadatku.\nPun finih detalja i zapanjujućih akcionih\nscena Sabotaža je jedan od najzabavnijih trilera\nkoje ćete ikada pročitati.\nU romanu Potera, Klajv Kasler upoznao nas je sa novim\nprotagonistom, nepokolebljivim i mudrim Ajzakom Belom koji, vođen\nnepogrešivim osećajem za pravdu, hvata najokorelije razbojnike i\nubice s početka dvadesetog veka.\nGodina je 1907. i Sjedinjenim Državama vladaju društveni nemiri i\nfinansijska nestabilnost. Nesreće, požari i eksplozije zadesili su\nekspresnu železničku linuju kompanije Pasifik, koja u očaju\nangažuje detektivsku agenciju Van Dorn. Van Dorn poverava slučaj\nsvom najboljem čoveku i Ajzak Bel uskoro otkriva da je za sabotaže\nodgovoran tajanstveni čovek nazvan Uništitelj, poznat po tome što\nsvoje saučesnike uklanja odmah po obavljenom zadatku.\nUništitelj se kreće čitavim američkim zapadom s neverovatnom\nbrzinom, napadajući svakoga kog poželi, ne mareći pritom za ljudske\nživote. Ko je on u stvari i šta želi? Da li je protestant,\nanarhista, revolucionar odlučan u nameri da pomrsi račune\nvlastodršcima, ili zločinački genije koji kuje pakleni plan?\nMa kakavi njegovi motivi bili, Uništitelj je više nego vičan\nstvaranju haosa i Bel predoseća da svi njegovi postupci vode jednom\nneslućeno velikom zločinu, koji će poljuljati stabilnost čitave\nPun finih detalja i zapanjujućih akcionih scena Sabotaža\nje jedan od najzabavnijih trilera koje ćete ikada pročitati. Komentari\nRSD 712.00\tSUDNJI DAN\nRSD 559.00\tPOTERA\nRSD 776.00\tBUĐENJE VALHALE


Plazma je dobitnik priznanja „Najbolje iz Srbije“ | CityMagazine\nPlazma, najpoznatiji brend kompanije „Bambi“, proglašen je za najbolji robni brend u svojoj kategoriji, na ovogodišnjoj dodeli priznanja „Najbolje iz Srbije“, koju organizuju Privredna komora Srbije u saradnji sa Ministarstvom trgovine, turizma i telekomunikacija.\n„U godini kada Plazma slavi jubilarni 50. rodjendan, ponosni smo što smo i dalje omiljeni član svake porodice. Plazma vlada našim srcima i upravo je ona sve što nam treba već pet decenija. Na Plazmi su odrastale i odrastaju brojne generacije, jer je ona uvek sa nama kada zatreba i nikada ne zaboravlja naše dragocene trenutke,“ istakla je Aleksandra Savić, Senior brand menadžerka u kompaniji Bambi i dodala: „Posebno smo ponosni što je Plazma ponovo proglašena za najbolji robni brend. I dalje ćemo nastojati da opravdamo poverenje koje nam je ukazano negujući tradiciju omiljenog domaćeg brenda.“\nAleksandra Savić, Senior brand menadžerka u kompaniji "Bambi"\nBrend Plazma, važan nosilac imidža kompanije Bambi i jedan od omiljenih regionalnih brendova, ovom nagradom je još jednom potvrdila svoj neprikosnoveni kvalitet i lidersku poziciju.\nProjekat „Sama je tražila“ protiv nasilja nad ženama bambi · nagrada · plazma · priznanje