Lovćenska deklaracija - potpis bliže Rusiji\nProtesti opozicionog Demokratskog fronta u Podgorici, ilustrativna fotografija\nPredstavnici Jedinstvene Rusije predsednika Rusije Vladimira Putina nedavno su boravili u Crnoj Gori gdje su imali konsultacije sa više parlamentarnih stranaka, a sa pojedinim partijama su potpisali i sporazum o saradnji pod nazivom Lovćenska deklaracija.\nNije bilo iznenađenje da je Jedinstvena Rusija potpisala deklaraciju sa Demokratskom narodnom partijom čiji se ciljevi poklapaju sa današnjim spoljnopolitčkim stavovima Moskve, kada je riječ o Crnoj Gori i atlantskim integracijama.\nPredsjednik DNP Milan Knežević za Radio Slobodna Evropa pojašnjava šta je suština deklaracije na koju je stavio paraf, a koja prema njegovim riječima tretira odnose između dvije države.\n„Jasno precizira neophodnost poboljšanja naših odnosa, podršku savezu vojno-neutralnih država i održavanju referednuma o eventualnom ulasku Crne Gore u NATO. Dakle, u toj dekalraciji su po nama sadržani svi programski i ideološki principi na kojima se temelji crnogorska država, a koji su prepoznati i od strane Jedinstvene Rusije sa kojom smo potpisali memorandum, i vjerujem da će taj memorandum o saradnji značajno doprinijeti i razvoju naših odnosa.“\nTekst deklaracije objavljen na web stranici DNP-a\nMediji su prenijeli da je potpis na deklaraciju stavila i opoziciona Socijalistička narodna partija koja sa DNP-om dijeli političke stavove oko NATO saveza i zalaže se za organizovanje referenduma o ovom pitanju.\nČudno je, međutim, da iz te stranke ni više dana nakon što je objavljena ta informacija, nema ni potvrde ni demantija.\nPlodom nisu urodili ni pokušaji da dođemo do zvanične informacije. Funkcioneri koje smo kontaktirali uputili su nas na lidera stranke Srđana Milića koji nije odgovarao na naše pozive.\nPredsjednik DNP Milan Knežević takođe nije siguran ko je, pored njega, stavio potpis na Lovćensku deklaraciju.\n„Što se tiče ostalih politkih subjekata, što iz vlasti što iz opozicije, pretpostavljam da su postojali određeni formalni ili nefomralni kontakti na nivou određenih politčkih funkcionera. Da li je došlo do potpisivanja ili nije, ja to ne znam i ne mogu da dam neku podrobniju informaciju“.\nU tom kontekstu, interesantno, nije se pominjala Nova srpska demokratija koja je okrenuta saradnji sa Moskvom i koja se bori protiv učlanjenja u NATO. Visoki funkcioner te stranke Milutin Đukanović za naš radio kaže da ta stranka još nije donijela odluku da li će staviti potpis na sporazum sa Jedinstvenom Rusijom.\n„Što se tiče Nove srpske demokratije u najkraćem mogućem roku ćemo odlučiti o potpisivanju sporazuma i obavijestićemo javnost o vremenu i mjestu eventualnog potpisivanja.“\nU čitavoj priči najinteresantnija je svakako pozicija vladajuće Demokratske partije socijalista koja je sa Jedinstvenom Rusijom potpisala sporazum o saradnji 2011. godine, u vrijeme ljubavi zvanične Podgorice i Moskve.\nU posljednjih pet godina ti odnosi su se znatno pogoršali, a posebno nakon 2014, kada se Crna Gora pridružila sankcijama zemalja EU Rusiji zbog ukrajinske krize.\nMoskva je uzvratila kontra-mjerama, a situacija je dodatno iskomplikovana kada je Crna Gora dobila pozivnicu za NATO, čemu se zvanična Rusija oštro usprotivila.\nPolitički direktor DPS-a Tarzan Milošević za naš radio pojašnjava da je bilo kontakata sa predstavnicima Jedinstvene Rusije koja je DPS-u nudila na potpis deklaraciju čiji se sadržaj razlikuje od Lovćenske deklaracije, ali naglašava da taj dokument za DPS u ovom trenutku nije bio prihvatljiv.\n„Komunikacije sa predstavnicima Jedinstvene Rusije postoje s obzirom na to da smo potpisnici sporazuma o saradnji iz 2011. Ponudjen je i memorandum od strane Jedinstvene Rusije, DPS-u, koji se razlikuje od Lovćenskog memoranduma koji su potpisali DNP i SNP, i mi smo predstavnicia Jedinstvene Rusije objasnili zašto je on za nas neprihvaltjiv u ovom momentu. Ostajemo otvoreni za dalju saradnju sa Jedinstvenom Rusijom na osnovu sporazuma koji je potpisan 2011. godine“.\nNa pitanje šta je bio suštinski razlog da DPS ne stavi paraf na dokuemnt koji je nudila Jedinstvena Rusija Milošević za naš radio kaže.\n„S obzirom da je to bio inicijalni predlog od Jedinstvene Rusije, ne bih govorio o pojedinostima, pošto su rekli da ćemo nastaviti komunikaciju, pa bi to moglo da usloži našu priču. Ne želim da govorim o tome, oni su dali taj inicijalni prijedlog, oni su adresa možda po tom pitanju“.


Srbija: Razgovor ministra kulture i predstavnika medija\nPredstavnici novinarskih i medijskih udruženja, koji su i deo Grupe za slobodu medija, razgovarali su sa ministrom kulture i informisanja, Vladanom Vukosavljevićem o zahtevima za poboljšanje medijske situacije u Srbiji.\nMinistarstvo kulture i informisanja je saopštilo da je “dug razgovor protekao u konstruktivnoj atmosferi”, kao i da je to prvi u nizu sastanaka koje će ministar Vukosavljević imati sa Grupom za slobodu medija.\nPredsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV), Nedim Sejdinović, za RSE je nakon sastanka rekao da su sa ministrom prošli kroz 13 zahteva koje su 14. novembra predali Vladi i Skupštini Srbije, sa posebnim fokusom na one tačke u kojima ministarstvo kulture i informisanja ima nadležnosti.\n“Rezultata još nema, više je bila razmena mišljenja”, dodao je Sejdinović za RSE.\nRazgovori će biti nastavljeni, a na narednom sastanku bi trebalo da se razgovara o konkretnijim temama, s obzirom da bi do tada trebalo da stignu i odgovori predsednice Vlade Ane Brnabić na 13 zahteva, s obzirom da je obećala da će ih dostaviti u roku od 10 do 15 dana.\n“Tako da bi smo i sa konkretnim predlozima i sa tim odgovorima imali sledeći sastanak na kome će se, nadam se, govoriti o konkretnim predlozima, konkretnim rešenjima o kojima bismo postigli ili ne bi postigli saglasnost. U svakom slučaju, naša je dobra volja da nastavimo da razgovaramo i da iscrpimo sve mogućnosti za rešavanje problema institucionalno”, rekao je Sejdinović za RSE.\nSastanku su prisustvovali Dragan Janjić (NUNS), Zoran Sekulić (ASMEDI), Zorica Višnjić (Lokal pres), Miša Tadić (ANEM), Tanja Maksić (AOM) i Nedim Sejdinović (NDNV), dok su uz ministra Vukosavljevića sa novinarima razgovarali i državni sekretar za informisanje Aleksandar Gajović i pomoćnik ministra Miloš Janković.\nPredstavnici Grupe za slobodu medija predali su 14. novembra premijerki Ani Brnabić zahteve za poboljšanje medijske situacije, među kojima su da najviši državni funkcioneri prestanu sa javnim prozivkama i pokušajima diskreditovanja novinara i medija, rasvetljavanje svih napada na novinare, formiranje nove radne grupe za izradu Medijske strategije, povlačenje država iz vlasništva u Politici, Večernjim novostima i Dnevniku i prestanak rada ugašene agencije Tanjug.


Bio u kontaktu sa zaraženim: Zoran Tegeltija se testirao na koronavirus, stigli su rezultatiBh-index | Bh-index\nBio u kontaktu sa zaraženim: Zoran Tegeltija se testirao na koronavirus, stigli su rezultati\nOd trenutka saznanja da je jedan od pratilaca bio u kontaktu sa osobom zaraženom virsom korona, predsjedavajući Tegeltija nalazi se u samoizolaciji, a sve zakazane aktivnosti obustavljene su do rezultata drugog testa na Covid-19.\nPredsjedavajući Vijeća ministara Zoran Tegeltija testiran je na Covid-19, a rezultat testa je negativan, saopšteno je iz kabineta predsjedavajućeg Vijeća ministara.\nU saopštenju se navodi da su predsjedavajući Vijeća ministara, šef kabineta, vozač i pratioci predsjedavajućeg Vijeća ministara testirani juče odmah nakon saznanja da je jedan od pratilaca predsjedavajućeg bio u kontaktu sa osobom zaraženom virusom korona.\n“Covid-19 potvrđen je kod četiri lica – uposlenika u Direkciji za koordinaciju policijskih tijela BiH i pratioca predsjedavajućeg Vijeća ministara. Oni se osjećaju dobro i pridržavaju se mjera propisanih od epidemiologa”, ističe se u saopštenju.\n“Na Covid-19 biće testirani i svi zaposleni u kabinetu predsjedavjućeg Vijeća ministara, prema mjestu prebivališta”, dodaje se u saopštenju.\nU skladu sa preporukama epidemiologa, od početka pojave virusa korona u BiH, Vijeća ministara i kabinet predsjedavajućeg Vijeća ministara preduzimaju sve neophodne i propisane mjere s ciljem suzbijanja širenja virusa korona među kojima su obavezno nošenje maski, redovna dezinfekcija svih prostorija u instituciji, propisano odstojanje među zaposlenima, kao i obavezna dezinfekcija i mjerenje temperature svih koji ulaze u zgradu institucija BiH, navodi se u saopštenju.


Ivana Španović prvak Evrope! – Borba\nNema joj ravne na Starom kontinentu, Ivana Španović je to opet potvrdila večeras u Glazgovu.\nSrpska atletičarka je treći put zaredom postala šampionka Evrope na dvoranskom prvenstvu. Ona je ponovila podvig legendarne Hajke Dreksler koja je u periodu od 1986. do 1989. tri puta osvjala evropsko zlato.\nKao što to veliki šampioni rade, Ivana je bila najbolja kada je bilo najbitnije. U petoj seriji je izvela svoj najbolji skok sezone i skočila na 6,99 čime je nadmašila konkurenciju i obezbijedila prvo mesto.


Ukidanje taksi glavni preduslov za dijalog | Politika | DW | 29.05.2019\nOvogodišnji izveštaj Evropske komisije više nego ranije naglasio je probleme koje Srbija ima u oblasti reforme vladavine prava što je, uz dijalog sa Kosovom, ključni preduslov za napredak zemlje ka članstvu u EU.\nDa bi Srbija sačuvala dinamiku i ravnotežu u svojim pregovorima o članstvu sa EU neophodno je veće zalaganje i rezulati, posebno u oblasti nezavisnosti pravosudja, borbe protiv korupcije, slobode medija, ali i u rešavanju slučajeva ratnih zločina i organizovanog kriminala. Predstavljajući izveštaj o napretku Srbije u 2018. evropski komesar za pristupne pregovore Johanes Han naglašava da zemlja beleži napredak, ali da se očekuje odlučniji i veći napor upravo u ključnim oblastima.\n”Neophodno je verodostojnije primeniti reformu u oblasti u vladavine prava. To je najvažniji preduslov za napredak na evropskom putu, uključujući i ispunjavanje prelaznih merila u poglavljima 23 i 24”, kaže Han.\nEvropska komisija ove godine u svom izveštaju ukazuje na probleme u paralemetranom životu Srbije pri čemu se konstatuje nedostatak prostora i uslova za adekvatnu međustranačku debatu u zemlji. Ukazuje se i na protestekoji mesecima traju širom zemlje i kojima se zahteva sloboda medija i slobodni i pošteni izbori. Shodno tome, Evropska komisija poziva vlasti u Srbiji da se pozabave preporukama o izborima koje su identifikovali međunarodni posmatrači, ali i da ozbiljno rešava izazove u oblasti slobode izražavanja.\nNajačešeće pominjana ocena u ovogodišnjem izveštaju o napretku Srbije u procesu evrointegracija jeste da je primetan”neki napredak”. Takva kvalifikacija se odnosi na reformu javne adminstracije, funkcionisanje pravosudnog sistema u zemlji, borbu protiv korupcije uz ocenu da je ”zabrinajvajuće to što korupcija preovlada u mnogim oblastima”.\nPozitivnije su ocenjene ekonomske reforme za koje se navodi da su dale rezulate posebno u markoekonomskoj stabilizaciji zemlje dok su cene zauzdane, a prilike na tržištu radna poboljšane.\nPoseban izazov za Srbiju i dalje Kosovo\nPrilikom predstavljanja izveštaja o napretku Srbije EU zvaničnici posebno su se zadržali na temi dijaloga Beogarda i Prištine. Izvestilac za Srbiju u Evropskom parlamentu Dejvid Mekalister konstatovao je da je za Srbiju i dalje veliki izazov normalizacija odnosa sa Kosovom.\n”Dijalog što pre mora biti nastavljen, a znamo da je potrebno doći do pravnoobevezujućeg sporazuma”, rekao je Mekalister prilikom predstavljanja Paketa proširenja u Evropskom parlamentu.\nSam izvešatj navodi da je Srbija ostala angažovana u dijalogu i da se uzdržala od odgovora na uvođenje tarifa. Istovremneo od Srbije se traži da napravi značajne napore kako bi obezbedila povoljnu sredinu za zaključivanje pravnoobavezujućeg sporazuma sa Kosovom.\nKomesar za pristupne pregovore Johanes Han i šefica EU diplomatije Federika Mogerini pozvali su Beograd i Prištinu da stvore uslove za nastavk dijaloga i sveobuhvatnu normalizacju odnosa.\nPovlačenje taksi - glavni preduslov za dijalog\nPrvi i osnovni preduslov za vraćanje za pregovarački sto, prema rečima Johanesa Hana i Federike Mogerini, jeste povlačenje taksi koje je Vlada Kosova uvela na robu iz Srbije i BiH. U tom cilju komesar Johanes Han najavio je za jun svoju novu inicijativu kojom će još jednom pokušati da odblokira zamrznute pregovore Beograda i Prištine.\n”Verujem da je sporazum moguć ako se stvore pravi ulovi za nastavak razgovora na najvišem političkom nivou”, poručila je Mogerini.\nPored upozorenja komesara Johanesa Hana da EU ne želli da ”uvozi” blateralne konflikte, u Briselu dodaju da je normalizacija odnosa Beograda i Prištine kroz pravnoobavezujući sporazum neophodna za napredak obe strane, ali i čitavog regiona Zapadnog Balkana.\n”Smatram da smo na raskrsnici. Ako kredibilna EU perspektiva regiona danas bude pametno upotrebljena to će ohrabriti saradnju i dovesti do nepovratnih promena. U suprotnom, vidim rizik da se mračne sile prošlosti vrate i možda izgubimo ovu istorijsku mogućnost za pomirenje,jedinstvo i ekonomski prosperitet regiona”, zaključila je Mogerini.\nOve godine, očekivano, najviše pozitivnih ocena u Godišnjem izvešataju Evropske komisije dobile se Albanija i Severna Makedonija koje je Komisija ponovo preporučila za početak pristupnih pregovora.\nSrbija je na putu ka Evropskoj uniji uradila mnogo, ali postoji još problema, pre svega kada je reč o vladavini prava, pravosuđu i poštovanju osnovnih prava, kao i odnosima sa Prištinom, ocenjuje Žan-Kod Junker. (27.02.2018)\nBoljević: Imaćemo glazuru koja će da liči na pravosuđe\nO stanju u pravosuđu i mogućem novom ruhu koje bi sa izmenama pravosuđe moglo da dobije, u velikom intervjuu za DW govori sudija Apelacionog suda u Beogradu i predsednica Društva sudija Srbije Dragana Boljević. (26.01.2019)\nKljučne reči Srbija, Bosna i Hercegovina, Johanes Han, Evropska komisija, pregovori, EU, Evropa, Evropska unija, Srbija i region\nTrajni link https://p.dw.com/p/3JTjP


TOB ugostiteljskim objektima podelio dezinfekciona sredstva\nTanjug 29. aprila 2021. 16:13\nBEOGRAD – Turistička organizacija Beograda (TOB) danas je počela raspodelu dezinfekcionog materijala i opreme smeštajnim kapacitetima i ustanovama kao i javnim površinama u Beogradu koje turisti i građani posećuju i njaviše koriste.\nTOB je saopštio da su dezinfekcioni materijal deo donacije koju turističkom sektoru u Srbiji daje Evropska unija, a TOB-u je dodeljen u okviru projekta „Čisto i sigurno“.\nDezinfekciona sredstva su podeljena nekim hostelima i registrovanim kampovima, Domu učenika srednjih škola Patrijarh Pavle, Beogradskoj tvrđavi, Gradskim pijacama, Adi Ciganliji, Emisionoj tehnici i veze – Avala; Beo Zoo vrtu, Botaničkoj bašti, Šumskoj upravi Avala, SC ,,Šumice“, Turističkoj organizacija Surčin, Centru za kulturu Grocka.\nOstatak sredstava i opreme, TOB će u narednom periodu podeliti i drugim javnim preduzećima, nekategorizovanim smeštajnim kapacitetima, ustanovama kulture, otvorenim autobusima namenjenim za turističko razgledanje grada, glavnim turističkim atrakcijama i drugim frekventim lokalitetima u gradu, navodi se u saopštenju.\nProjekat je finansiran je od strane Evropske unije i Vlade Nemačke, a sprovodi ga Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ.


OBELEŽEN DAN DRŽAVNOSTI U OPŠTINI APATIN | Radioapatin\nOBELEŽEN DAN DRŽAVNOSTI U OPŠTINI APATIN\nSrbija danas obeležava dan kada je otpočela borba za njeno oslobođenje od vekovnog ropstva pod osmanlijskim carstvom. 15. februara 1804. godine u Orašcu, Karađorđe Petrović podiže ustanak koji će ubrzo Srbiji doneti prve slobodne teritorije i utabati put kojim Srbija postaje kneževina. Na isti dan, 1835. godine Srbija koju je tada predvodio knez Miloš Obrenović donosi Ustav kojim je izvršena podela vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku, što se i danas smatra standardom demokratije i ustavnosti. Kao prvi koraci u formiranju moderne srpske države, današnji datum se smatra izuzetno značajan, te se obeležava kao dan Republike Srbije.\nTim povodom, delegacija opštine Apatin koju je predvodila predsednica Dubravka Korać, direktori javnih preduzeća, predstavnici udruženja Subnor, Rezervnih vojnih starešina, Penzionisanih vojnih lica, Udruženje ratnih veterana „Partiotski front“, te predstavnici vladajućih političkih partija SNS i SPS, položili su vence i cveće na spomen obeležja poginulim borcima za oslobođenje naše zemlje.\nPolaganju cveća, prethodilo je intoniranje himne Srbije u izvođenju Zorane Mrđe i beseda koju je govorio predsednik udruženja Rezervnih vojnih starešina, pukovnik u penziji, Željko Obradović.


Zijade: BG i PR da se aktivnije angažuju u dijalogu\nTanjug 20. aprila 2022. 22:01\nNJUJORK – Šefica UNMIK-a i specijalni predstavnik generalnog sekretara UN za KiM Karolina Zijade\ndanas je na sednici SB UN posvećenoj situaciji na Kosovu i Metohiji pozvala Beograd i Prištinu da se konstruktivnije i aktivnije angažuju u dijalogu koji vodi EU.\n„Iako je ovaj proces doveo do značajnih rezultata po raznim praktičnim pitanjima, sveobuhvatna normalizacija odnosa između dve strane do sada je i dalje neuhvatljiva“, ocenila je Zijade.\nOna je navela da su događaji u Ukrajini uticali na sva pitanja evropske bezbednosti, ali je istovremeno istakla i značaj ishoda nedavnih izbora u Srbiji na kojima je vladajuća stranka zadrzala mandat.\nZijade je ocenila da uprkos tome što Beograd i Pristina nažalost nisu postigle dogovor oko modaliteta održavanja izbora što je imalo polarizujući efekat, ipak je vise od 19.000 birača sa Kosova učestvovalo na izborima u Srbiji glasajući na posebnim glasačkim mestima.\nPrema rečima Zijade, izborni proces je prosao glatko i bez incidenata, a izbor demokratskih institucija je kljucni faktor za održavanje demokratske atmosfere.\nOna je dodala da se nedavno srela sa predstavnicima Vlade u Beogradu, ali da se pre samo nekoliko dana na severu Kosova desio incident koji je bio usmeren protiv patrole kosovske policije, a da je motiv jos nepoznat. Kako je navela Zijade, ovi napadi su bili „drski“ i pozvala je zvaničnike i javnost na svim stranama da osude ovo nasilje i obezbede informacije kako bi odgovorni bili izvedeni pred lice pravde.\n„Pozivam predstavnike Beograda i Prištine da budu odgovorni tokom ovako kompleksnih dana jer oni snose najveću odgovornost za smanjivanje tenzija“, kazala je Zijade.\nOna je dodala da još nije imala priliku da se sastane sa premijerom i predsednicom u Prištini, ali da se zato srela sa većinom lidera celog političkog spektra na Kosovu.\nZijade je rekla da će se takođe sresti sa drugim liderima Balkana i da je sigurna da će politički akteri u regionu pokazati razumevanje da je dijaog jedini put ka sigurnosti i prosperitetu za sve.\nPovodom devete godisnjica Briselskog sporazuma rekla je da je taj proces doneo značajne rezultate po raznim pitanjima, ali da se potpuna normalizacija odnosa još nije desila kao ni rešenje tehničckih pitanja kao što su registarske tablice, a kako je navela ne zna se da li će to pitanje biti rešeno do sutra.\n„Želim da ohrabrim Beograd i Prištinu da aktivno traže rešenje za tablice i dogovor o slobodi kretanja“, dodala je šefica UNMIK-a.\nOna je ukazala da su događaji u Ukrajini i dve godine pandemijie kovida ostavili tragove na privredu koja treba da se oporavi. U tom kontekstu pojavili su se inflacija, rastući dugovi, nestašice i u tom smislu je potrebna saradnja u regionu, pa je zato svaka regionalna inicijativa pozdravljena.\n„Od mog dolaska u Prištinu iz prve ruke sam videla spoljne izazove sa kojma se kosovski lideri suočavaju, a pomirenje i rešenje problema iz prošlosti treba da ojačaju težnju ka važnim strateškim cijevima“, naglasila je Zijade.\nOna je ukazala da će biti otvorena da saslusa sve stavove, ali dodala da UNMIK nije odlucujući faktor u postizanju sporazuma i ishoda dijaloga.\n„To nije naša uloga, a mi ćemo nastaviti naš rad u oblastima u kojima mozemo da pomognemo da se unaprede zajednički ciljevi vlasti i institucija na Kosovu“, navela je Zijade.\nNastavićemo sinergiju sa porodicom agencija i fondova UN i međunarodnim organizacijama, rekla je ona i dodala da napredak u dijalogu moze biti podstaknuto radom ljudi na terenu čije znanje služi kosovskim institucijama.\n„Promovisaćemo civilno društvo i obezbediti podrsku mehanizmima za ostvarivanje ljudskih prava“, istakla je Zijade i zaključila rečima da podrška SB UN za misiju UNMIK ostaje ključna, a njeni napori ostaće fokusirani na obezbeđivanje prosperiteta i promovisanje većeg poverenja među zajednicama na Kosovu i regionu.\nSaobraćajna nesreća u Meksiku, najmanje 14 žrtava\nŠmit pozvao ministre BiH da rade svoj posao\nPredstavnički dom Kongresa SAD usvojio zakon o terorizmu


Binić: Neverovatne laži jer Terzić želi na Kokezino mesto - Sportska centrala\nNaslovna Fudbal Binić: Neverovatne laži jer Terzić želi na Kokezino mesto\nBinić: Neverovatne laži jer Terzić želi na Kokezino mesto\n27 nov 2017. 22:31\nU danu koji su obeležila saopštenja Partizana i Crvene zvezde oglasio se i nekadašnji fudbaler crveno-belih, Dragiša Binić.\nČlan Izvršnog odbora FS Srbije zadužen za regularnost takmičenja oštro je kritikovao večite rivale i najavio podizanje prijava protiv Partizana i Crvene zvezde koji svojim saopštenjima, kako je rekao, prave rijaliti od fudbala.\n– U vremenu kada Fudbalski savez i srpski fudbal postižu najbolje rezultate u poslednjih 20 godina, dva naša najveća kluba vode rat saopštenjima koji od fudbala prave rijaliti. Umesto da slavimo i hvalimo plasman reprezentacije na Svetsko prvenstvo, fantastične rezultate svih mlađih selekcija Fudbalskog saveza Srbije, kao i dobre rezultate naših klubova na evropskoj sceni, Partizan i Crvena zvezda, kao i pojedinci koji se kriju iza imena ta dva kluba, unose zlu krv u srpski fudal.\nFudbalski savez Srbije i ja kao lice odgovorno za njegovu regularnost neće više tolerisati laži i obmane, pre svega alibi napade na institucije Saveza koji imaju jasnu pozadinu. Zbog nedavnih izjava već sam podneo prijave protiv Miloša Vazure i Mitra Mrkele, a sutra će disciplinskim organima biti podneta prijava i protiv Partizana i Crvene zvezde, sve u skladu sa disciplinskim pravilnikom i etičkim kodeksom.\nTakođe, neverovatna je i neshvatljiva količina neistina koje se serviraju na račun FSS i predsednika Slaviše Kokeze, sve zbog ambicije Zvezdana Terzića da preko noći uzurpira mesto predsednika Saveza. Uvredama i lažima se ne može boriti protiv svih napora predsednika FSS u iskorenjivanju nečasnih radnji u našem fudbalu, kao i rezultata koji su postignuti u svim reprezentativnim selekcijama. I koristim ovu priliku kao član Izvršnog odbora FSS da pozovem Zvezdana Terzića da se legitimiše i javno kandiduje za predsednika FSS, navedeno je u saopštenju Dragiše Binića.


2005 Novembar - Rodjendan.net\nPozicija: Rodjendan.net > 2005 > Novembar >\nOd početka meseca Novembar 2005. prošlo je oko 162 meseci (161.6). Prvi dan ovoga novembar meseca je bio Utorak (44. nedelja u godini) a poslednji dan je pao na Sreda (48. sedmica). Novembar je u 2005. godini imao 30 dana od kojih je 4 nedelja. Na dnu stranice možete pogledati kalendar za Novembar 2005.\nDogađaji u mesecu Novembar 2005.\nU našoj bazi podataka smo našli 4 događaja iz meseca Novembar 2005.\n• 6 Novembar 2005. (Kategorija: Događaji), Monsinjor Kiro Stojanov u Skoplju, u katedrali Presvetog srca Isusovog, postavljen za skopskog biskupa i apostolskog egzarha u Makedoniji. Prvi Makedonac posle 104. godine na rukovodećem položaju u katoličkoj crkvi u toj zemlji.\n• 9 Novembar 2005. (Kategorija: Događaji), Venus ekspres misija Evropske svemirske agencije je lansirana iz Bajkonura u Kazahstanu.\n• 16 Novembar 2005. (Kategorija: Događaji), Haški tribunal oslobodio je penzionisanog generala Armije Bosne i Hercegovine Sefera Halilovića krivice za zločine koje su nad hrvatskim civilima u Hercegovini u jesen 1993. počinile trupe te armije.\n• 28 Novembar 2005. (Kategorija: Događaji), Izraelski mediji saopštile glavne tačke državnog plana izraelske političke partije Kadima\nKalendar za Novembar 2005.


Godfri: Srbija evropska zemlja, ali je na putu ka EU blokira 'maligni uticaj'\nBeta 26. aprila 2021. 14:15\nAmbasador SAD u Srbiji Entoni Godfri je ocenio da je Srbija evropska zemlja i da gradjani podržavaju evropske vrednosti, ali da je na putu ka Evropskoj uniji blokira „maligni uticaj“.\n„Srbija je evropska zemlja i geografski i istorijski, ali i po tome što gradjani Srbije snažno podržavaju evropske vrednosti kao što su tolerancija, sloboda, zaštita prirode, vladavina prava i inovacije. Alternativa tome je maligni uticaj koji teži da blokira i koči Srbiju na evropskom putu“, rekao je on i dodao da „stalni izazov predstavljaju mnogi u srpskom društvu koji nisu sasvim ubedjeni da je evropski put u nacionalnom interesu Srbije“.\nOn je na otvaranju konferencije „Srbija, Zapadni Balkan i zapadne integracije u vremenima izazova“ dodao da su prosperitet, sloboda i mir u Srbiji presudni za mir i stabilnost u regionu.\n„Težimo (SAD) da cela Evropa živi u miru i slobodi, to za nas znači da članice EU budu sve zemlje koje dele njene vrednosti. Alternativa tome su stalne podele koje i Evropu i Balkan čine slabijima, siromašnijima i manje stabilnim“, dodao je ambasador.\nIstakao je da je Srbija „očito politički i ekonomski lider na Balkanu i igra presudnu ulogu u održavanju regionalne bezbednosti i stabilnosti i saradnje“.\n„Da bismo ostvarili svoje šire regionalne ciljeve, u interesu je SAD da Srbija nastavi da se razvija kao moderna demokratska i napredna evropska zemlja u miru sa svojim susedima“, rekao je Godfri.\nKao glavne prepreke na putu ka EU naveo je vladavinu prava i nerešeno pitanje Kosova.\n„Mnogo toga treba uraditi da se konsoliduje vladavina prava, pobede korupcija, očuva životna sredina i obezbedi fer i transparentno poslovanje. Verujem da Srbija to može, a moja ambasada je spremna da pomogne i vladi i civilnom sektoru u Srbiji“, poručio je.\nPohvalio je srpsku kampanju vakcinacije u Srbiji i regionu i ocenio da je to znak dobre volje i političke zrelosti.\nOslobodjenje: Milanovićeve optužbe na račun Draže služe da umanje…\nDjordjević: SANU i njen predsednik da se izjasne o iskopavanju…\nJakšić (SRS): Srpski narod u Crnoj Gori izigran, Krivokapić kao…\nŠapić: Ujedinjeni ćemo izaći sa najboljima za sve pozicije, zahtevi…\nJakšić (SRS): Srpski narod u Crnoj Gori izigran, Krivokapić…\nDjordjević: Deo opozicije na istom zadatku kao i Vučić\nCMG: Švedska fondacija osporava američki izveštaj o…\nŠapić: Ujedinjeni ćemo izaći sa najboljima za sve pozicije,…


Press Online :: Muzeji :: Završen tender: Ovo su firme koje obnavljaju MSU\nZavršen tender: Ovo su firme koje obnavljaju MSU\nRekonstrukcija Muzeja savremene umetnosti poverena je grupi izvođača na čelu sa beogradskim “Termoinženjeringom”, pišu “Novosti”.\nOvo je odluka tenderske komisije za izvođenje građevinskih, zanatskih, mašinskih i elektro radova na zgradi MSU.\nJuče je istekao rok za žalbe i ukoliko nijedan od ostala četiri ponuđača nema prigovor, što će se znati posle novog sastanka Komisije za javne nabavke (najverovatnije početkom sledeće nedelje), mogao bi biti potpisan ugovor, a potom bi mogli otpočeti i dugo očekivani radovi na Ušću.\nU konzorcijumu koji predvodi “Termoinženjering” je i firma “koto” s kojom već sarađuju na obnovi Narodnog mzeja, s tim što je na Trgu Republike “Koto” nosilac posla.\nU ovoj grupi ponuđača za MSU su još i beogradske firme “Eks ing B&P”, “Termovent – komerc” i podizvođači TVI, “Termo tim”, “Magmont”, “Alp inženjering”.\nUkupna vrednost posla prema konkursu raspisanom 29. februara ove godine, procenjena je na nešto više od 645 miliona dinara, a komisija se odlučila za ponudu ove grupe od oko 515 miliona, bez PDV-a, odnosno 617 miliona sa plaćenim porezom, koja je ujedno i najniža.\nDrugorangirana je ponuda zemunskog “Modulora” (523 miliona bez PDV-a), učesnika prethodnog maratonskog i kontradiktornog konkursa, poništenog krajem prošle godine.\nIzabrani termoinženjering” je tada imao srednju ponudu, dok se užička firma “Jedinstvo”, tada sa najvišom cenom, sada nije ni prijavila na konkurs.\nAktuelna komisija se opredelila i da trećerangirana firma bude zemunska “Gradina”, sa ponudom od 546 miliona, bez troškova poreza.\nKao neprihvatljiva odbijena je ponuda grupe koju je predvodila kruševačka “Morava In” od 555 miliona dinara.\nU obrazloženju navedenom u Odluci o dodeli ugovora (objavljenoj na sajtu MSU), vidi se da nisu podneli dokaze da imaju potrebne finansijske, poslovne i kadrovske kapacitete za ovaj posao.\nZbog nepodnošenja dokaza o poslovnom i kadrovskom kapacitetu odbijena je i ponuda firme “Italijan konstrukcioni S.P.A”, kao nosioca posla uz beogradsko preduzeće “Bauvesen”, pišu "Novosti".\nOva grupa nije dokazala ni da ispunjava obavezan uslov da ponuđač i njegov zakonski zastupnik nisu osuđivani za neko od krivičnih dela (kao član kriminalne grupe, dela protiv privrede, životne sredine, primanje ili davanje mita), niti da redovno izmiruju poreske dažbine.\nUporedo s “velikim” tenderom za adaptaciju i rekonstrukciju zgrade MSU, raspisan je i “mali”, tačnije javna nabavka za projektovanje i izvođenje radova na proširenju sistema tehničkog obezbeđenja objekta. Ovaj posao procenjen je na 35 miliona. Na konkurs se prijavila samo jedna firma – “Smart bilding tehnolodžis” i komisija je prihvatila njenu ponudu od nešto više od 34 miliona dinara, bez PDV-a.


Na Kelebiji zaplenjeno 240.000 tableta leka vrednog 700.000 evra - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Na Kelebiji zaplenjeno 240.000 tableta leka vrednog 700.000 evra\nViše od 240.000 tableta „Tamol-XX“, leka za ublažavanje bolova vrednog skoro 700.000 evra zaplenili su carinici i policajci na graničnom prelazu Kelebija sa Mađarskom, saopštila je Uprava carina.\n0Piše: Beta 11. marta 2019. 15.47\nKako se navodi u saopštenju, tablete su pronađene prošle nedelje u kamionu beogradskih tablica koji je ka Švedskoj prevozio proizvode od gvožđa i telekomunikacione kablove, a bile su sakrivene između kabine i motora.\nKamion je vozio Beograđanin (26), a u saopštenju se navodi da su nadležnost nad njim preuzeli policija i tužilaštvo.\n„Tamol-XX“ pripada grupi lekova koji imaju opojno dejstvo zbog čega se često zloupotrebljava.\n„Podsećamo da su tokom prošle godine carinici na aerodromu Nikola Tesla zabeležili dve velike zaplene upravo ovog leka, a simptomatično je da je u oba slučaja krajnja destinacija putnika koji su ih krijumčarili takodje bila Švedska“, navodi se u saopštenju.\nlekovi, uprava carina, zaplenaBeograd


RODOLJUB ŠABIĆ Archives - Jutarnji GLASnik\nОзнака: RODOLJUB ŠABIĆ\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić primio je bezbednosni sertifikat za pristup i korišćenje tajnih podataka najvišeg stepena, označenih kao „državna tajna“, saopšteno je iz te institucije. Poverenik je ocenio da je izdavanjem najvišeg bezbednosnog sertifikata okončana situacija u kojoj je, „bar privremeno“, bio lišen jedne od formalnih […]\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić do daljeg ne može da pristupi određenim poverljivim dokumentima. Ta dokumenta su neophodna za obavljanje nekih od najdelikatnijih zadataka iz njegove nadležnosti, saopšteno je iz kabineta poverenika. U saopštenju se ocenjuje da su u postupku izdavanja bezbednosnog sertifikata označenog stepenom „državna tajna“ […]\nPovodom afere oko izbora 52 zamenika javna tužilaca, koji su od danas na dnevnom redu Narodne skupštine, Alumni kluba Pravosudne akademije izdao je saopštenje koje vam prenosimo u celosti: AFERA TAJNI SPISAK: DVT ODBIO DA POSTUPI PO NALOGU ŠABIĆA Beograd, 06. mart 2018. Državno veće tužilaca (DVT) odbilo je da postupi po nalogu Poverenika za […]\nKancelarija Poverenika za informacije od javnog značaja naložila je Upravi za sprečavanje pranja novca da u roku od pet dana od prijema rešenja novinarima redakcije Insajder dostavi izveštaj ove Uprave u vezi sa poreklom novca za kupovinu stana aktuelnog ministra odbrane Aleksandra Vulina. Ovu odluku Poverenik je doneo navodeći da Uprava za sprečavanje pranja novca […]\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić saopštio je da ne zna da li je završen Nacrt zakona o zaštiti podataka i da njemu Nacrt nije dostavljen na mišljenje, iako je to predviđeno poslovnikom Vlade Srbije. „Poverenik nije bio u prilici da vidi nikakav tekst nacrta ili eventualno neke […]


Gotovo 90 odsto Roma živi u teškoj materijalnoj situaciji - Glas Srpske\nGotovo 90 odsto Roma živi u teškoj materijalnoj situaciji\nSrna 27.10.2020 19:26\nSARAJEVO - U zemljama zapadnog Balkana 88 odsto Roma živi u teškoj materijalnoj situaciji, jedan od dva ne može da obezbijedi hranu svaki dan, samo 16 odsto ih je zaposleno, a skoro 10 odsto nema ličnu kartu, rečeno je danas na ministarskom sastanku u Tirani o integraciji Roma.\nGlavna tema ministarskog sastanka bila je napredak u sprovođenju Deklaracije o integraciji Roma, koju su lideri zemalja zapadnog Balkana usvojili prošle godine u Poznanju, a koja je postavila važne ciljeve koje vlasti treba da postignu prije nego što se pridruže EU, s obzirom da Romi predstavljaju najosjetljiviju grupu stanovništva ovog regiona, saopšteno je iz Savjeta za regionalnu saradnju /RCC/.\nKomesar EU za susjedstvo i proširenje Oliver Varhelji izrazio je uvjerenje da će novi ekonomski i investicioni plan Unije imati direktan uticaj na sposobnost regiona da izradi i razvije svoj ljudski i preduzetnički potencijal.\nOn je u obraćanju ministrima istakao da je njihovo lično angažovanje u integraciji Roma neophodno i nezaobilazno.\n"Oslanjajući se na postignuća u sprovođenju Deklaracije e iz Poznanja očekujem da ćete vi i vaši lideri na narednom samitu u Sofiji potvrditi opredijeljenost da se ostvare rezultati u važnim oblastima, naročito u oblasti obrazovanja Roma i njihovog uključivanja na tržište rada", poručio je Varhelji.\nGeneralni sekretar RCC-a Majlinda Bregu rekla je da integracija Roma ne bi trebala biti pitanje empatije prema jednoj ugroženoj grupi, već pitanje principa jednakog postupa svim građanima zapadnog Balkana.\nOna je naglasila da joj je drago što je inicijativa RCC-a za podsticanje razvoja ljudskih potencijala u sklopu programa povezanosti Berlinskog procesa postala stvarnost i što je EU efikasno odgovorila na poziv zapadnog Balkana da predvidi važniju ulogu partnera iz regiona u strategiji Unije za Rome.\nDirektor Kancelarije za romske inicijative fondacije Otvoreno društvo Željko Jovanović smatra da je potrebno pronaći način da se legalizuju kuće i podrže sakupljači otpada čiji je rad danas kažnjiv.\n"Ako podržimo ulične prodavce, sezonske radnike, umjetnike, muzičare, možemo povećati njihovu bezbjednost, prihode i produktivnost, što im onda može pomoći da pređu u domen ekološke industrije, umjesto da ih ignorišemo i guramo dublje u neizvjesnost i siromaštvo", ukazao je Jovanović.\nPremijer Albanije Edi Rama rekao je da mu je drago što postoji politički angažman i što se sprovodi ono što je dogovoreno u Poznanju.\n"Socijalne posljedice pandemije virusa korona povećale su potrebu da se uzajamna saradnja proširi, zajedno sa EU, kako bi se postigla puna uključenost romske zajednice", naveo je Rama.\nMinistri odgovorni za integraciju Roma u regionu usvojili su zaključke koji su usmjereni na legalizaciju i obezbjeđivanje pristojnog stanovanja, pri čemu RCC treba da olakša ovaj proces.\nNa današnjem sastanku pozdravljena je inicijativa da BiH bude domaćin narednog ministarskog sastanka 2021. godine.


Vinfri: Kraljica ni vojvoda nisu govorili o boji kože\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 09.Mar.2021, 11:17\nBritanski princ Hari (36) i njegova supruga Megan Markl (39) gostovali su u emisiji kod Opre Vinfri, gde su otkrili detalje života u Bakingemskoj palati, preneli su svetski mediji.\nMegan, čija je majka Afroamerikanka, a otac belac, izjavila je da je u vreme dok je bila trudna >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << i čekala rođenje sina Arčija (2), u palati izražena "zabrinutost oko toga koliko će biti tamna biti njegova koža kada se rodi".\nOpra Vinfri je posle ovog intervjua za Si-Bi-Si Njuz rekla da joj "princ nije rekao ko je razgovarao o tome".\n"On mi nije otkrio identitet te osobe ali je želeo da bude siguran da znam i da ako budem imala priliku da kažem da to nije bila njegovi baba a ni deda", rekla je voditeljka.\nDodala je da je pokušala da dođe do odgovora i kada su kamere bile uključene a i posle, ali da princ nije rekao ništa više.\nTomas Markl, otac britanske vojvotkinje od Saseksa Megan, izjavio je danas da ne misli da je britanska kraljevska porodica rasistička i nada se da je navodna primedba člana porodice o tamnoj koži njegovog unuka samo jedno glupo pitanje, prenosi Rojters.\n"Izuzetno poštujem kraljevsku porodicu i uopšte ne mislim da je ona rasistička. Ne mislim ni da su Britanci rasisti, pre mislim da je Los Anđeles rasistički, da je Kalifornija rasistička, ali ne mislim da su to Britanci", rekao je Markl za ITV.\nNezavisne Novine: Vinfri: Kraljica ni vojvoda nisu govorili o boji kože


Kako sada stvari stoje, verovatnija je prva opcija, tim pre što su se gotove sve stranke u tamošnjoj skupštini izjasnile da su za izlazak na birališta, nakon što je doskorašnji premijer i lider Alijanse za budućnost Kosova (ABK) Ramuš Haradinaj podneo ostavku na funkciju.\nDa bi odluka o raspuštanju skupštine bila usvojena, potrebna je dvotrećinska većina, što je u slučaju kosovskog parlamenta 80 poslanika (od ukupno 120). O raspuštanju parlamenta može da se glasa samo jednom a, ako takva odluka ne bude doneta danas, mora biti zakazana nova sednica.\nTrenutno, situacija je takva da izgleda da ovog "brojčanog" problema ne bi trebalo da bude, s obzirom na to da i pozicija i opozicija na KiM zagovaraju izbore.\nTo je slučaj i sa trenutno najvećom vladajućom strankom, DPK na čijem se čelu nalazi Kadri Veselji, koji je inače odbio zahtev predsednika privremenih prištinskih institucija Hašima Tačija da se aktuelna situacija prevaziđe izborom novog mandatara.\nProcene su da bi ova stranka mogla samostalno da izađe na izbore ako do njih dođe. Razlog tome je, pišu prištinski mediji, taj što koaliciji sa strankom čiji je osnivač Tači nisu najnaklonjenije ni DSK, ali ni opozicioni Pokret "Samoopredeljenje", Haradinajeva ABK, ali ni socijaldemokrate.\nIzbore priželjkuje i najveća opoziciona partija DSK, na čijem čelu je Isa Mustafa, nekadašnji kosovski premijer, koji je "izbačen iz igre" kada je pre dve godine dogovorena takozvana "ratna koalicija" na KiM na čelu sa Haradinajem.\nU isčekivanju odluke da li će izbora uopšte biti, a spekuliše se da hoće i da bi oni mogli da budu održani 29. septembra ili 6. oktobra, napravljene su i prve kolicije. To je slučaj sa ABK Ramuša Haradinaja i SDP Špenda Ahmetija, inače gradonačelnika Prištine.\nKada je reč o ostalim strankama, dogovora još nema, tim pre što koalicijama nisu naklonjene ni Alijansa za bolje Kosovo Bedžeta Pacolija ni NISMA Fatmira Ljimaja.\nKada je reč o "Samoopredeljenju", vrlo je izvesno da će njen kandidat za premijera biti i njen lider Aljbin Kurti, pa čak iako dođe do predizborne koalicije sa DSK Ise Mustafe o čemu se u nekoliko navrata pregovaralo, ali za sada bezuspešno.\nDa su izbori na KiM na vidiku svedoči i to što je kosovski predsednik Hašim Tači juče razgovarao sa predsednicom kosovske Centralne izborne komisije (CIK) Valdete Dakom, koja je rekla da je CIK spremna da organizuje vanredne parlamentarne izbore, iako sastav ovog tela nije kompeltan.\nSrpska lista, koja u aktuelnom sazivu parlamenta ima devet od ukupno 10 poslanika iz redova Srba, odluku o učešču na predstojećoj sednci donela je sinoć.\nVučić o izborima na KiM\nO izborima na KiM govorio je i predsednik Srbije Aleksandar Vučić nakon sastanka sa državnim sekretarom SAD Majkom Pompeom.\nUpitan da li su Beograd i Priština, nakon njegovog sastanka bliži nastavku dijaloga, Vučić je rekao da se to teško može očekivati pre održavanja prištinskih izbora, koje očekuje 6. oktobra, iako još nisu raspisani.\n- To znači, u najboljem slučaju početak decembra, ali je i pre toga važno da se govori o ukidanju taksi - rekao je Vučić.\nU prištini održana vanredna sednica parlamenta, zaključka nema\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i nova ambasadorka Estonije na nerezidencijalnoj osnovi iz Budimpešte Kristi Karelson ocenili su danas da su odnosi dve zemlje dobri i da postoji obostrana zainteresovanost za njihovo produbljivanje.


Prijedlog u banjalučkoj skupštini: Na jednom mjestu sve usluge za građane – Banjaluka24\nNa narednoj sjednici Skupštine grada, koja će biti održana 18. novembra, jedna od tačaka dnevnog reda biće Prijedlog preporuke za uvođenje jedinstvenog upravnog mjesta u Gradskoj upravi, odnosno da ljudi sve stvari koje su u nadležnosti grada mogu dobiti na jednom mjestu.\nMilko Grmuša, odbornik PDP-a u Skupštini grada, koji je uputio ovaj prijedlog, pojasnio je za “Nezavisne” da bi ova odluka, ukoliko bude usvojena, značajno olakšala dolazak u Gradsku upravu kako građanima, tako i privrednicima.\n“Suština jedinstvenog upravnog mjesta je da ono bude kontakt tačka te da jednim dolaskom građani na jednom šalteru dobiju sve relevantne informacije, podnesu zahtjev, te na istom mjestu dobiju rješenje kojim se odlučuje o ostvarivanju njegovih prava. Jedinstveno upravno mjesto smanjilo bi gubitak vremena te eliminisalo nepotrebne troškove jer bi se na jednom mjestu dobile sve potrebne informacije radi realizacije prava i zaštite svojih pravnih interesa”, objašnjava Grmuša.\nDodaje da ukoliko Skupština grada usvoji ovaj prijedlog, mora ga odobriti gradonačelnik Draško Stanivuković, jer je to u njegovoj nadležnosti.\n“U neformalnom razgovoru sa gradonačelnikom u vezi s ovim prijedlogom dobio sam pozitivan odgovor. Nadam se da će i odbornici uvažiti ovaj stav, te da neće biti nikakve politizacije”, istakao je Grmuša.\nNaglasio je da se ovako nešto već implementira u nekim lokalnim zajednicama u Srbiji.\n“Ukoliko bude usvojeno, treba formirati tim koji će biti zadužen za realizaciju projekta, te je za savjet potrebno pitati i Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave Srbije”, rekao je Grmuša.\nPrijedlog preporuke za uvođenje jedinstvenog upravnog mjesta u Gradskoj upravi su neki odbornici već podržali.\n“Nadam se da ovo neće ostati samo na prijedlogu, nego da će biti usvojeno kako bi se konkretno olakšalo vađenje potrebnih dokumenata kako za građane, tako i za investitore”, naglasio je ranije Marinko Umičević, odbornik SNSD-a u Skupštini grada.\nSvoju podršku je pružio i Saša Lazić, odbornik Narodnog pokreta “Banjaluka zove”, koji je istakao da je prijedlog odličan te da bi se njegovom realizacijom uštedjeli vrijeme i novac građana, kao i unaprijedili mnogi procesi i poslovi.\nSaša Kondić, šef Kluba poslanika SPS-a u Skupštini grada, naveo je da je ovakav prijedlog prijeko potreban i odličan za sve građane.\n“Sumnjam da će se ovako nešto u praksi realizovati. Procedure su spore, obimna je dokumentacija, te skupe takse. Kada se na to doda utrošak vremena, dolazimo do toga da na pomen bilo kakvih dokumenata ljudima bude muka”, zaključio je Kondić.\n“IDEMO DALJE DO MEDALJE” Utakmica Srbije i Portugala tek što je završila, a Stanivuković je objavio poruku na Instagramu


Kalinić briljirao u trijumfu Fenera, pobjeda Armanija, odličan otpor Himkija Realu – BiGportal.ba\nKalinić briljirao u trijumfu Fenera, pobjeda Armanija, odličan otpor Himkija Realu\nKošarkaši Fenerbahčea pobedili su Olimpijakos 73:72 u utakmici sedmog kola Evrolige.\nKostas Slukas je predvodio tim iz Istanbula sa 20 poena, pet skokova i četiri asistencije, Nikola Kalinić je odigrao fantastično sa 16 poena i četiri skoka, dok je Marko Gudurić odigrao dva minuta i imao jednu assitenciju i izgubljenu loptu za to vreme.\nKostas Papanikolau je na drugoj strani bio najefikasniji sa 18 poena, dok je 13 dodao bivši plej Partiana Najdžel Vilijams-Gos.\nNikola Milutinov je ubacio svega šest poena, uhvatio loptu u skoku još pet puta i asistirao četiri. Utakmica je od početka bila tvrda i nijedna od ekipa nije uspevala da stvori značajniju prednost.\nOlimpijakos je na polovini druge četvrtine posle trojke Aksela Tupana poveo 35:30, Fener je do poluvremena poravnao pogocima Mahmutolua i Slukasa i na odmor se otišlo sa 39:39.\nGeorgios Bogris je u završnici treće četvrtine doneo +6 Pirejcima, Fener se još jednom vratio da bi Nikolo Meli trojkom doneo prednost 58:55 gostima.\nSlukas je potom serijom 6:0 preokrenuo sa 69:67 na 69:73, a pobedu su Olimpijakosu mogli da donesu Vilijams-Gos i Milutinov.\nGos je promašio šut za pobedu, a Milutinov promašaj nije uspeo da vrati u obruč.\nFenerbahče je posle pobede treći sa šest pobeda i jednim porazom dok je Olimpijakos deseti sa tri pobede i četiri poraza.\nMicov je imao 20, Nedović 17 poena, a zanimljivo je da su obojica ubacila tek jedan šut za dva poena i ostalo su bile trojke.\nMajk Džejms je bio jedini efikasniji sa 21 poenom od njih dvojice u timu iz Milana. Kod poraženih su se istakli Majkl Erik sa 16 poena i Rej Mekalum sa 13, dok su po 11 dali Dibler i Kid.\nArmani je već u prvoj četvrtini počeo da stvara razliku koja je trojkom Nedovića početkom druge četvrtine iznosila po prvi put plus deset 29:19. Nedović je potom pogodio još jednom spolja, pa još jednom i tako održavao prednost svoje ekipe.\nDarušafaka je do poluvremena ipak uspela da uhvati priključak i sa 48:43 bude u igri za preokret u nastavku. U tesnoj trećoj deonici su to i potvrdili jer su je okončali poenom prednosti 69:68, ali je Armani dodao gas u poslednjoj četvrtini.\nPrvo su gosti vratili prednost trojkom Kurtisa Džerelsa, priključio mu se i Micov dalekometnim hicem, a onda i ukradenom loptom posle čega se Armani opet odlepio i do kraja uspeo da slavi.\nTim iz prestonice mode je četvrti sa pet pobeda i dva poraza, dok je Darušafaka poslednja 16. u Evroligi sa skorom 1-6.\nKošarkaši Real Madrida zadržali su maksimalan učinak u Evroligi i posle utakmice sedmog kola sa Himkijem.\nOlimpijakos – Fenerbahče 72:73\n18.30 Efes – Panatinaikos\n20.30 Bajern – CSKA Moskva\nReal je pobedio ruski klub sa 79:74 i nastavio da “korača” ka odbrani trona koji je osvojio prošle sezone u Beogradu.\nNajefikasniji u pobedničkom timu je bio Džejsi Kerol sa 15 poena, dok je 13 ubacio Fabijen Kozer.\nGostujući sastav je u Madrid stigao bez najboljeg igrača Alekseja Šveda, a bio je i pod imperativom pobede zbog katastrofalnog starta u Evroligi.\nPo 16 poena za Ruse postigli su Toni Kroker i Entoni Gil, Malkolm Tomas se istakao sa 13, a Džordan Miki je meč završio sa dabl-dablom od 12 poena i deset skokova.\nStefan Marković i Čarls Dženkins su postigli po dva poena za svoju ekipu.\nPriliku da održi korak sa Realom imaće CSKA Moskva, koja će u petak igrati svoju utakmicu sedmog kola.


Da li je rešavanje pitanja KiM zaista jedini i dovoljan uslov za članstvo Srbije u EU? | EurActiv Srbija\nDa li je rešavanje pitanja KiM zaista jedini i dovoljan uslov za članstvo Srbije u EU?\nObjavljeno : 30.11.2018.\t Tweet\nPregovarački okvir Evropske unije za pregovore sa Srbijom navodi da su poglavlja 23 (Pravosuđe i osnovna prava), 24 (Pravda sloboda i bezbednost) kao i poglavlje 35 (Ostala pitanja) od ključnog značaja za napredak u pregovorima. Nedostatak napretka u ovim poglavljima može dovesti do obustave otvaranja i zatvaranja pregovora u drugim poglavljima, tj. do sveukupnog zastoja u pregovorima.\ndr Vladimir Međak, potpredsednik Evropskog pokreta u Srbiji (EPuS)\nOvakva situacija je pogotovo od značaja za pitanje vladavine prava koje se minimalizuje i svodi na ispunjavanje tehničkih zahteva koji se ili vrlo malo objašnjavaju građanima ili se objašnjavaju na način koji je slabo razumljiv građanima. Upravo u ovoj oblasti Evropska komisija u Godišnjem izveštaju iz 2018. iznosi najveće primedbe Srbiji. Druga značajna pitanja poput poljoprivredne politike, bezbednosti hrane, dodele državne pomoći (subvencija), životne sredine, javnih nabavki, zauzimaju još manje prostora u javnom diskursu, a sva ova pitanja su od suštinskog značaja za pristupanje EU, kao i za građane i privredu. Pri pri tom, samo poljoprivreda i životna sredina zajedno obuhvataju skoro dve trećine ukupnih pravnih pravila EU. Od kvaliteta i brzine reformi u ovim oblastima će najviše zavisiti kvalitet života građana Srbije i sposobnost Srbije da funkcioniše kao članica EU.\nSrbija se trenutno nalazi u procesu promene Ustava, koja treba da omogući nezavisnost pravosuđa. Ova reforma je jedno od merila napretka u poglavlju 23, a odvija se daleko ispod radara javnosti. U pitanju je netransparentan proces koji je jasan stručnjacima, ali ne i građanima. Takva situacija je problematična jer upravo građani treba da se izjasne o tom pitanju na predstojećem referendumu, a javnost je u ovom trenutku uglavnom nesvesna da se išta uopšte dešava na tompolju.\nPristup, kojim se celokupni pristupni pregovori svode na rešavanje statusa Kosova i Metohije, je vrlo opasan po evropsku budućnost Srbije i proces reformi koji je neophodan kako bi Srbija postala članica EU. Dva osnovna razloga čine ovaj pristup opasnim:\n1. Svodeći celokupne pregovore na pitanje Kosova i Metohije (poglavlja 35) Srbija dolazi u situaciju da, nakon što se postigne dogovor koji će omogućiti da do "kraja pristupnih pregovora dođe do sveobuhvatne normalizacije odnosa između Srbije i Kosova, u formi pravno obavezujućeg sporazuma", pominjanje dostizanja standarda u drugim (gore navedenim) oblastima od značaja za pristupanje, bez kojih Srbija ne može postati članica EU, bude percipirano kao kršenje dogovora od strane EU i ucenjivanja Srbije. Percepcija javnosti će biti da je Srbija ispunila svoj deo dogovora, a onda se pojavljuju novi zahtevi. Ovo naravno ne bi bilo tačno, jer su uslovi za članstvo i standardi EU koji treba da se dostignu dobro poznati. Evropska komisija je za svako poglavlje objavila detaljan (skrining) izveštaj sa spiskom preporuka šta treba da se radi i svake godine objavljuje izveštaj o napretku Srbije u svim oblastima. Problem je što se o ovim izveštajima slabo govori, a izveštaji o napretku u poslednje dve godine nisu predstavljeni čak ni u plenumu Narodne skupštine. Zbog toga bi bilo teško objasniti građanima odakle sad pominjanje "nekakvih standarda". Ovo bi ozbiljno naškodilo i percepciji procesa pristupanja Srbije Evropskoj uniji, kao i percepciji same EU kod građana, čime bi sama evropska budućnost Srbije bila ugrožena. Građani na referendumu odlučuju da li žele da Srbija uđe u EU ili ne i stoga treba da im budu predstavljeni svi kriterijumi za članstvo, te je neophodno o standardima u svim poglavljima pričati paralelno sa vođenjem dijaloga sa Prištinom. Ovo je obaveza prvenstveno vlade, ali i same Evropske unije, a naravno i Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji i celog građanskog društva.\n2. Stavljanjem celog fokusa na poglavlje 35 zanemaruju se obaveze i aktivnosti preduzete u svim ostalim poglavljima, usled čega se gubi organska kopča reformi koje se preduzimaju sa budućim članstvom u EU. Dakle, gubi se veza zašto se nešto radi, baš tako kako se radi. Pored propuštanja da se neke pozitivne reforme prikažu javnosti kao reforme koje su posledica procesa pristupanja EU, ovakav pristup opet otvara mogućnost za prikazivanje nekih aktivnosti koje nemaju dodirnih tačaka sa pristupanjem EU kao obaveze koje nam je EU zahtevala, a što mora biti izbegnuto. Takođe, zanemarivanje drugih poglavlja dovodi do izvesne apatije, gde niko ne postavlja pitanje zašto se tek 2018. predaju EU pregovaračke pozicije Srbije za poglavlja za koja smo taj poziv dobili još 2015. ili 2016. godine. Na taj način, kritički pritisak javnosti nestaje kao pokretački faktor za dalje reforme i eventalno ubrzanje procesa pregovora za koje Srbija ima mogućnosti. Čekajući rešenje pitanja Kosova i Metohije (ne raspravljajući ovde o samim rešenjima koja se pominju u javnosti) propušta se vreme da se druge oblasti urede kako treba. Jednom kad se pitanja Kosova i Metohije reši, biće kasno da se tada pokrenu reforme u drugim oblastima.\nTreba biti svestan da dostizanje standarda u drugim oblastima, nije bitno samo zato što nam to EU traži, već zato što bez dostizanja tih standarda, Srbija neće moći ravnopravno da učestvuje u članstvu u EU i da koristi sve prednosti koje to članstvo daje. Ukoliko se ne uskladi sa pravilima EU, Srbija bi ušla u EU nespremna da se uhvati u koštac sa svim onim što se od jedne države članice zahteva (ukoliko joj uopšte bude omogućeno da uđe nespremna i pored prethodno postignutog sporazuma sa Prištinom). U takvim okolnostima, samo članstvo EU, neće donositi sve one prednosti koje bi donelo da je Srbija ušla spremna. Negativne efekte takve situacije će snositi prvenstveno privreda koja neće biti konkurentna, a potom i sami građani usled npr. slabijeg kvaliteta hrane koju jedu ili zagađenije životne sredine u odnosu na ono što bi imali da je Srbija sprovela potrebne reforme na vreme. Rešavanje pitanja Kosova i Metohije ni na koji način ne sprečava Srbiju da aktivno radi na ispunjavanju kriterijuma za članstvo u drugim oblastima.\nBitno je zaključiti i istaći da rešavanje problema Kosova i Metohije i postizanje sporazuma o normalizaciji odnosa, nije jedini i nije dovoljan uslov da Srbija postane članica EU. Ukoliko bi se sutra rešilo to pitanje, Srbiji i dalje ostaje otvoreno pitanje dostizanja standarda EU u brojnim oblastima. Vladavina prava i nezavisnost pravosuđa, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, sloboda izražavanja i sloboda medija su pitanja koja su visoko pozicionirana na listi vrednosti EU, a neke članice EU stavljaju veliki akcenat na njih. Srbija ne sme smetnuti sa uma da pregovora pre svega sa državama članicama EU.\nTekst je preuzet iz biltena koji se bavi pitanjima od značaja za poglavlje 35 i pregovore Beograda i Prištine koji objavljuje Radna grupa Nacionalnog konventa o EU za poglavlje 35.\n: Za članstvo u EU potreban sticaj spoljnih i unutrašnjih okolnosti


TV Banat / VIŠE OD VEK I PO NEGOVANJA TRADICIJE U KUŠTILJU\n13:16 PONEDELJAK, 3. 02. 2020. - 13:16 Autor: Marija Trišić\nPrve kulturno-umetničke aktivnosti Rumuna na ovim prostorima počele su zvanično davne 1869.godine, što znači da svoju tradiciju i kulturu neguju već više od vek i po. KUD Mihaj Eminesku iz Kuštilja svoj dan proslavlja 2.februara, na Sretenje po gregorijanskom kalendaru, i to je uvek je prilika za okupljanje članova i prijatelja, evociranje uspomena, sumiranje rezultata, i definisanje planova i novih ciljeva.\n„Prošla godina za nas je bila veoma uspešna. Podigli smo konačno letnju scenu, osvojili smo 1.mesto na velikom Festivalu folklora Rumuna u Vojvodini, obeležili značajan jubilej za naše mesto i lokalni hor. Nastavićemo tako i ove godine, i nadamo se još većim uspesima i značajnijim rezultatima, a uz ovoliku privrženost i aktivnost naših članova, oni sigurno neće izostati“, poručio je predsednik KUD-a, Viorel Balađan.\nU svim aktivnostima, ovo KUD ima podršku grada, čiji su predstavnici najavili dalja ulaganja u sređivanje pomenute letnje scene, sanaciju mokrog čvora i prostorija uz scenu, koji će, veruju, omogućiti još uspešniji rad društva i organizaciju kulturnih dešavanja u budućem periodu.\n„Kuštilj je ujedno i centar svih tih kulturnih dešavanja, i zahvalni smo našim ljudima u Kuštilju što su prepoznali značaj očuvanje kulturne baštine, što za to odvajaju mnogo svog slobodnog vremena vremena, i rade na tome da iz godine u godinu imamo sve kvalitetniji program. Vidi se koliko je rumunski narod ovde bio uporan u očuvanju svoje tradicije, I mislim da se bit tog naroda ne bi očuvala na pravi način, da ne postoje organizacije poput hora, fanfara, kulturno-umetničkog društva, svih onih koji prenose s kolena na koleno neke kulturne sadržaje“, istakao je pomoćnih gradonačelnice Vršca, Dejan Santrač.\nHor iz Kuštilja prošle godine je obeležio 150 godina rada, a fanfare će u ovoj 2020., obeležiti 110 godina rada, pa će i ovaj jubilej biti proslavljen kako dolikuje, najavili su domaćini.\nPovodom Dana KUD Mihaj Eminesku, zbog kojeg su se ovom prilikom okupili, zaslužnim pojedincima i institucijama uručene su Diplome i Zahvalnice za poseban doprinos očuvanju kullture i tradicije.


Futuristički stadion na kome će igrati reprezentacija Srbije - KOS magazin\nFuturistički stadion na kome će igrati reprezentacija Srbije\nDanima se govori da će se zvršnica Eurobasketa u Lilu igrati na velikom fudbalskom stadionu, pa je pravi trenutak da odgovorimo na pitanje: kako je to moguće? Lepo – radi se o tehnološkom čudu koje ne pripada ovom, nego 22. veku! Uslovno, to jeste fudbalski stadion, ali milenijum daleko od onog sofijskog “Vasil Levski”, na kome je pred 50.000 gledalaca odigran 1957. meč Evropskog prvenstva u košarci između SSSR i Bugarske.\nStadion “Pjer Moro” u Lilu je poput poznate dečije igračke transformersa. Po potrebi, to je fudbalski objekat koji prima 50.186 gledalaca. Kad padnu kiša ili sneg, on se pretvara u mamutsku dvoranu jer ima pokretni krov kome je potrebno manje od pola sata da se potpuno zatvori. A za Evropsko prvenstvo u košarci biće uključena nevidljiva hidraulika smeštena ispod fudbalskog terena. Moćne dizalice jednostavno podignu, kao lego kocku, tačno polovinu fudbalskog igrališta i slože je na onu drugu. Ostaje rupa koju popuni parket, montiraju se koševi, ogromna crna zavesa prekrije fudbalski teren uredno složen jedan preko drugog, i dobije se dvorana sa gledalištem sa tri strane, kapaciteta 27.000 mesta. Sve je ovo već isprobano prošle godine na finalu teniskog Dejvis kupa između Francuske i Švajcarske, a operacija pretvaranja fudbalskog objekta u tenisku dvoranu trajala je oko tri sata. Toliko će biti potrebno i sada da se sredi dvorana za košarku.\nOvaj tehnološki monstrum koštao je neverovatnih 618 miliona evra. Svečano je otvoren 17. novembra 2012. ragbi utakmicom Francuska – Argentina.\nZanimljiva je predistorija stadiona “Pjer Moro”, koji se vodi kao zvanični dom fudbalskog kluba Lil. Ovaj klub od 1975. igrao je svoje utakmice na stadionu “Grimonprez-Jooris” kapaciteta 21 hiljadu mesta. Kako je klub rastao, tako je njegov stadion postajao sve manji. Najzad, Lil se 2001. plasirao u Ligu šampiona, ali stadion nije odgovarao standardima UEFA, pa su morali da igraju svoje mečeve na objektu “Felix-Bollaert” komšijskog rivala Lansa. Postojao je plan da se odmah izgradi novi stadion u Lilu, koji će odgovarati svim standardima, ali je projekat zaustavljen, zatim i napušten jer su se grupe građana bunile zato što je lokacija suviše blizu stare gradske tvrđave iz 17. veka.\nLil se ponovo plasirao u Ligu šampiona 2005, i utakmice je morao da igra u Parizu, na stadionu “Francuska”. Navijači ga nisu ostavili, dolazili su i u Pariz, ali je jedan tragičan događaj označio kraj i ovoj soluciji. Dolazeći na utakmicu sa Olimpikom iz Liona, dva mlada navijača je usmrtio voz.\nOvaj događaj ubrzao je odluku da se novi stadion izgradi u predgrađu Lila. Najveći pobornik te ideje bio je Pjer Moro, čovek koji je od 1981. do 1984. bio francuski premijer, a funkciju gradonačelnika Lila obavljao je čak 28 godina, od 1973. do 2001. Dočekao je da 2012. vidi objekat za koji se zalagao, a onda je godinu dana potom umro od raka pluća u 84. godini.\nU decembru 2006. bio je raspisan tender za izgradnju stadiona sa oko 50.000 mesta, a javila su se tri ponuđača sa vrlo ambicioznim projektima:\nEiffage je predvideo multi-funkcionalni objekat sa pokretnim krovom, koji bi se mogao pretvoriti u arenu sa oko 30.000 mesta;\nMouzgues je nameravao da izgradi stadion sa 50.000 mesta koji bi zadovoljavao sve svoje energetske potrebe koristeći geotermalnu energiju;\nVinci je projektovao objekat od 51.000 mesta sa 8000 kvadratnih metara solarnih panela iz kojih bi se dobijala struja.\nPosle dugog većanja, u februaru 2008, odlučeno je da se prihvati ponuda kompanije Eiffage, a godinu i po dana kasnije pribavljene su sve dozvole. U februaru 2010. Francuska je dobila organizaciju Evropskog prvenstva u fudbalu 2016 (to je završnica takmičenja u čijim kvalifikacijama smo nedavno igrali sa Jermenijom, a slede nam mečevi sa Albanijom i Portugalom), tako da se budući stadion u Lilu idealno uklopio u te planove. Ta odluka je ubrzala radove na novom stadionu, pa je konstrukcija objekta bila završena do kraja 2011. Ogromni krov je sastavljen na zemlji, a onda je moćnom hidraulikom podignut i postavljen – za jedan dan!\nCelokupan projekat koji je izveo Eiffage koštao je 618 miliona evra. Od toga 282 miliona staje sam stadion, 42 miliona potrošeno je na parkinge, hotele, restorane i ostale prateće sadržaje, a čak 96 miliona da bi se maksimalno ispoštovali seizmički standardi. Naime, 2011. Japan je pogodio katastrofalni zemljotres, posle koga je u Francuskoj maksimalno pooštrena procedura seizmičke zaštite na svim novim objektima.\nStadion “Pjer Moro” ima dva nivoa (sprata), i dostiže visinu od 31 metra. Ukupan kapacitet je 50.186 mesta, uključujući 4.965 biznis sedišta, 1.842 u luksuznim boksovima, 448 za zvaničnike i 326 za novinare. Objekat ima brojne solarne panele i dve vetrenjače, koji proizvode najveći deo energije potrebne za funkcionisanje. Ima i 7.000 mesta na parkingu. UEFA je stadion obeležila sa pet zvezdica.\nKad se pretvori u košarkašku dvoranu, “Pjer Moro”, kao što smo rekli, prima 27.000 gledalaca. Ne treba sumnjati da će biti ispunjen do poslednjeg mesta, jer mečevi Eurobasketa su atrakcija sami po sebi, ali je podjednak izazov doći, biti i videti ovaj futuristički objekat, koji se nalazi u predgrađu, šest kilometara od centra Lila..\nstadion pjer moro lil


Ekskluzivno: Glavni ruski tužilac o zajedničkim planovima sa Srbijom /video, foto/ - Sputnjik Srbija\n18:23 18 April 2021\nUdarna vest: Kancelarija za Kosovo i Metohiju: Novinarka Tamara Grujić puštena na slobodu\nEkskluzivno: Glavni ruski tužilac o zajedničkim planovima sa Srbijom /video, foto/\n17:42 15.11.2019 (osveženo 17:49 15.11.2019) Preuzmite kraći link\nBorba protiv nelegalnih migranata, terorizma, ekstremizma, pranja novca i sajber-kriminala oblasti su u kojima Srbija i Rusija intenziviraju saradnju, izjavio je generalni tužilac Rusije Jurij Čajka.\nTokom posete Beogradu Čajka se sastao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i ministarkom pravde Nelom Kuburović, a sa Zagorkom Dolovac, republičkim javnim tužiocem Srbije, potpisao je program saradnje dva tužilaštva.\nSaradnja Rusije i Srbije u oblasti pravosuđa raste, poručeno je tokom sastanka Čajke i predsednika Vučića. Predsednik Srbije je izrazio zadovoljstvo zbog nedavno zaključenog sporazuma između ruskog Tužilaštva i Ministarstva pravde Srbije, koji omogućava razmenu profesionalnog iskustva i povećanje kvalifikacije tužilaštva.\nJurij Čajka, generalni tužilac RF: Jača saradnja Srbije i Rusije u pravosuđu\nSporazum su krajem septembra u Sankt Peterburgu potpisali Čajka i ministarka pravde Srbije Nela Kuburović, a prema dokumentu saradnja se posebno odnosi na pitanja borbe protiv organizovanog kriminala, terorizma i korupcije, kao i na pružanje uzajamne pravne pomoći u krivičnim i administrativnim pitanjima.\nU razgovoru za Sputnjik Čajka ističe da je tokom ove posete Beogradu sa Nelom Kuburović razmotrio kako realizovati taj sporazum, a potpisan je i program saradnje do 2022. godine između Generalnog tužilaštva Rusije i Tužilaštva Srbije.\nGeneralni tužilac Rusije Jurij Čajka na čelu ruske delegacije na sastanku sa srpskom ministarkom Nelom Kuburović\nObjašnjavajući šta to konkretno znači za građane dve zemlje, generalni tužilac Rusije kaže da je to, pre svega, zajednički rad na rešavanju problema koji se oštro nameću, kao što su trasnacionalni organizovani kriminal, ekstremizam i nelegalne migracije.\n„To su danas akutni problemi, ne samo u Evropi, nego i u čitavom svetu“, konstatuje Čajka.\nOn ističe i da je srpske kolege pozvao na konferenciju koja će biti održana u Sankt Peterburgu u junu sledeće godine, na temu problema nelegalne migracije, a u okviru Saveta Evrope, i uz učešće 20 do 25 zemalja.\nPrema njegovim rečima, sa Nelom Kuburović, kao i sa ministrom unutrašnjih poslova Nebojšom Stefanovićem, razgovarao je i o mehanizmima borbe protiv transnacionalnog organizovanog kriminala.\nSastanak srpske i ruske delegacije u Beogradu\nČajka posebno izdvaja saradnju u borbi protiv nelegalnih migranata, u okviru koje se, kako navodi, organizuju okrugli stolovi i razmenjuju iskustva.\n„Osnovni pravci u toj sferi su da neosporno treba štititi svoj suverenitet i interese države, društva i svog naroda, i da treba polaziti upravo od toga. Naravno, ne kršeći norme međunarodnog prava i svoje međunarodne obaveze, ali treba pronalaziti neke kompromise“, ističe ruski zvaničnik.\nČajka je na kraju kao aktuelna pitanja u kojima dve zemlje jačaju saradnju naveo i borbu protiv pranja novca, kao i da je posebno zanimljiv i aktuelan sajber-kriminal.\nsaradnja, Srbija, Jurij Čajka\n18:22 Tamara Grujić: Nisu nas priveli, ništa se nije dogodilo\n17:54 Kancelarija za Kosovo i Metohiju: Novinarka Tamara Grujić puštena na slobodu\n17:53 Savetnik ukrajinskog ministra: Kijev nije spreman za rat\n17:45 Ferstapen razbio italijansko prokletstvo, strašno izletanje i povratak Hamiltona\n17:32 Tamara Grujić, novinarka serijala „Sa Tamarom u akciji“, uhapšena sa članovima ekipe u Vučitrnu


Benedi Đukanović doveden u Republičko javno tužilaštvo na saslušanje | BL Portal\nBenedi Đukanović, osumnjičeni za ubistvo banjalučkog biznismena Slaviše Krunića, njegovog tjelohranitelja Žarka Pavlovića i pokušaj ubistva Gorana Ilića je sproveden u Republičko javno tužilaštvo na saslušanje, javlja ATV.\nĐukanović je vozilom Sudske policije iz KPZ Banjaluka doveden u tužilaštvo gdje će biti saslušan o okolnostima teškog ubistva za koje se tereti.\nĐukanović, koji je bio u bijegu, srijedu se predao Policijskoj stanici u Ilidži, nakon čega je alarmirana i policija u Istočnmom Sarajevu, koja ga je predala MUP-u Republike Srpske. Kasnije mu je Okružni sud u Banjaluci odredio jednomjesečni pritvor.\nTags: Benedi Đukanović\nFOTO – Uskoro novo mjesto za turiste: Rekreativno turistički kompleks niče na Manjači


Dejan Savić: Cilj je stvoriti dobru atmosferu i nastaviti sa uspesima - Vaterpolo vesti\nPočetna » Nacionalna selekcija » Dejan Savić: Cilj je stvoriti dobru atmosferu i nastaviti sa uspesima\nDejan Savić: Cilj je stvoriti dobru atmosferu i nastaviti sa uspesima\nDejan Savić u četvrtak je i zvanično promovisan u selektora Srbije, i tom prilikom je istakao da se očekivanja od reprezentacije poznata, da je imenovanje za njega velika čast i odgovornost, a da mu je glavni cilj, pored vrhunskih rezultata, stvaranje dobre atmosfere u timu. Tako je stavljena tačka na uspešnu 2012. godinu za srpski nacionalni tim, koji je neočekivano ostao bez dugogodišnjeg selektora Dejana Udovičića koji je u oktobru sporazumno raskinuo ugovor. Pred Savićem su veliki izazovi i očekivanja, a kako je sam naveo prioritet u predstojećoj godini je dobar rezultat na Svetskom prvenstvu u Barseloni krajem jula i početkom avgusta. Spisak reprezentacije i eventualne izmene biće poznate krajem januara pred duel u Svetskoj liga sa Nemačkom u Novom Sadu.\n“ Izuzetna je čast biti na klupi reprezentacije Srbije koja godinama beleži vrhunske rezultate i važi za najbolji sportski kolektiv u zemlji. Istovremeno, to je za mene i velika odgovornost, od koje sigurno neću bežati. Hoću da nastavimo svetlu tradiciju, a ambicije su poznate – da budemo u vrhu evropskog i svetskog vaterpola“, kazao je Savić pred brojnim novinarima u prostorijama Vaterpolo saveza Srbije.\nOn je dodao da će tokom naredne godine glavni prioritet biti dobar rezultat na Svetskom prvenstvu u Barseloni, a da će takmičenje u Svetskoj ligi, gde je Srbije rekorder po broju titula, biti u svrhu priprema za veliki događaj u Španiji.\n“ Najvažnije je da se dobro pripremimo za SP u Barseloni, i Svetska liga koja dolazi pre toga poslužiće nam da to i uradimo. Normalan sistem rada u Savezu je i podmlađivanje ekipe, neću bežati od toga, ali ću se truditi da to ima normalan tok i redosled“, kazao je Savić koji je vodio Srbiju kao vršilac dužnosti selektora na dva meča Svetske lige posle ostavke Dejana Udovičića. U oba meča Srbija je zabeležila pobedu.\nSavić je kao zadatak naglasio i vraćanje dobre atmosfere u tim.\n“ Cilj je uvek visok plasman, moramo da održimo kontinuitet uspeha, ali i da stvorimo dobru atmosferu u ekipi“, rekao je Savić koji je tokom reprezentativne karijere kao igrač skoro 450 puta nosio kapicu nacionalnog tima.\nEventualne promene u timu i spisak reprezentacije biće, kako je Savić rekao, poznati javnosti krajem januara uoči duela sa Nemačkom u Novom Sadu.\nPredsednik Saveza Velibor Sovrović na početku konferencije ocenio da će novi selektor sigurno opravdati poverenje, i dodao da se od njega očekuje da vodi tim i na Olimpisjkim igrama 2016. u Rio de Žaneiru što proističe iz potpisanog ugovora u kome stoji da će saradnje trajati dve plus dve godine.\n„Dejan Savić je sa 444 meča u reprezentaciji svakako ličnost koja ima ugled i veliko iskustvo koje je neophodno. U radu sa mlađim selekcijama postigao je uspehe i siguran sam da će opravdati poverenje“, kazao je predsednik VSS.\nOn je iskoristio priliku da se osvrne na godinu na izmaku u kojoj je , kako je ocenio, bilo dosta uspeha i turbulencija.\nOsim promocije Saviće i kokktela koji je usledio za kraj uspešne godine, Vaterpolo savez Srbije potpisao je u četvrtak i ugovor o tehničkom sponzorstvu sa domom zdravlja Jedro koje će u buduće brinuti o zdravlju reprezentativaca, osoblja VSS, kao i o njihovim porodicama.


Korona virus i PCR test: Koliko testiranje košta u Srbiji, a koliko u drugim zemljama : Južne vesti\n14:19, 16. 12. 2020.\nOd besplatnog PCR testa na korona virus do papira koji vredi nekoliko stotina evra.\nDok u Srbiji od 1. januara 2021. godine PCR testiranje na lični zahtev za državljane Srbije poskupljuje sa 6.000 na 9.000 dinara, u drugim zemljama regiona i sveta - cene su različite.\nFrancuska je jedna od zemalja u kojoj je ovo testiranje besplatno, dok se u Hrvatskoj cena testa na lični zahtev razlikuje od mesta u kojem se radi, a među najskupljim je onaj koji košta oko 200 evra.\nCene se u raznim zemljama razlikuju i u zavisnosti da li se test radi u javim ustanovama ili privatnim laboratorijama.\n„Test u Francuskoj može da se uradi u bilo kojoj privatnoj laboratoriji, a besplatan je i na lični zahtev", kaže za BBC Uroš Dimitrijević, novinar koji je na master studijama u Parizu.\n„Neke laboratorije nude zakazivanje termina, dok je u drugim neophodno čekanje".\nKorona virus: Novi test iz daha može da prepozna virus u sekundi\nVreme se veoma ceni u evropskim zemljama, pa se količina novca koju je potrebno izdvojiti razlikuje u zavisnosti od toga kada se rezultat dobija.\nTest tako može da bude i gotovo tri puta skuplji.\nSrbija i region - koliko koštaju testovi\nVlada Srbije je u utorak, 15. decembra odlučila da od 1. januara 2021. godine PCR testovi na lični zahtev poskupu sa 6.000 na 9.000 dinara.\nCena testiranja na lični zahtev za strane državljane od utorka, 15. decembra iznosi 18.000 dinara, saopštila je Vlada.\nPrethodno je predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić za TV Pink rekla da je borba protiv korona virusa „izuzetno skupa".\nPrema njenim rečima, lek remdesivir po pacijentu košta 2.400 evra, a „država svakog dana troši između 700.000 i 750.000 evra na testove".\nOni koji u Hrvatskoj žele da se testiraju na korona virus - treba da vode računa u kojoj županiji rade test.\nJer, cena je različita i do nekoliko desetina evra za samo nekoliko kilometara razdaljine.\nTako je PCR test za hitne slučajeve u, na primer županiji Dubrovačko-neretvanskoj u Zavodu za javno zdravlje oko 200 evra, dok u KBC Osijek u Osiječko-baranjskoj županiji - oko 66 evra.\nU privatnim klinikama u Crnoj Gori PCR test košta 80 evra, dok isti test u Slovenijikošta od 80 do 120 evra.\nU Severnoj Makedoniji testiranima treba od 40 do 89 evra za testiranje u privatnim laboratorijama.\nZa razliku od Srbije, koja je povećala cenu testa na lični zahtev, u Bosni i Hercegovini je ona smanjena.\nTako je Upravni odbor Zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije doneo odluku po kojoj PCR od decembra 2020. košta 57,3 evra.\nPrethodno je test koštao oko 70 evra.\nCena istog testa je snižena još u avgustu i entitetu Republika Srpska i košta oko 76 evra, što je za trećinu manje nego ranije.\nZašto test poskupljuje u Srbiji\nČlan Kriznog štaba Predrag Kone rekao je da je „skuplji PCR test ekonomska stvar", kao i da „ima i funkciju odvraćanja od putovanja".\nVirusološkinja i članica Kriznog štaba Tanja Jovanović izjavila je za RTS da cena PCR testa i usluge zavisi od cene testa, drugog potrošnog materijala i stručnog tima.\nKada se sve to sabere, cena od 6.000 nije bila dovoljna i zato je radna grupa tražila da se cena koriguje.\n„Mora biti komercijalni, koji ima sopstvenu cenu, imamo ponudu više proizvođača, najkvalitetniji su najskuplji, uzima se srednja vrednost jer različite laboratorije koriste različite testove i na taj način možemo da pokrijemo troškove", navela je Tanja Jovanović.\nOna je kazala da je druga komponenta potrošni materijal - pipete, epruvete, tube i drugi materijal, a treća, vrlo važna komponenta je stručni tim - lekari, specijalisti, molekularni biolog, tehničar - određuje se njihovo radno vreme, minutaža.\nPoskupljenje PCR testa sa šest na devet hiljada dinara nema racionalno objašnjenje, ocenio je za televiziju Novu profesor Medicinskog u Beogradu fakulteta Oliver Stojković.\n„Povećanje cene od 50 odsto nema ekonomskog opravdanja imajući u vidu da su u pitanju testovi koji su koštali oko 10 evra na početku pandemije, a da im je sada cena pala na pet evra po testu.\n„Pričam vam o cenama po kojima smo mi kao Fakultet recimo nabavljali te testove" istakao je Stojković.\nZbog porasta broja zaraženih, Francuska je od leta odlučila da testovi na Kovid-19 budu besplatni, kada su iz Vlade upozorili da „još nismo dobili ovaj rat".\nMeđu najjeftinijim testovima na svetu su oni u Indiji - oko 17 evra.\nU Velikoj Britaniji PCR test na sopstveni zahtev staje oko 160 evra, dok se u Nemačkoj na Frankfurtskom aerodromu na sopstveni zahtev može testirati po ceni od 56 evra, a rezultat stiže u narednih šest do osam sati.\nOni koji žele rezultate za tri sata moraju da plate 139 evra.\nU Austriji test sa rezultatom koji se dobija narednog dana košta 120 evra.\nKada se rezultat u Švedskoj dobija za dva dana PCR test košta 140 evra, ali oni koji žele da ga dobiju za dan - moraju da plate duplo više.\nPCR testovi u Sjedinjenim Američkim Državama su besplatni u lokalnim Kovid centrima u svim saveznim državama, bez obzira na imigracioni status.\nJužnoafrička republika PCR testove naplaćuje oko 50, a Meksiko oko 120 evra.


UN: Iranski nukelarni program "na raskrsnici"\nArhiva - Rozmari Dikalo, tada zamenica ambasadora SAD u Ujedinjenm nacijama, govori pred Savetom bezbednosti, 5. avgusta 2014.\nPolitička šefica Ujedinjenih nacija rekla je u sredu da se iranski nuklearni sporazum nalazi na "raskrsnici", nakon što su se Sjedinene Države prošlog meseca povukle iz tog međunarodnog pakta.\n"Generalni sekretar duboko žali zbog tog povlačenja iz JCPOA i veruje da teme koje nisu direktno vezane za plan treba da budu rešavane bez predrasuda kako bi se očuvao sporazum i njegova postignuća", rekla je Rozmeri Dikarlo, generalna podsekretarka za politička pitanja na prvom sastanku Saveta bezbednosti posvećenom implementaciji sporazuma nakon što su SAD saopštile da se povlače, 8. maja.\nJCPOA je akronim za nuklearni sporazum iz 2015, što je skraćenica od Zajednički sveobuhvatni plan akcije.\nDikarlo je primetila da je Međunarodna agencija za atomsku energiju verifokovala koperativnost Irana 11 puta. Ali, takođe je zatražila od Teherana da "pažljivo razmotri" međunarodnu zabrinutost o aktivnostima Irana koje su protivne sporazumu, posebno u pogledu tehnologije balističkih raketa i transfere Huti pobunjenicima u Jemenu, kao i trasfere tradicionalnog oružja militantnim grupama u Libanu i u Pojasu Gaze.\nGeneralni sekretar UN napisao je u poslednjem izveštaj o nuklearnom sporazumu da je Saudijska Arabija podnela devet navoda o balističkim raketama lansiranim iz Jemena na njen teritoriju, koje sadrže delove napravljene u Iranu. Generalni sekretar zaključio je da su "neki delovi i ostaci proizvedeni" u Iranu, ali da UN "još uvek nisu bile u mogućnosti da utvrde" da li su rakete ili delovi za rakete prebačeni iz Irana nakon što je nuklearni sporazum stupio na snagu 16. januara 2016.\n"Današnji izveštaj pokazuje da Iran nastavlja da destabilizuje region kroz podršku terorističkim grupama i njima bliskim snagama", rekao je Savetu zamenik američkog ambasadora u UN, Džonatan Koen. "Sa ponovnim uvođenjem naših sankcija, Sjedinjene Države zauzimaju stajalište. Rekli smo da akcije Irana neće proći bez izazova i pokazali smo im da ćemo to pratiti".\nSve članice Saveta, osim Sjedinjenih Država, izrazile su podršku nastavku nuklearnog sporazuma sa preostalim članicama - Velikom Britanijom, Francuskom, Kinom, Rusijom, Nemačkom i Iranom.\nArhiva - Francis Dealtre, francuski ambasador u UN, rekao je 27. juna da će njegova zemlja nastaviti da poštuje posvećenost iranskom nuklearnom sporazumu, sve dok to bude činio i Iran.\n"Sa žaljenjem i zabrituošću smo primili odluku Sjedinjenih Država da se povuku iz JCPOA", rekao je franuski izaslanik u UN, Fransoa Delatre. "Ali, sporazum ostaje na snazi i ta odluka (SAD) ne bi trebalo da ima uticaj na predanost sprovođenju od onih strana koje su predane sporazuma". On je rekao da će Francuska nastaviti da poštuje svoju posvećenost, sve dok bude i Iran.\nEvropska unija nadgleda implementaciju sporazuma i pritiskala je SAD da ostanu u sporazumu.\n"Očuvanje JCPOA je ključni bezbednosni interes za Evropsku uniju, ali takođe i sa međunarodnu zajednicu u celini", rekao je ambsador EU Hao Vale de Almeida.\nOn je rekao da su aktivnosti Irana u regionu i njegove balističke rakete tema koja je pala izvan sporazuma i sa kojom bi se trebalo baviti odovjeno. "Razmontiranje nukelarnog sporazuma koji funkcioniše izvesno nas ne bi stavilo u bolju poziciju za raspravu o drugim temama", primetio je.\n"Nesumnjivo, ona (JCPOA) ostaje standard multilateralnog sporazuma o nuklearnom neširenju, sa kojim druge inicijative i dalje treba da se sažive", dodao je suptilno aludirajući na predsednika Donalda Trampa, koji je rekao nakon njegovog sastanka ranije ovog meseca sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom da više ne postoji nuklearna pretnja iz Pjongjanga.\nUticaj na "međunarodni poredak"\n"Mi takođe verujemo da napuštanje JCPOA podriva efekte multiratelarnosti, podriva međunarodni poredak zasnovan na pravu - čiji je režim nuklearnog neširenja vrlo važan stub", rekao je Savetu nemački ambasador Kristof Hojzgen.\nRuski izalsanik, Vasilij Nebinzia, kritikovao je Vašington zbog ponovnog uvođenja sankcija Iranu, rekavši da to direktno krši rezoluciju Saveta bezbednosti koja podržava sporazum sa Iranom.\n"Korak koji je preduzela američka strana čini ozbiljnu štetu režimu nuklearnog neširenja i bezbednosnim interesima na Bliskom istoku", dodao je on govoreći o američkom povlačenju iz nuklearnog sporazuma.


6.kolo Zlatiborske okružne lige – Vila As\nFudbal • Novosti • Sport\nDanas na stadionu Švajcarija FK Zlatibor voda dočekuje prvoplasiranu ekipu Crnokose. Za glavnog sudiju meča je određen Nedžib Krijestorac, a pomoćnici će mu biti Ćirušić Slobodan i Jeremić Stefan, a za delegata utakmice je određen Aleksandar Popadić.\nGosti su u prethodnih pet kola zabeležili četiri pobede i jedan remi i sa ekipom Poleta dele prvo mesto na tabeli. Domaćin, s druge strane, ima tri remija i dva poraza u dosadašnjem takmičenju.\nCrnokosa će verovatno igrati u sledećem sastavu: Cajić, Marković, Đ Zarić, N Zarić, Obradović, Tošović, Đorđević, Simić, Lečić, Joksimović i Milovanović. Domaći će verovatno zaigrati u sledećem sastavu: Ćirović, Spasojević, Babić, Ceprnja, Radulović, Cvijetić, Spasenić, Todorić, Šunjić, Lazarević i Panović.\nOvu utakmicu možete pratiti preko interneta na našoj stranici zlatibor.tv ili na stranici bambuser koja počinje danas (15.09.) u 16 časova.\nFK Zlatibor sutra gostuje u Prijepolju ekipi Polimlje. Obe ekipe imaju po tri pobede i jedan remi i jedan poraz, ali Polimlje ima bolju gol razliku. Treba pomenuti da je ekipa Polomlja u prva dva kola postigla čak 17 golova, a u dosadašnjem toku prvenstvu dala je ukupno 19 golova uz primljenih 7.\nEkipa Polimlja će verovatno nastupiti u sledećem sastavu Despotović, Kijanović, Melunović, Cuparic, Jonović, Šiljak, Pjanović, Memović, Hamzić, Bezarević i Džanović.\nFK Zlatibor će verovatno zaigrati u sledećem sastavu: Jovanović, Božović, Gordić Vujović, Kostadinović (Željko), Delić, Bogdanović, Ćaldović, Mićić, Kostadinović (Marko) i Radišić.\nOvu utakmicu će suditi glavni sudija Sepi Nemanja, i pomoćnici Bojan Mitrović i Uroš Šarenac, a za delegata je određen Jovo Nikolić.


DONACIJA ŠKOLI U TESLIĆU Ambasada Poljske obezbijedila 39.000 KM za opremanje učionica - Srpskainfo\nLindenberg je ukazao na značaj koji po djecu imaju kvalitetni uslovi za odvijanje nastave.\nDirektor škole Dejan Pozderović rekao je da je sredstvima nabavljen novi namještaj za opremanje četiri učinioce, dok je kabinet informatike opremljen multimedijalnom opremom, a obezbijeđen je i dio nastavnih sredstava za potrebe predmeta hemija, fizika i biologija.\n“PRIDRŽAVATI SE SVIH MJERA” Crveni krst školama u Šamcu podijelio dezinfekciona sredstva i toplomjere\nDISTANCA DVA METRA U školama u Kantonu Sarajevo obavezne maske\nNastavnik informatike Mile Živković rekao je da je kabinet informatike opremljen sa desert računara i televizorom, što će, prema njegovim riječima, značajno unaprijediti kvalitet odvijanja nastave.\nLindberg prethodno je posjetio Opštinsku upravu Teslić, gdje je sa načelnikom Milanom Miličevićem razgovarao o nastavku saradnje, koja će se ogledati u bratimljenju sa nekom od lokalnih zajednica u Poljskoj.\nMiličević je najavio da će već na jednoj od narednih sjednica Skupštine opštine Teslić biti donesena odluka o bratimljenju, sa ciljem da zaživi kulturna, sportska, privredna, te ostali vidovi međusobne saradnje.\nGradovi ambasada poljskeDonacijaobrazovanjeOpremaŠkolaTeslićučeniciučionice


Sunday, 27 January 2008 01:00\nPosle uspešnog nastupa Branislava NušiÄa, predsednika SFS i Najdana VuÄkoviÄa, generalnog sekretara SFS na Eurosportu 2, gde su tokom prenosa finala Eurokupa svojim komentarima pokušali da širem auditorijumu pribliÅ¾e Floorball, poÄeli su da se pokazuju prvi efekti.Samo par dana kasnije više zainteresovanih prijavilo se kancelariji SFS sa Å¾eljom da se ukljuÄi u razvoj ovog sporta u Srbiji.\nU nedelju 27. januara prvoligaškim meÄevima u Beogradu prisustvovali su zainteresovani ljudi iz Zrenjanina. Prvi utisci su im izuzetno pozitivni i doneta je odluka da se pokuša sa formiranjem florbol kluba u tom gradu. SFS je izdvojio odreÄen broj štapova i loptica koji su krenuli put Zrenjanina gde Äe se, nadamo se, uspešno i korisno upotrebiti.\nWednesday, 14 November 2007 01:00\nZa svega šest meseci srpski floorball prešao je put od prvih koraka, preko prvog internacionalnog turnira, registracije 4 kluba, formiranja Saveza Floorball-a Srbije pa do Älana Svetske Floorball Federacije (IFF).\nZadovoljstvo nam je da Vas obavestimo da je na današnjoj sednici Centralnog borda IFF-a doneta odluka da se Srbija i Izrael prime u Älanstvo Svetske Floorball Federacije. TakoÄe, potvrÄena je prijava Srbije za uÄešÄe na Svetskom prvenstvu C divizije, koje Äe se aprila sledeÄe godine odrÅ¾ati u Bratislavi, SlovaÄka.\nSvim entuzijastima koji su za kratko vreme postigli ovako zavidne rezultate od srca Äestitamo i Å¾elimo puno uspeha u razvoju ovog sporta.\nPrenosimo vest sa sajta IFF-a:


Vera kao božiji dar | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Vera kao božiji dar\nVera kao božiji dar\nVIDEO K9: Duša koja traži da otkrije smisao i koja se bori sa nepravdom, daje nam mogućnost da spoznamo veru, kaže psiholog Aleksandar Šibul koji je u našoj emisiji Press presek takođe napomenuo da porodica ima značajnu ulogu u veri.\nVera je dar, uspostavljenje komunikacije između čoveka i Boga, rekao je Šibul i pojasnio da vera nije akt čovekovog uma, nego je Božanski poziv, kao poklon, a na čoveku je da da odgovori da li će poći ili neće poći.\nPrema Šibulovim rečima, čovek na osnovu istraživanja sebe i traganja za smislom, otkriva Boga i uspostavlja tu zajednicu sa Bogom.\n[quote_box_center]“Često ljudi dobiju dar vere nakon posete manastiru, posle razgovora sa nekim ili nekog događaja u životu koji može biti težak”, navodi Šibul.[/quote_box_center]\nVaspitanje je ključ u svim zajednicama, jer veronauka, na primer, utiče na veru kod dece, i način na koji porodica živi i pre svega svedoči veru ima značajnu ulogu kod najmlađih smatra Šibul i zaključuje da čovek ima priliku da tokom celog svog života istražuje sebe i spoznaje veru.\nPrethodni tekstSRS: Izmeniiti zakon o izboru poslanika\nSledeći tekstPredstavljena monografija u Matici srpskoj


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović i Nanobašvili: Gruzija izuzetno uvažava iskustva Srbije u procesu evropskih integracija\nJ. Joksimović i Nanobašvili: Gruzija izuzetno uvažava iskustva Srbije u procesu evropskih integracija\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović primila je u oproštajnu posetu ambasadora Gruzije Joseba Nanobašvilija. Razgovarali su o planovima Srbije u nastavku procesa pristupanja, iskustvima Srbije u evropskim integracijama, bilateralnoj saradnji i drugim temama.\nJadranka Joksimović informisala ja ambasadora Nanobašvilija o aktivnostima Srbije na evropskom putu, posebno akcentujući dinamiku sprovođenja reformi i otvaranje poglavlja. Podvukla je da članstvo u EU predstavlja strateški spoljno-politički prioritet države i naglasila da se reforme u procesu pristupanja sprovode sa velikom posvećenošću i visokim stepenom odgovornosti, posebno u oblastima vladavine prava i ekonomije, jer se na taj način država i društvo razvijaju i modernizuju. Navela je i da je Srbija spremna da iskustva iz procesa pristupanja podeli sa Gruzijom, ali i ostalim državama iz programa Istočnog partnerstva koje su zainteresovane za proces pridruživanja, iako se zasniva na drugačijim ugovornim odnosima i perspektivi sa EU.\nMinistar je zahvalila Gruziji na odluci da ne prizna nezavisnost KiM. Precizirala je da je Beograd spreman za nastavak dijaloga čim Priština ukine jednostranu i nelegitimnu odluku o uvođenju tarifa na robu iz Centralne Srbije.\nAmbasador Nanobašvili ukazao je da Gruzija Srbiju percipira kao kandidata sa najozbiljnijom perspektivom za prijem u EU. Ocenio je da su za Gruziju iskustva Srbije iz procesa evropskih integracija dragocena i zahvalio našoj državi na spremnosti da ih podeli sa drugim zemljama i, na taj način, doprinese njihovom razvoju. Istakao je da naša država predstavlja pozitivan primer načina na koji se sprovode reforme, apostrofirao je rezultate koje smo ostvarili njihovom realizacijom i pohvalio jasno opredeljenje da se one nastave. Nanobašvili je naglasio da je pozicija Gruzije u pogledu nepriznavanja jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova dosledna i da se neće menjati. Zahvalio je i na podršci Srbije teritorijalnom integritetu Gruzije.\nAmbasador se posebno zahvalio ministru Jadranki Joksimović na njenom aktivnom učešću i doprinosu na Konferenciji u Batumiju, u julu ove godine, kojom se obeležavalo 10 godina od Istočnog partnerstva.\nJoksimović i Nanobašvili konstatovali su da Srbija i Gruzija imaju tradicionalno dobre odnose, koji se potvrđuju kroz saradnju u segmentu evropskih integracija i drugih oblasti i da postoji obostrana želja za njihovim intenziviranjem, posebno u domenu privredne saradnje i intenzivnijih bilateralnih poseta.


Mogerinijeva: BiH učinila veliki napredak ka EU - Sputnjik Srbija\n05:20 28 Septembar 2020\n19:15 04.03.2017 Preuzmite kraći link\nFederika Mogerini stigla u Sarajevo\nNakon sastanaka sa članovima Predsedništva BiH i čelnicima Veća ministara BiH, ona se zajedno sa predsedavajućim Veća ministara Denisom Zvizdićem obratila javnosti rekavši da BIH iza sebe ima opipljive rezultate.\nMogerinijeva je rekla da se pre dve godine seća skepticizma u smislu napretka BiH ka EU i želje građana da se pridruže EU i njihovog osećaja pripadnosti Evropi, prenose bosanski mediji.\n„Dve godine nakon toga, država je napravila impresivne korake ka EU. Pojedini koraci se pretvaraju u trendove, ali neki od njih još uvek ne utiču na živote građana, ali bitno je nastaviti ih. O ovome smo razgovarali danas i nastavićemo da razgovarmo u narednim sedmicama“, rekla je Mogerinijeva.\nOna je istakla da je za EU vrlo važno da BiH postane članica zahvaljujući opredeljenju i konstruktivnom pristupu koje su Predsedništvo i Veće ministara pokazalo u zadnje dve godine.\n„Shvatamo da postoje izazovi, što lokalni što globalni, ali sam uverena da lideri ove zemlje mogu prevazići te probleme i mi se nadamo da će to doneti blagodet građanima. Ono što je suština jeste mir, stabilnost i ekonomske prilike“, rekla je Mogerinijeva.\nPredsedavajući Veća ministara Denis Zvizdić je rekao da je BiH napravila progresivan iskorak, pogotovo u poslednjih 20 meseci, i misli da ga je EU prepoznala.\n„Dalja integracija u EU zavisi od nas. Prema zadnjim anketama više od 78 odsto građana BiH se opredelilo za EU, što govori o velikoj spremnosti BIH u njenom putu ka evroatlantskim integracijama“, rekao je Zvizdić dodavši da mir mora biti imperativ delovanja zvaničnika države.\nU nastavku posete BIH Mogerinijeva će se u sedištu Delegacije EU sastati i sa političkim liderima iz Republike Srpske, među kojima su predsednik RS-a Milorad Dodik, predsednik SDS-a Vukota Govedarica i Igor Crnadak kao potpredsednik PDP-a.\nsasatanak, Predsedništvo BiH, Federika Mogerini, Sarajevo


Prikazivanje članaka po tagu zahtjev\nPrikazivanje članaka po tagu staza šetanje\n20 avg 2017\nGeneralni konzul Srbije u Banjaluci Vladimir Nikolić izjavio je da su građani RS, odnosno BiH, veoma zainteresovani za državljanstvo Srbije, što potvrđuje podatak da je do sada predato oko 40.000 zahteva.\nBanjaluka: Skoro trećina građana nije predala zahtjev za legalizaciju\nLegalizacija bespravno sagrađenih objekata ni izdaleka nije riješena. I pored svih produženja rokova i povoljnih uslova, hiljade objekata bi, po sili zakona, trebalo da bude porušeno. Međutim, vlasti, svjesne o kakvom se problemu radi, smišljaju nova rješenja.\nSoftić predao zahtjev za reviziju presude\nDelegacija predvođena Sakibom Softićem predala je aplikaciju za reviziju presude BiH protiv Srbije, prenijela je Radio-televizija Republike Srpske.\nPromocija knjige "Elem" autora Darka Momića\nSeptembar 2017 (416)


Miloš Grbić treći u Bihaću – Sport In\nMiloš Grbić treći u Bihaću\nKaratisti inđijskog ”Železničara” ponovo su bili uspešni na međunarodnom bodovnom turniru ”Međunarodni kup prijateljstva” koji je održan minulog vikenda u Bihaću, Bosna i Hercegovina na kom je nastupilo 800 takmičara iz 8 zemalja regiona. Izuzetno jaka konkurencija i veliki broj kvalitetnih takmičara nije pokolebao spremne takmičare ”Želje”. naime Luka Čubrilo i Mihailo Grubić nastupili su za izabranu selekciju Vojvodine a kadetski reprezentativc Srbije Mihailo Grubić izborio je 3. mesto u kategoriji borbe do 50 kg. Mihailo je u prvom meču savladao takmičara iz BIH sa rezultatom 7:0 da bi u drugom meču savladao takmičara iz Slovenije sa rezultatom 1:0. U polufinalu se sastao sa izrazito kvalitetnim takmičarom iz Crne Gore od koga je izgubio minimalnim rezultatom 0:1. U borbi za bronzu pobedio je takmičara iz Hrvatske diskvalifikacijom na kaznu nakon uzastopnih izlazaka iz borilišta. Mihailo je nakon peha na Balkanskom prvenstvu u Beogradu svoj kvalitet za nastupe za nacionalni tim. Kadet Luka Čubrilo nastupio je u kategoriji do 55 kg i nakon odlično odrađenih mečeva nije uspeo da se domogne pobedničkog postolja.\nDva meča jedan gol\nMetalac opet slab na svom stadionu


Foto: Srna | Milan Dimić izveo monodramu "Ima neka tajna veza"\nSrna 23.06.2021 08:40\nGlumac Milan Dimić izveo je u Mrkonjić Gradu monodramu "Ima neka tajna veza" na otvorenom, koja govori o pjesniku Dušku Trifunoviću.\nDimić je istakao da je predstava nastala kao produkt njegovog rada na Akademiji umjetnosti u Banjaluci.\n"Zadatak je bio da oživimo nekog umjetnika, a ja sam izabrao Trifunovića jer je njegov život bio vrlo specifičan i bogat. I ja sam rodom iz okoline Sarajeva i nije mi bilo teško da mu se približim", rekao je novinarima Dimić.\nOn je dodao da je ovo 47. izvođenje predstave, koju je do sada pogledalo više od 10.000 ljudi.\n"Stavio sam u prvi plan čovjeka kome materijalno nikad nije značilo, kome je bilo bitnije druženje i često ponavljam da je ovo jedna duševna monodrama", istakao je Dimić.\nPredstava "Ima neka tajna veza", koja je sinoć izvedena, samo je jedna u nizu aktivnosti u okviru manifestacije "Ljeto u Mrkonjić Gradu", koja je počela u nedjelju, 20. juna, predstavom "Ostajte ovdje" Gradskog pozorišta Mrkonjić Grad.\nManifestacija "Ljeto u Mrkonjić Gradu" trajaće do 20. septembra i u okviru nje će biti organizovane pozorišne predstave za djecu i odrasle, škole sporta, izložbe, tradicionalne manifestacije, te mnogo druženja i korisnih aktivnosti.


Vlada RS uputila inicijativu za demilitarizaciju BiH - Radio Slobodna Evropa\nPetak, 24. maj/svibanj 2013, 03:30 CET\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Vlada RS uputila inicijativu za demilitarizaciju BiH Printajte Veličina slova - + 01.11.2012 Vlada Republike Srpske (RS) je danas prihvatila inicijativu predsjednika RS Milorada Dodika za pokretanje postupka demilitarizacije Bosne i Hercegovine.\nDodik smatra da ne postoji, niti će postojati vojna opasnost koja bi zahtijevala postojanje odbrane BiH i rashode za nju.\nVlada je poslije današnje sednice saopštila da je inicijativu uputila na razmatranje Skupštini RS.\nVlada RS smatra da je inicijativa u skladu s deklaracijom Skupstine RS prema iz 2005. godine, prema kojoj je demilitarizacija BiH strateško opredjeljenje RS.\nDodik je 8. oktobra uputio Skupštini RS inicijativu za pokretanje postupka demilitarizacije BiH i predložio joj da zaduži Vladu RS, kao i predstavnike RS u zajedničkim organima BiH, da pripreme prijedloge izmjena propisa o odbrani BiH.\nDodik smatra da nadležnost odbrane i pitanje vojske nisu u nadležnosti BiH i da to nije bilo predmet promjene Ustava BiH. Ocijenio je da je reforma odbrane BiH bila pod snažnim uticajem međunarodne zajednice, posebno visokog predstavnika u BIH.\nIzbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma iz Brisela Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3184)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1144)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1071)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1055) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (844) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (799) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (783)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (724) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (651)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (647)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (88)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (25)Sveti Njegoš po Amfilohiju (23)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (9)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (8)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Brutalno ubojstvo u Londonu Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Tanjug 9. decembra 2019. 22:03\nBANJALUKA – Dobitnik ovogodišnje Nobelove nagrade za književnost, austrijski pisac Peter Handke, izjavio je večeras da nije očekivao kampanju koja se vodi protiv njega i da je imao ideju da pokuša da pomiri stavove.\n„Volio bih da sretnem jednu majku sa jedne i jednu sa druge strane. Jednu majku iz Kravice, gde je bio početak svih masakara, i jednu majku iz okoline Srebrenice. To je bila moja ideja, ali mislim da je bila pomalo naivna. Mislim da u ovom trenutku tu ideju ne mogu da realizujem“, rekao je Handke za RTRS.\nBeogradsko dramsko pozorište: Uskoro počinje da radi prvi pozorišni…\nVirtuelno putovanje kroz predstave Madlenianuma se nastavlja\nOnlajn izložba „Migrant Abas” na festivalu MEŠ