Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Kursevi u oblasti ljudskih prava za sudije\nSmatrajući da je obrazovanje sudija u oblasti ljudskih prava veoma važno jer se tako direktno utiče na bolju pravni zaštitu građana Beogradski centar za ljudska prava je organizovao pet kurseva o ljudskim pravima za sudije u Srbiji (četiri u Beogradu i jedan na Paliću). Kursevi su trajali deset do dvanaest dana i obuhvatili su sva ljudska prava zaštićena univerzalnim instrumentima i Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i osnovnim slobodama. Organizovana su i tri vikend seminara.\nPredavači na kursevima bili su stručnjaci iz zemlje i inostranstva. Modeli predavanja su bili različiti: ex catedra predavanja, panel diskusije, radionice, simulacije suđenja i sl. Program je bio prilagođen nivou znanja učesnika a teme su bile: uloga i razvoj ljudskih prava u demokratskim društvima, uslovi za puno uživanje ljudskih prava, ograničenja i derogacija pojednih prava, međunarodni izvori ljudskih prava, međunarodne procedure za zaštitu ljudskih prava, praksa Evropskog suda za ljudska prava i UN ugovornih tela, izvori ljudskih prava u nacionalnom zakonodavstvu, slučajevi kršenja ljudskih prava pred sudovima u Jugoslaviji i sl.\nVikend seminari su organizovani za sudije koji nisu mogli da učestvuju na kursevima zbog dužine trajanja. Obzirom da su seminari trajali samo tri dana predavanja su se uglavnom koncentrisala na evropski sistem zaštite ljudskih prava i praksu Evropskog suda za ljudska prava.


"Times" oštro kritikovao film "Balkanska međa" Britanski "Times" oštro je napao film "Balkanska međa" ocijenivši da svojim prikazom nedavne balkanske istorije potkopava regionalni mir. U komentaru objavljenom 31. marta film se istovremeno stavlja u kontekst "meke sile" Rusije\n03. 04. 2019. u 16:26 face.ba\n"Times" čak na izvjestan način poziva na cenzuru filma, navodeći da je "Putinov režim poznat po svojim propagandnim kampanjama koje pravdaju drastične akte nasilja nad malim nacijama i narodima bez zaštite i da je vrijeme da se na to stavi tačka", jer "kad se laž zaodjene u istinu u opasnosti su život i sloboda".\nFilm "Balkanska međa" koji je nedavno premijerno prikazan u Rusiji i Srbiji govori o desantu na Prištinski aerodrom, kada je ruska jedinica iz sastava SFOR-a zauzela aerodrom Slatina neposredno po potpisivanju Kumanovskog sporazuma.\nKako je u izjavi za "Sputnjik" rekao režiser Andrej Volgin, iako je film inspirisan istorijskim događajima riječ je ipak o umjetničkom djelu, a u "srpskoj liniji" su korišćeni i dokumentarni kadrovi.\nU filmu "Balkanska međa" glume Miloš Biković, Milena Radulović, Miodrag Radonjić, Aleksandar Srećković Kubura, a sa ruske strane Anton Pampušni i Goša Kucenko, dok se u epizodnoj ulozi pojavljuje i Emir Kusturica.


Poznati milijarder izjavio da neće da se vakciniše protiv korone - Sputnjik Srbija\n03:06 01 Novembar 2020\nPoznati milijarder izjavio da neće da se vakciniše protiv korone\n17:30 29.09.2020 Preuzmite kraći link\nPoznati milijarder Ilon Mask rekao je da on i njegova porodica neće primiti vakcinu protiv korona virusa kada postane dostupna.\nMask je gostovao u podkastu "Sway", u organizaciji Njujork tajmsa, a domaćin je bila novinarka Kara Svišer. Tu je izvršni direktor "Tesle" i tehnološki mogul rekao kako se neće vakcinisati, jer "nije u riziku od kovida, a nisu ni njegova deca".\n"U osnovi, ispravna stvar ne bi morala da bude karantin za celu zemlju, ali mislim da bi svako ko je u riziku trebalo da bude u karantinu dok sve ne prođe", rekao je Mask.\nOne je, inače, poznat po svojim kontroverznim stavovima o korona virusu i karantinu u SAD. Na samom početku pandemije, virus je nazivao "glupim", a opšte stanje "panikom".\nU martu je rekao i da se žestoko protivi preporukama Kalifornije da ljudi ostanu kod kuće, opisujući karantin kao "prisilno zatvaranje" i "fašizam".\nSvišerova je to ponovo spomenula tokom intervjua, a Mask je rekao kako je Tokom razgovora sa Svisherom, nazvao odluku okruga "preteranom", a svoju izjavu o tome da je spreman da bude uhapšen "šalom", preneo je B92.


Početak/Hronika/Uhapšen dok je prodavao marihuanu maloletniku, pretio policajcima da će ih ubiti\nNiške Vesti15. maja 2020.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu, u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Nišu, uhapsili su M. M. (1984) iz Aleksinca zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, ugrožavanje sigurnosti i napad na ovlašćeno službeno lice u vršenju službene dužnosti.\n„Policija je osumnjičenog zatekla u trenutku dok je prodavao manju količinu marihuane maloletniku. M. M. se sumnjiči da je prilikom hapšenja fizički napao policijske službenike i pretio da će ih ubiti. Tom prilikom jedan policijski službenik lakše je povređen“, kažu u niškoj policiji.\nHapšenje Marihuana policija


U Peking po medalju | Glas javnosti\nPočetna > Sport > U Peking po medalju\nSrpski odbojkaši izborili plasman na Olimpijske igre\nOstvarili smo cilj, iako mnogi nisu verovali da u Izmiru možemo da izborimo olimpijsku vizu. Svi igrači i članovi stručnog štaba disali su kao jedan, kaže selektor Igor Kolaković\nSrbija do Pekinga! Veliki uspeh napravili su srpski odbojkaši pošto su trijumfom nad selekcijom Španije (3:2) u finalu evropskih kvalifikacija izborili plasman na Olimpijske igre, koje će se u avgustu održati u Kini. Ono što treba da raduje poklonike odbojke u našoj zemlji jeste činjenica da su srpski igrači pokazali karakter u teškim trenucima, jer su posle 0:2 napravili preokret i tako bacili na kolena zvaničnog evropskog prvaka. Posle vaterpolista i mladih fudbalera, podvigom u Izmiru odbojkaši su Srbiji doneli i treću olimpijsku vizu u ekipnim sportovima.\n- Ostvarili smo cilj, iako mnogi nisu verovali da u Izmiru možemo da izborimo olimpijsku vizu. Bili smo uporni i strpljivi pošto je na turniru u Izmiru finalni meč bio najteži ispit, a drago mi je što smo zajedništvom i željom stigli do velikog uspeha. Svi igrači i članovi stručnog štaba disali su kao jedan i zbog toga verujem da će se ova ekipa boriti za medalju na Olimpijskim igrama - smatra selektor Srbije Igor Kolaković.\nU trenucima slavlja nije zaboravljen iskusni Andrija Gerić, koji je propustio duel sa Špancima zbog povrede skočnog zgloba u polufinalu sa Holandijom.\nPRVI PUT NA OI KAO SRBIJA\nSrpski odbojkaši uspehom u Izmiru prvi put će samostalno učestvovati na Olimpijskim igrama. Naša selekcija na najvećoj smotri sportista igraće peti put, odnosno četvrti put uzastopno na OI. Prvi put Jugoslavija je nastupila u Moskvi 1980. godine, gde je zauzela šesto mesto, 1996. u Atlanti pripala nam je bronza, dok je četiri godine kasnije u Sidneju osvajanjem zlatne medalje napravljen najveći uspeh na OI. Selekcija SCG u Atini 2004. godine nije uspela da ponovi rezultat iz Sidneja jer je u Grčkoj stigla do petog mesta.\n- Geriću je sigurno bilo najteže što nije igrao protiv „crvene furije“, jer je meč posmatrao u hotelskoj sobi. Nadam se da je na kraju susreta bar nakratko zaboravio na povredu. Sigurno je da je san svakog sportiste da zaigra na OI, kao i trenera, fizioterapeuta, funkcionera i svih članova stručnih štabova - dodao je Kolaković.\nKorektor Ivan Miljković presudio je zvaničnom evropskom prvaku pošto je našoj selekciji doneo odlučujući poen za put u Peking.\n- Meni će OI u Kini biti treće po redu, a većini momaka koji su ovde igrali to će biti prve OI i oni će tako sigurno ispuniti svoj sportski san. Ostvarili smo veliki uspeh sa podmlađenom selekcijom iako nismo imali vremena za pripreme. Iako početak meča nije obećavao ništa dobro, od trećeg seta smo zaigrali kako umemo i uspeli smo da preokrenemo utakmicu u svoju korist. Bilo je mnogo nervoze na obe strane, ali ona je na kraju ipak nama bila korisnija, jer smo protiv Španaca išli na sve ili ništa - istakao je Miljković.


Garsonjeru u Novom Sadu ili Beogradu možete zameniti za nekretninu u Grčkoj, Hrvatska daleko najskuplja | Luftika\nGarsonjeru u Novom Sadu ili Beogradu možete zameniti za nekretninu u Grčkoj, Hrvatska daleko najskuplja\nCene nekretnina u Srbiji su i dalje na rekordno visokom nivou i uporno rastu već poslednjih nekoliko godina. Ukoliko ste nameravali da kupujete stan u Beogradu ili Novom Sadu, sigurno ste upoznati sa rečima prijatelja koji vas savetuju da se „strpite još malo“ jer cene u nekom trenutku moraju pasti.\nNeizvesnost na svetskom nivou dodatno je zakomplikovala tržište, a cene od prošle godine su u konstantnom porastu. Pod najavama velikih ekonomskih kriza ljudi sve više „beže“ u realnu ekonomiju, odnosno keš ili devizne račune žele da pretvore u investiciono zlato ili vlasništvo nad nekretninama nadajući se da neće izgubiti ušteđevinu ukoliko dođe do nepredviđenih scenarija.\nPored Beograda, Novog Sada i Niša u Srbiji od prošle godine vlada pomama za vikendicama, kao i parcelama zemlje oko poznatih izletišta gde se traži siguran izlaz iz gradske vreve ili novih potencijalnih zatvaranja.\nTakođe, kupci iz Srbije gledaju šta od nekretnina mogu da kupe i u inostranstvu, a naročito na popularnim turističkim destinacijama u Grčkoj, Crnoj Gori, Hrvatskoj ili Turskoj.\nCene se u ovim zemljama prilično razlikuju, pa tako Grčka može postati bolja opcija za kupovinu od recimo Beograda dok je Hvar i dalje papreno skup.\nUkoliko krenemo severnije, cene se isto “drže” mada je moguće naći lepu nekretninu i za manje pare nego što je to na najpopularnijim hrvatskim ostrvima. Tako je recimo, za potpuno opremljenu garsonjeru u Rovinju od 30 kvadrata, na nekih dvestotinak metara od plaže, potrebno izdvojiti 95.000 evra ili 3.275 evra po kvadratu. Nešto dalje od mora, 400 metara, u Rovinju je moguće pazariti i 37 kvadrata za 99.000 evra\nAko se nalazite na spisku zemalja za koje važi pravilo uzajamnosti, potrebno je da predate zahtev na odobrenje Ministarstvu pravosuđa. Takođe treba da se priloži, pravna osnova sticanja vlasništva, dokaz o vlasništvu prodavca nekretnine o kojoj se radi, uverenje upravnog tela nadležnog za urbanizam i prostorno uređenje, dokaz državljanstva kupca tj. pasoš… Kao što obično biva, kroz čitav proces prolazite uz asistenciju agencije za nekretnine.\nU slučaju Crne Gore, prema podacima nekoliko agencija za prodaju nekretnina, cene kvadrata na crnogorskom primorju se kreću od 1.500 evra, pa naviše. Na sajtu nekretnine.rs, mogu da se nađu garsonjere od tridesetak kvadrata po ceni od 46.600 evra koliko košta jedan u Budvi, udaljen 400 metara od plaže.\nIzvor: Blic/Biznis/Nikola Vojnović\noznakecene nekretnina cene nekretnina crna gora cene nekretnina grčka cene nekretnina hrvatska\nNovi Sad je 23. najskuplji grad u Evropi, ispred Firence, Stokholma i Barselone


Prvi “Vidovdanski moto skup” sledećeg vikenda u Kosovskoj Mitrovici\nMoto skup (Foto: Moto klub Gazimestan)\nPrvi “Vidovdanski moto skup“ biće održan u Kosovskoj Mitrovici u subotu 25. juna, u organizaciji Moto kluba „Gazimestan“.\nCentralni deo manifestacije je muzički program koji će od 19h, biti održan na ploči kod STŠ „Mihajlo Petrović Alas“, a u okviru kojeg će, nakon uvodnog nastupa lokalnih muzičara (DJ Joe i Kontra bend iz Štrpca) koncert održati rok grupa Kerber.\nKako je za Radio Kosovska Mitrovica rekao predsednik moto kluba „Gazimestan“ Dušan Mlađović, ova manifestacija se održava prvi put u ovoj organizaciji, i za razliku od „Bajk rok misije“ koja je ranijih godina održavana, „Vidovdanski moto skup“ podrazumeva spontano okupljanje bajkera iz celog regiona, bez defilea i organizovanog kretanja glavnim državnim i opštinskim putevima.\nPoenta je, kako kaže, da u večernjim satima svi stignu do Kosovske Mitrovice i zajedno uživaju u druženju i dobroj muzici.\n„Najveća podrška i partner u organizaciji je Kancelarija za Kosovo i Metohiju, lokalne samouprave sa severa Kosova i Metohije i mnogobrojni pojedinci sa lokala“ kaže Mlađović.\nOd njega saznajemo da je Moto klub „Gazimestan“ formiran prošle godine u decembru. Sedište kluba je u Zvečanu, ali okuplja bajkere iz cele zemlje i trenutno oh je 12 najaktivnijih.\n„Formalno, klub je oformljen u decembru prošle godine, ali mi se družimo i vozimo zajedno duže od dve godine. Naš član može biti svako ko se pronađe u ovoj priči“ kaže naš sagovornik.


U ČABRU: Demokrate izgubile rezervisana parking mesta u Krunskoj! - Informer\nBlic | 29. 08. 2015.\nU ČABRU: Demokrate izgubile rezervisana parking mesta u Krunskoj!\nDemokratska stranka izgubila je rezervisana parking mesta ispred svog sedišta u Krunskoj ulici jer ih, zbog blokade stranačkog računa, nije plaćala\n- Imamo dugovanja, ali u ovom trenutku ne mogu da vam kažem tačan iznos. Mi smo u blokadi i zbog toga smo otkazali svih pet parking mesta jer su nam bila preskupa. Otkazali smo da ne bismo produžavali agoniju - kaže Milan Popović, sekretar DS.\nDemokrate, međutim, nisu jedine ostale bez parkinga. Zbog neplaćanja računa, beogradski Sekretarijat za saobraćaj ukinuo je u poslednjih godinu dana 36 parking mesta političkim partijama koje su im dugovale novac za rezervaciju.\n- Parking mesta ukinuta su svima koji ih nisu platili. Rezervacija parking mesta od 7 do 17 sati košta oko 30.000 dinara mesečno, a 24 sata oko 100.000 dinara mesečno. To su troškovi koje svako pravno lice, bilo da je stranka ili firma, mora da plati ako dobije rezervaciju - kaže Dušan Rafailović, gradski sekretar za saobraćaj.\nJedine dve stranke koje plaćaju parking mesta ispred svojih sedišta su SPS i PUPS. Socijalisti imaju na raspolaganju tri parking mesta ispred sedišta stranke na Studentskom trgu, što ih godišnje košta milion dinara.\n- Za parking mesta ispred zgrade Glavnog odbora SPS plaćamo kvartalno 250.000 dinara - kažu u ovoj partiji, dok u PUPS-u navode da za mesto na Topličinom vencu plaćaju „paprenih“ 400.000 dinara godišnje.\nDemokratska stranka parking Krunska plaćanje kriza agonija\n(VIDEO) DS OSTAJE BEZ VILE U KRUNSKOJ Objekat se vraća vlasniku!\n23:51 Izbori 2016. 52\nKRIZA U LISTI OKO DS: Šutanovac i Pavićević izvisili za mandate?!\n23:19 Politika 1\nDEMOKRATE U TEŠKOJ DUBIOZI Žuti bez žute banke\nMene zanima gde ima jeftino da se nadje од јутрос kavurma i čvarci. TO mene zanima!\n@Politika - upravo na ovoj adrsi u krunskoj ulci mozes kupiti za badava, duvan cvarke, leskovacku sprzvu, sremsku kobasicu uzicku kao i zlatiborsku prsutu, banatski kulen i razne druge djakonije od mesa, mleka i povrca... zato pozuri, biju ko nece da uzme, dobro su snabdeveni jer se blize izbori...


utorak, 11.05.2021. ✝ Vеrski kalеndar\n☦ Sveti apostoli Jason i Sasipatr\n☨ Gaudijencije Osorski, Franjo Geronimo, Stela\n✡ 29. Ijar\n☪ 29. Ramazan\n19.04.2021 u 12:39\nLONDON – Žoze Murinjo više nije trener fudbalera Totenhema, prenosi Skaj sports. Kako se navodi, Portugalac će klupu londonskog tima napustiti posle godinu i po dana, pošto je u novembru 2019. godine preuzeo tim od Maurisija Poketina, a klub još nije zvanično potvrdio tu informaciju, prenosi Tanjug. Totenhem je trenutno sedmi na tabeli Premjer lige sa 50 bodova, pet manje od pozicije koja vodi u Ligu šampiona.\n12.02.2021 u 10:45\nZdravstvenim radnicima koji odbiju vakcinu preti otkaz\nDABLIN – Zdravstveni radnici u Irskoj koji odbiju da prime vakcinu protiv koronavirusa mogli bi ostati bez posla, piše Ajriš tajms. Izvršni direktor irske zdravstvene službe Pol Rajd izjavio je da je „neoprostivo” da bilo koji zdravstveni radnik koji radi s pacijentima ne primi vakcinu, preneo je Tanjug. Rajd je dodao da svako ima pravo da odbije vakcinu, ali da Zakon o zdravlju i bezbednosti dozvoljava da zaposleni budu uklonjeni sa radnog mesta ako predstavljaju opasnost za druge ljude.\n08.02.2021 u 20:44\nNiš – U vreme kada je u našoj zemlji svako radno mesto pravo malo bogatstvo, i kada se sve jedinice lokalne samouprave i država bore da se, dok traje pandemija virusa korona sačuva posao za sve, u Nišu je poslednjih dana januara i prvih u februaru ove godine dosta neočekivanih događaja. Najkraće rečeno, na veoma čudan i do sada nepoznat način više stotina Nišlija i žitelja okolnih opština, ostalo je bez posla. Između petka 29. januara, poslednjeg radnog dana u prethodnom mesecu, i ponedeljka 1. februara, prvog radnog dana u novom mesecu, tako je glasila prva vest, 180 radnika „Šin-von” dobilo je poruku na telefonu da im prestaje radni odnos i da ova južnokorejska kompanija prema njima više nema nikakve obaveze. I da mogu da dođu da preuzmu svoju dokumentaciju, ali bez ulaska u fabriku. Mogu\n26.11.2020 u 09:25\n„Dizni” otpušta 32.000 radnika\nNjUJORK – Kompanija Dizni saopštila je da će proširiti obim otpuštanja na oko 32.000 radnika, pre svega u industriji tematskih parkova, jer je zbog pandemije koronavirusa desetkovan broj posetilaca. U podnesku dostavljenom američkoj Komisiji za hartije od vrednosti i berzu, kompanija je navela da će hiljadama zaposlenih posao prestati u prvoj polovini fiskalne 2021. godine, prenosi Tanjug. Najveći broj otkaza, čak 28.000, kao što je najavljeno još u septembru, biće uručen zaposlenima u tematskim parkovima i jedinicama za avanture i proizvode. Pored toga, Dizni je početkom oktobra poslao na prinudni odmor oko 37.000 zaposlenih za koje se ne očekuje da će biti otpušteni. Kompanija je na dan 3. oktobra imala oko 203.000 zaposlenih, a njenu globalnu radnu snagu čini oko 80 odsto\n03.11.2020 u 10:07\nU turizmu zbog korone bez posla ostala 681 osoba\nOd početka kovid krize 681 osoba iz oblasti turizma ostala je bez posla, a posredstvom ministarstva sedam turističkih agencija dobilo je polise osiguranja, dok je njih 18 dobilo ponude osiugaranja na koje treba da odgovori, rekla je Tatjana Matić, ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija. Za TV Prva ona je rekla da je priče o više hiljada ljudi u sektoru turizma koji su ostali bez posla nisu zvanično utemeljeni, već da je po Centralom registru obaveznog socijalnog osiguranja reč od 681 licu. „Do sada je sedam turističkih agencija dobilo polise osiguranja, a tako i licence za rad, a 18 je dobilo ponude osiguravajućih kuća i njihov odgovor se čeka”, rekla je ona. Ministarka je ocenila da su gubici u turizmu ogromni i da oni sa sektorom hotelijerstva, ugostiteljstva i\nAnalizom zakona i relevantnih opštih pravnih akata Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta (PBF) Univerziteta u Beogradu utvrđeno je da rešenje dekana tog fakulteta kojim je dr Rodoljubu Kubatu, redovnom profesoru, zabranjen nastavnički rad „nije u skladu s propisima i da bi njegovo izvršenje dovelo do povrede prava profesora Kubata”. Kako je navedeno u saopštenju Rektorskog kolegijuma BU, oni misle na rešenje od 9. oktobra kojim dekan Kubatu utvrđuje zabranu obavljanja poslova nastavnika na akademskim studijama, bez prava na žalbu, a na osnovu pravosnažne i izvršne odluke Svetog arhijerejskog Sinoda Srpske pravoslavne crkve, kojom mu se povlači odobrenje za službu učenja na fakultetu. U toj odluci se najavljuje i da će dekan doneti rešenje o prestanku radnog odnosa. Članovi Rektorskog\n14.10.2020 u 17:38\nProfesor Rodoljub Kubat dobio otkaz na bogoslovskom fakultetu\nProfesor Rodoljub Kubat dobio je otkaz na Pravoslavno bogoslovskom fakultetu, saopštila je danas članovima Senata UB rektorka Ivanka Popović i dodala da od kada je ona na Univerzitetu nije se desilo da redovni profesor dobije otkaz. „To je nešto što onespokojava, jer mi se činilo da smo na putu da prevaziđemo određene neusaglašenosti koje postoje i koje bi omogućile bolji rad za ceo univerzitet”, rekla je Popović. Ona je navela da neko ko je u statusu redovnog profesora, kao prof. Kubat, ima Ugovor o radu na neodređeno vreme. „Svi zaposleni na fakultetima podležu Zakonu o radu i Zakonu o visokom obrazovanju. Oni koji su zaposleni na Pravoslavno bogoslovskom fakultetu podležu i određenim crkvenim zakonima, ali mora da postoji balans između tih zakona koji su validni”, rekla je\n11.05.2021 u 18:17\nNova metodologija proširenja EU za Beograd i Podgoricu\n11.05.2021 u 17:56\nIzmenama zakona do stabilnog i održivog rasta zaposlenosti\n11.05.2021 u 17:35\n11.05.2021 u 16:30\nMinistarka Injac za „jačanje odbrambene saradnje Crne Gore i Kosova”\n11.05.2021 u 16:07\nSrbija spremna za novu fazu saradnje sa Svetskom bankom\n11.05.2021 u 15:58\nDevet žrtava masovnog ubistva u Kazanju


Foča- Počela rafting sezona na rijeci Tari\nTačno vrijeme: 2020-07-15 10:52:26\nObjavljeno petak, 02 maj 2014 23:06\nFOČA - Nova rafting sezona na rijeci Tari, prema tradiciji, počela je u Foči za prvomajske praznike.\nAleksandar Ivanović iz Turističke agencije "Encijan", koja ima svoj kamp na desnoj obali rijeke, rekao je da rafting iz godine u godinu postaje sve popularniji, zahvaljujući, između ostalog, činjenici da Tara ima najdublji kanjon u Evropi i da je pod zaštitom UNESCO-a.\n"Gro gostiju dolazi iz zemalja bivše Jugoslavije, prvenstveno iz Srbije, mada u posljednje vrijeme bilježimo porast turista iz zemalja EU, zatim iz Rusije, Ukrajine, Litvanije, te iz prekookeanskih zemalja SAD i Kanade", rekao je Ivanović.\nOsim raftinga, nude i obilazak planina i jezera, te prašume Perućica u Nacionalnom parku "Sutjeska", sa smještajem u drvenim bungalovima, uz specijalitete domaće kuhinje.\n"Nastojimo da sve naše potrebe zadovoljimo na lokalnom nivou, pa je korist za samu lokalnu zajednicu nemjerljiva. Takođe, radnici u svim kampovima su iz Foče, čime direktno utičemo na zapošljavanje, kao i putem poreza i turističke takse koju uredno plaćamo", istakao je Ivanović.\n"Vlasnici rafting kampova plaćaju zakup, koji nije veliki, za zemljište koje je opština dobila na korišćenje od 'Elektroprivrede', te komunalne i boravišne takse i druga davanja. Efikasnost naplate u rukama je Poreske uprave i sigurno ne možemo biti zadovoljni, kao ni sa ostalim segmentima prihoda koji se ne naplaćuju u obimu koji očekuju lokalne zajednice", naglasila je Srndovićeva.


Društvena igra "Monetura": Turnir u NBS | Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Društvena igra „Monetura“: Turnir u NBS\nAh Neša 27. novembar 2012. BG svaštara Postavite komentar\nU sredu, 5. decembra od 12.00, biće održan turnir u društvenoj igri „Monetura“, u prostorijama Narodne banke Srbije (Kralja Petra 12).\nZa turnir se mogu prijaviti svi zainteresovani od 15 do 30 godina, tako što će na e-mail adresu a.zdravkovic@beograd.gov.rs poslati ime i prezime, datum rođenja, kontakt telefon, lični e-mail i zanimanje/obrazovanje, najkasnije do ponedeljka, 3. decembra u 12.00. Broj takmičara po turniru je 20, pa će se grupa formirati od 20 najbržih. Takmičari su u obavezi da se detaljno upoznaju sa pravilima igre, tj. da će se od njih očekivati da kada dođu na turnir budu upućeni.\nZbog upoznavanja prvo stručne, a zatim i šire javnosti s vođenjem monetarne politike, Narodna banka Srbije je osmislila društvenu igru koja na zabavan, maštovit i interesantan način uvodi njene učesnike u svet kreiranja i sprovođenja monetarne politike, u skladu sa izazovima koji se pred nju svakodnevno postavljaju.\nUpoznavanje domaće javnosti s načinima vođenja monetarne politike kroz društvenu igru „Monetura“, a posebno s pojmom inflacije (od čega zavisi, kako se kreće i šta sve utiče na njeno kretanje) predstavlja novi vid finansijske edukacije koji će NBS sprovoditi u skladu sa svojim društveno odgovornim vrednostima i ciljevima.\n„Monetura“ je društvena igra na tabli koja predstavlja funkcionisanje NBS u uslovima održavanja kontrolisane inflacije putem kreiranja i sprovođenja monetarne politike u odnosu na konkretne situacije i uticaje. Igranje Moneture ne zahteva prethodno ekonomsko predznanje, već samo dobru volju i želju da se, kroz igru i nadmetanje, učesnici upoznaju sa funkcionisanjem monetarnog sistema.\nIgra je namenjena učenicima srednjih ekonomskih škola, studentima ekonomskih i drugih fakulteta na kojima se proučavaju predmeti iz bankarstva i finansija, zaposlenima u NBS i svima onima koji bi želeli da se, kroz zabavu i druženje, bliže upoznaju s vođenjem monetarne politike. Igra će takođe biti dostupna i zaposlenima u drugim centralnim bankama, gostima i saradnicima NBS koji će, zahvaljujući dvojezičnim objašnjenjima, moći da je koriste bez ograničenja. (danubeogradu.rs)\nTagovibg svaštara društvene igre dub narodna banka srbije\nPrethodni Pozorište „Boško Buha“ – repertoar za decembar 2012.\nSledeći Noćno plivanje ponovo na Tašu


VojvodinaCafe - Turijska kobasica postala Ginisov rekorder\nTurijska kobasica postala Ginisov rekorder\nVest objavljena: 26.02.2013 11:48\nTurijska kobasica je oborila Ginisov rekord i postala najveća na svetu, budući da je prečnik spirale koju ona čini 3,97 metara. Ginisov rekord do sada je držala kobasica koja je savijena u spiralu imala prečnik 3,11 metara. Inače, turijska kobasica, koja je postavila novi svetski rekord, dugačka je 2.089 metara i teška 2.300 kilograma, a pravi se od cele svinje i to ne od tovljenika, već od krmača koje imaju zrelo meso.\nU kobasici nema nikakvih dodataka osim soli, bibera, paprike i belog luka, a puni se u prirodna creva. Za ovogodišnju kobasicu utrošeno je 2.300 kilograma svinjetine, 2.050 metara creva i 100 kilograma začina.\nKako je rekao predstavnik Ginisa Pravin Patel, da bi kobasica bila proglašena za Ginisov rekord, pre svega, treba da bude sastavljena od mesa i creva koje se puni mesom, a mogu se dodati i lokalni začini po želji.\nVažno je, kako je naglasio, da ona bude napravljena bez prekida i bude jednaka sa svih strana, a meri se i prečnih kruga. Patel je rekao da mu je drago što je došao u Srbiju da premeri kobasicu smotanu u spiralu.\nPosetioci Kobasicijade mogli su da vide i nadmetanje u tome ko će najbrže pojesti tri vruće pečene kobasice, uz korišćenje samo jedne ruke, a pobedu je odneo Dušan Kulačin iz Šida kome su za to bila potrebna 2,5 minuta.\nNa manifestaciji u tom vojvođanskom mestu nadmetali su se najbolji proizvođači mesa i rakije, a ustanovljeno je i da je Delos Santos Rodrigez posetilac Kobasicijade koji je stigao iz najudaljenijeg mesta od Turije i to iz Dominikanske Republike.\nZa najbolju kobasicu domaćeg proizvođača izabrana je kobasica Ranislava Stankova, a u klaničnoj industriji to priznanje je pripalo kobasici "Supermix plus", industrije iz Kucure.\nPosetiocima u Turiji predstavilo se više od 100 izlagača sa velikim izborom svežih i suvih mesnih prerađevina - kobasica, svinjske vlasti, čvaraka, sira, a posetioci su mogli da probaju i pečene kobasice sa roštilja. Prodavci su uglavnom zadovoljni prodajom, a kažu da se najbolje prodaju upravo turijske kobasice, ali i pljeskavice koje se uglavnom mogu pazariti u toploj lepinji za 200 dinara.\nPrva Kobasicijada održana je 1985, kao prijateljsko seosko takmičenje lovaca i domaćina tog kraja, a ove godine održava se već tradicionalno 29. put. Ovogodišnju Kobasicijadu otvorili su predsednik opštine Srbobran Zoran Mladenović i ministarka zdravlja Slavica Đukić Dejanović koja je poručila da je današnja manifestacija pokazatelj kako treba negovati tradiciju.\nTokom pripreme za Kobasicijadu održane su tri promocije - u Novom Sadu, Somboru i Subotici, a pošto manifestacija od početka ima humanitarni karakter, tokom promocije u Novom Sadu, uručena je i donacija Dečjem selu iz Sremske Kamenice u kojoj su domaćini iz Turije poklonili štićenicima sela 30 kilograma svežih kobasica.


ERDOGAN POBESNEO: Rusi dolivaju ulje na vatru, a Kurde koji traže autonomiju, naučićemo pameti | WebTribune\nHome U FOKUSU ERDOGAN POBESNEO: Rusi dolivaju ulje na vatru, a Kurde koji traže autonomiju, naučićemo pameti\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan ocenio je apel istaknutog kurdskog političara Selahatina Demirtaša da Kurdi dobiju autonomiju kao izdaju.\n“Ono što je jedan od lidera (Kurda) učinio je izdaja, provokacija”, rekao je Erdogan, aludirajući na Demirtaša, jednog od lidera glavne prokurdske stranke Narodne demokratske partije (HDP).\nHDP i druge prokurdske grupe su prošlog vikenda zahtevale uspostavljanje samouprave na jugoistoku Turske koju pretežno naseljavaju Kurdi. Turski tužioci su pokrenuli istragu zbog ovakvih inicijativa.\nTurska vojska je intenzivirala operacije protiv pobunjeničke Radničke partije Kurdistana (PKK), koja se bori za autonomiju Kurda. Vojno rukovodstvo je saopštilo da je u poslednjoj borbi ubijeno više od 200 ekstremista PKK, koja se u Turskoj, SAD i EU smatra terorističkom organizacijom.\nHDP je na izborima 1. novembra osvojila 59 od ukupno 550 poslaničkih mesta, pošto je zauzela treće mesto posle Erdoganove Partije pravde i razvoja (AKP) i Republikanske narodne partije (CHP). Erdogan je juče rekao da će narod i zakon Demirtaša i ostale kurdske lidere “naučiti lekciji”. On je optužio Demirtaša da osporava član 14 Ustava, koji zabranjuje aktivnosti koje se smatraju “povredom nedeljivog integriteta zemlje”.\nDemirtaš je u nedelju podržao deklaraciju Kongresa demokratskog društva (DTK), udruženja kurdskih nevladinih organizacija, koje traži uspostavljanje “autonomnih regiona” i “samoupravnih tela”. U deklaraciji, koja je izdata u gradu Dijarbakir koji je pretežno naseljen Kurdima, navodi se da “zakoniti otpor” Kurda protiv državne politike Turske predstavlja “u suštini zahtev i borbu za uspostavljanje lokalne samouprave i lokalne demokratije”.\nPKK se protiv turske vojske bori već tri decenije u okviru separatističkih sukoba u kojima je do sada život izgubilo više od 40.000 ljudi.\nRusija doliva ulje na vatru\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan juče je kritikovao Rusiju zbog podrške vladi predsednika Sirije Bašara el Asada, koja je, kako je rekao, “nemilosrdno” ubila 400.000 ljudi. Ne možete nigde stići podrškom režimu koji je konvencionalnim i hemijskim oružjem nemilosrdno ubio 400.000 nevinih ljudi, izjavio je Erdogan. On je ocenio da se “doliva ulje na vatru” podrškom kurdskim borcima u Siriji, javlja AP. Ankara tvrdi da su sirijski Kurdi teroristi, jer su povezani sa kurdskim pobunjenicima u Turskoj.


Da mi je neko govorio kako ću posle jela sladiti nepce francuskim sirevima uz pratnju makedonskog ledenog vina pomislio bih da je taj neko verovatno mislio na sundry wine, a ne eiswein! Ali ne, reč je o pravom pravcatom eiswein/icewine ili ako hoćete ledenom vinu makedonske vinarije Lazar, potpisanom od strane enologa i vlasnika vinarije Lazara Ristovskog.\nZa one koji vole da otkrivaju, istražuju i nadasve uživaju, mala vinarija Vinski podrum Popovi u čuvenom vinogradarskom regionu Tikveš i pet minuta udaljena od centra grada Kavadarci, pravo je otkrovenje. Iako proizvodi svega 6.000 boca vina godišnje, nudi sve što možete poželeti, bilo da ste samo u prolazu ili želite i da zanoćite. Za početak, uz druge etikete ponudiće vam i organski vranac sa 16% alkohola. Pa da probamo...\nSusret sa tri crvena vina skopske vinarije Chateau Kamnik dostupna na tržištu Srbije podvlači izjavu: Godine brzo prolaze, ali neka vina ne stare već samo sazrevaju!


Sertifikacija materijala | SGS Srbija\nIzgradnja Sertifikacija materijala\nSGS-ova sertifikacija materijala - budite usaglašeni sa međunarodnim i regionalnim direktivama i propisima širom sveta.\nBilo da projektujete, proizvodite ili snabdevate materijalima, potrebno je da se pridržavate međunarodnih i regionalnih direktiva i propisa širom sveta. Mi posedujemo akreditacije za većinu standarda i regionalnih propisa. Kao rezultat toga, možemo da vam obezbedimo sertifikaciju materijala bilo gde u svetu.\nKao svetski lider u sertifikaciji materijala, nudimo vam iskustvo, stručnost i resurse bez premca. Naši inspektori razumeju uslove propisane zakonom i regulatorne zahteve širom sveta, tako da vam mogu pomoći da steknete sertifikaciju materijala za bilo koje ciljno tržište.\nUz jedinstveno prisustvo širom sveta, nudimo vam pogodne usluge "sve na jednom mestu" na globalnom nivou duž čitavog lanca snabdevanja materijalom, od projektovanja i proizvodnje do sklapanja, konačnog kontrolisanja i provere usaglašenosti. Pored toga, naše znanje i iskustvo, kao i stručnost protežu se izvan redovnih usluga sertifikacije. Takođe, možemo vam pomoći da razumete koncept i proces sveobuhvatne sertifikacije.\nKontaktirajte nas već danas da biste saznali kako naše usluge sertifikacije materijala mogu da vam pomognu da budete usaglašeni sa međunarodnim i regionalnim, direktivama, kao i propisima širom sveta.


Predsednik Lacija odbio astronomsku sumu za reprezentativca Srbije?! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Predsednik Lacija odbio astronomsku sumu za reprezentativca Srbije?!\nPredsednik Lacija odbio astronomsku sumu za reprezentativca Srbije?!\nProteklog letnjeg prelaznog roka srpski reprezentativac, Sergej Milinković-Savić bio je jedan od najtraženijih fudbalera u Evropi, ali na kraju do transfera nije došlo, te je talentovani vezista ostao u redovima Lacija.\nPrvi čovek rimskog kluba, Klaudio Lotito otkrio je da je dobio ponudu vrednu 160 miliona eura za usluge reprezentativca Srbije, ali da se na kraju ipak nije odlučio da realizije transfer Milinković-Savića.\n“Moj interes i želja jeste da izgradim jak i pobednički tim. Odnosno, da se pojačavamo, a ne da prodajemo igrače. Da sam razmišljao drugačije, onda bih prodao Milinković-Savića za 160 miliona eura. Mogao sam to da uradim prošlog leta, ali sam tu ponudu odbio. Siguran sam da bi svaki drugi predsednik na mom mestu postupio drugačije od mene”, izjavio je Lotito.\nPrethodni tekstBelgijanac van stroja\nSledeći tekstNBA predlog: Izostankom dosta profitira ovaj igrač


U kontejnerima zrno nade za bh. privredu – ASinfo Portal\n05.07.2021. / 9:42\nBANJALUKA – Kontejnerski prevoz robe iz Kine poskupio je čak 2,5 puta, što bi dugoročno moglo predstavljati šansu za bh. privredu, u smislu dolaska potencijalnih evropskih investitora u BiH, smatraju stručnjaci.\nIpak, sagovornici “Nezavisnih novina” ističu da novonastala situacija, uz pozitivne, ima i brojne negativne efekte za našu ekonomiju.\n“Tačno je da je kontejnerski prevoz robe iz Kine poskupio oko 2,5 puta, ali to ne znači mnogo za BiH, jer je naša izvozna baza dosta niska, tako da ni u kom slučaju ne možemo biti konkurentni kineskoj robi. Pogodnost je ta da ćemo manje uvoziti robu iz Kine, a sadašnja pokrivenost uvoza izvozom je oko pet odsto. Ono što bi mogla biti šansa za bh. privredu jeste dolazak potencijalnih evropskih investitora u BiH”, rekli su za “Nezavisne novine” iz Spoljnotrgovinske komore BiH.\nDa bi ovakva situacija dugoročno mogla evropske, odnosno zapadne investitore okrenuti prema BiH, smatra i ekonomski analitičar Igor Gavran.\nKako on ističe, sve češći poremećaji u snabdijevanju iz ovih dalekih istočnih regija koje smo osjetili, od pandemije, preko blokade Sueckog kanala, do obustava rada u lukama i aktuelnog rasta cijena kontejnerskog prevoza, navode evropske i druge zapadne kompanije da razmišljaju o prenosu dijela proizvodnje nazad u Evropu ili o razvoju vlastite proizvodnje.\n“U takvim planovima Bosna i Hercegovina bi, zahvaljujući svojoj lokaciji i slobodnoj trgovini sa EU, mogla biti jedan od kandidata za takva ulaganja i tako dugoročno profitirati”, pojasnio je Gavran za “Nezavisne novine”.\nMeđutim, kako i on upozorava, povećani troškovi kontejnerskog prevoza robe iz Kine i ostalih azijskih zemalja su štetni za one bh. proizvođače koji repromaterijale uvoze iz ovih zemalja i nemaju za njih domaću alternativu.\n“Iako bi dugoročno ovakvo stanje moglo podstaći razvoj domaće proizvodnje nekih od ovih repromaterijala i u BiH, upitno je ima li kapitala i spremnosti za ovako nešto, jer nema garancije da troškovi prevoza neće u narednom periodu biti smanjeni na raniji nivo koji bi takva ulaganja učinio neisplativim”, naveo je Gavran.\nOn dodaje da su, kada je riječ o gotovim proizvodima koji se uvoze iz ovih zemalja, neki limitirani pozitivni efekti mogući, jer rast cijena uvoznih proizvoda čini domaće konkurentnijim.\n“Međutim, ponovno je problem u činjenici da veliki broj ovih proizvoda u BiH niko ne proizvodi i tako pozitivni efekat mogu osjetiti tek distributeri uvoznih proizvoda iz trećih zemalja”, naveo je Gavran.\nVlasnik jedne firme koja se bavi veleprodajom robe široke potrošnje, a koju uvozi iz Kine, ističe da je rast cijene prevoza iz te zemlje drastično osjetan od novembra prošle godine.\n“Cijene non-stop skaču i niko ne zna kad će se to zaustaviti. Nema predviđanja, niko ništa ne može da garantuje. U novembru prošle godine transport je po kontejneru koštao od 8.000 do 9.000 dolara, a, evo, sada košta i do 17.500 dolara. Ponude, međutim, variraju, imate i one od 13.000 dolara. Ali, ako izaberete nižu cijenu, to vam je kocka, niko vam ništa ne garantuje u smislu transporta”, rekao je sagovornik “Nezavisnih”.\nOsim toga, kako je dodao, nije više problem samo u cijenama transporta, već se pojavio još jedan problem, a odnosi se na nedostatak praznih kontejnera.\n“Bukira se mjesto na brodu i to se završi, ali nema dovoljno kontejnera da biste u njih natovarili robu”, rekao je sagovornik “Nezavisnih novina”.\nTagovi: bihkontejnerski prevoz\nImovina „Jugoprevoza“ prodata za osam miliona dinara


Hemofarm objavio Izveštaj o održivom razvoju za 2019. - EkoForum\nНед. феб 28th, 2021\nBEOGRAD – Uprkos stalnom rastu proizvodnje, Hemofarm je u prethodnom periodu uspeo da smanji utrošak energenata u proizvodnim procesima. Tokom poslednje decenije kada je protekla u velikoj posvećenosti održivom razvoju, kompanija je smanjila potrošnju vode za oko godinu dana njenog prosečnog korišćenja i sačuvala oko 157 hektara šuma što je približno površini od 200 fudbalskih terena, istaknuto je u tek objavljenom Hemofarmovom Izveštaju o održivom razvoju za 2019. godinu.\n„Za nas u Hemofarmu održivi razvoj nije ništa drugo do domaćinsko poslovanje, ono unutar kuće, ali i prema zajednici. Prošle godine postavili smo brojne rekorde u poslovanju: od istorijskog obima proizvodnje i veličine proizvodnog portfolija do novog rasta prodaje. Zabeležili smo povećanje broja zaposlenih i skoro 27 miliona evra investicija u proizvodnu opremu i inovativne tehnologije. U isto vreme, naši zaposleni volontirali su 1.874 sati ili 2,5 meseca. Sve ovo pomoglo je da se ove godine sa aktuelnom pandemijom suočimo na efikasan i odgovoran način, i da na delu pokažemo koliki značaj domaća proizvodnja lekova i medicinskih sredstava ima za državu i građane, posebno u vremenima krize. Održivi razvoj jednak je snažnom imunitetu – on se stvara i jača kako bi se uspešno nastavilo dalje. Tako je i nas u Hemofarmu ojačao i dobro pripremio za pandemijsku krizu koja je usledila”, ističe dr Ronald Zeliger, generalni direktor Hemofarma.\nOd oko 3.500 zaposlenih većinu čine žene – čak 53 odsto, a one su i većinski zastupljene u rukovodstvu kompanije. Naravno, žene i muškarci u Hemofarmu jednako su plaćeni za iste poslove koje obavljaju\nOrganizovano je 16.130 sati obuka, edukacija i usavršavanja za zaposlene, duplo više u odnosu na 2018\nUdeo domaćih dobavljača čini oko 88 odsto\n-Hemofarm poseduje sopstvene reni bunare čime ne opterećuje sistem javnog vodovoda


Projektom RRA ”Zlatibor” do fabrike koja pravi košnice\nJuly 20, 2016 Administrator 0 Comment Milomir Tucuovic, pcelarstvo, rra zlatibor\nStalne aktivnosti užičke RRA ”Zlatibor” u okviru njenog Programa razvoja privatnog sektora (PSD) daju nove rezultatate u zapošljavanju mladih ljudi. Reč je ponovo o pčelarstvu, gde su opštine iz cele Srbije uključene u PSD program. Ovog puta, zahvaljujući privatno-javno-razvojnom partnerstvu, otvorena je nova fabrika za proizvodnju košnica i pčelarske opreme u Trgovištu, koja zapošljava 30 radnika. Već je u ovoj opštini na jugu Srbije zahvaljujući aktivnostima PSD programa 40 mladih pčelara početnika otpočelo proizvodnju meda.\nPo rečima koordinatora ovog projekta Milomira Tucovića, prilikom otvaranja fabrike u Trgovištu predstavljeni su rezultati projekta ”Unapređenje obima i kanala prodaje u sektoru medarstva”, prednosti uvođenja saradnje privatnog i javnog sektora za zapošljavanje, kao i utcaj PSD u uspostavljanju privatno-javno-razvojnog partnerstva.\n– RRA ”Zlatibor” je kroz svoj PSD program finansiran od Švajcarske agencije za razvoj i saradnju sprovela program podrške za nezaposlene u sektoru pčelarstva, uspostaviviši javno-privatno partnerstvo između Pčelarske zadruge ‘Roj” iz Trstenika i opštine Trgovište. Ta lokalna samouprava prepoznala je uspešnost modela podrške i suinvestirala podršku za 40 mladih nezaposlenih pčelara početnika u započinjanju posla sa 15 košnica. Tokom realizacije ove aktivnosti PSD program je uočio mogućnosti za otvaranje novog pogona za proizvodnju košnica i pokrenuo dijalog između zadruge ”Roj” i opštine Trgovište. Rešavanjem administrativnih problema koji su opterećivali bivšu farmu zečeva, opština Trgovište je stvorila preduslove za novu investiciju na svojoj teritoriji. Uspešno posredovanje PSD programa, uz svesrdno zalaganje rukovodstva opštine Trgovište, rezultiralo je ulaganjem Pčelarske zadruge ”Roj’ u navedeni pogon, koji zapošljava 30 radnika i već je proizveo prve košnice za korisnike programa iz Trgovišta. Švajcarska smatra da je saradnja privatnog i javnog sektora najodrživiji način razvoja i da spoj kreativnosti privatnog kapitala uz podršku lokalnih samouprava dovodi do novih investicija i zapošljavanja, naročito u ruralnim sredinama. A izuzetni prirodni potencijali sektora poljoprivrede i tradicionalnih proizvoda su izvozna šansa Srbije, pre svega na evropskom tržištu – ističe za naš portal Milomir Tucović.\n← Na ”Rakijadi” u Šljivovici 57 medalja\nMladi folklorci, ”Riblja čorba”, ”Blekova petorka” i drugi na ”Užičkom letu” →


Sistemska oplata, prateća oprema i potrošni materijal\nSomborelektro d.o.o. Sombor je jedna od vodećih trgovačkih kuća elektroinstalacionim materijalom, elektroopremom i elektropostrojenjima u Srbiji. Velika diversifikacija naše ponude čini naše prisustvo na tržištu izrazito konkurentnim i uspešnim. Dvadeset godina ozbiljnog pristupa kupcima, stalne težnje ka povećanju kvaliteta usluga i kontinuirani rast prodaje nas argumentovano preporučuju kao odgovornog i pouzdanog partnera. Tradicija i rezultati stoje iza nas.\nVeć dugi niz godina, Saga Drvo je poznata kao proizvođač parketa i brodskog poda vrhunskog kvaliteta. Reputaciju smo zaslužili zahvaljujući konstantnim i striktnim kontrolama kvaliteta, pažljivim izborom sirovine, posebnim nadzorom nad proizvodnim procesom i poštovanjem rokova isporuke, a sve u cilju da maksimalno izađemo u susret očekivanjima klijenta.\nNaši kontrolori kvaliteta nadgledaju svaku fazu proizvodnje, od obrade trupaca pa sve do pakovanja proizvoda.\nAmpton Group LLC\nVojvode Stepe 207/14\nMi u firmi Ampton Group LLC želimo da unesemo u Vaše domove čistu energiju prirode. Zato se i trudimo da naši proizvodi budu napravljeni od najkvalitetnijeg drveta, pažljivo obradjenog i tako postavljenog da u svakom kutku Vašeg doma možete osetiti dodir prirode.\nU okviru naše ponude nalazi se široka paleta raznih vrsta parketa, masivnih podova i pratećih proizvoda: lajsni, gazišta, pultova od masivnog drveta.


Evropska konvencija o ljudskim pravima – 70 godina unapređivanja ljudskih prava\n4 novembar 2020\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD)...\nZavršena izrada Nacrta zakona o muzejskoj delatnosti\nSrbija 15 januar 2021\nMinistarstvo kulture i informisanja Vlade Republike Srbije...\nNa Zlatiboru počela sa radom najduža panoramska gondola na svetu\nDogađaji 15 januar 2021\nNa Zlatiboru je svečano otvorena najduža panoramska...\nPodsticaji investitorima da u Srbiji proizvode audiovizuelna dela\nMinistarstvo kulture i informisanja saopštilo je da...\nMinistarstvo kulture i informisanja Vlade Republike Srbije saopštilo je da je rad na Nacrtu zakona o muzejskoj delatnosti završen,...\nNa Zlatiboru je svečano otvorena najduža panoramska gondola na svetu, dužine devet kilometara i koja povezuje centar Zlatibora sa...\nMinistarstvo kulture i informisanja saopštilo je da je Vlada Republike Srbije danas donela Uredbu o podsticajima investitorima da u...\nJedinstveno tržište Zapadnog Balkana važno za Srbiju\nPitanje jedinstvenog tržišta na Zapadnom Balkanu je najvažnije pitanje za Srbiju, poručio je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež...\nEvropa danas slavi 70. godišnjicu potpisivanja Evropske konvencije o ljudskim pravima (EKLJP), ključni dokument koji na kontinentu štiti demokratiju, vladavinu prava i ljudska prava više od 830 miliona građana i građanki. Srbija je postala članica Saveta Evrope 2003. godine, a potpisnica Konvencije 2004. godine, potvrđujući svoju posvećenost boljoj zaštiti prava građanki i građana Srbije.\nOvim povodom, Savet Evrope, u saradnji sa Evropskom unijom, organizovao je svečani događaj „Evropska konvencija o ljudskim pravima – 70 godina unapređivanja ljudskih prava“ u Beogradu. Okupio je najznačajnije partnere Saveta Evrope, predstavnike zemalja članica, međunarodnih organizacija i institucija Srbije koje se bave zaštitom ljudskih prava.\nIvanka Popović, rektorka Univerziteta u Beogradu, poželela je dobrodošlicu zvanicama u ime Univerziteta u Beogradu i akademske zajednice Univerziteta. Šef Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu, Tobias Flesenkemper, istakao je da je ovaj događaj jedan od retkih koji obeležavaju godišnjicu Konvencije, usled pandemijske situacije. Zamenica šefa Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji, Mateja Norčič Štamcar, ovim povodom je rekla da su poštovanje ljudskih prava i dostojanstva osnivački principi Evropske unije. Istorija je pokazala da nije dovoljno samo proklamovati poštovanje ljudskih prava, već da je neophodno i boriti se za njihovu zaštitu, dodala je. „Upravo zbog toga Evropska unija insistira na politikama i praksi u ovoj oblasti, stavljajući poglavlje 23 kao jedno od primarnih tema u pregovaračkom procesu“, rekla je.\n„Preduslovi za puno uživanje i zaštitu ljudskih prava jesu postojanje efikasnog pravnog sistema, uključujući zakonodavstvo i institucionalni okvir, zatim efikasnog i nepristrasnog pravosuđa i nezavisnih tela odgovornih za praćenje zaštite ljudskih prava i osnovnih sloboda“, dodala je Norčič Štamcar, ističući podršku koju EU pruža institucijama i organizacijama civilnog društva u Srbiji u ovoj oblasti.\nGeorgios Diakofotakis, ambassador Grčke u Srbiji, u ime predsedavanja Grčke Komitetu ministara Saveta Evrope, istakao je da će Atinska deklaracija, koja će biti usvojena danas, naglasiti značaj Konvencije u vanrednim okolnostima.\n„Naša opreznost u ovo vreme meriće se prema našim mogućnostima da se prilagodimo novim okolnostima“, zaključio je on.\nSnežana Marković, predsednica Ustavnog suda, osvrnula se na na uticaj Evropske konvencije u Srbiji. Kako je navela, Konvencija inspiriše stvaranje i evoluciju ustavnih garancija u Evropi, ali i širom sveta.\n„Rezultati i analize pokazuju da se Ustavni sud Srbije često poziva na Evropsku konvenciju i praksu Evropskog suda za ljudska prava“, dodala je ona.\n„Konvencija je važan instrument u rukama sudova Srbije. Omogućava im pristup najvišem sistemu zaštite ljudskih prava“, rekao je Dragomir Milojević, predsednik Vrhovnog kasacionog suda. „Sudije imaju najvišu odgovornost za sprovođenje Konvencije“, zaključio je.\n„Ljudska prava nisu teorijska ili iluzorna, već praktična“, rekla je profesorka Angelika Nusberger, sudija Evropskog suda za ljudska prava izabrana ispred Nemačke (2011-2019), potpredsednica Suda (2017-2019) i članica Venecijanske komisije. Podvukla je važnost Evropskog suda za ljudska prava i ponovila da Sud često nazivaju „savest Evrope“, pa evropske države rade zajedno na konsolidaciji rada Suda i njegovom kretanju napred.\nObeležavanje Međunarodnog dana prava javnosti da zna\nVesti 25 septembar 2020\nMeđunarodni dan prava javnosti da zna biće obeležen u ponedeljak, 28. septembra 2020. godine, od 11.00 do 12.30 časova. Poverenik će i ove godine obeležiti...\nDogađaji 9 maj 2020\nDan Evrope simboliše obećanje mira, prosperiteta i solidarnosti, saglasili su se šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Sem Fabrici, i predsednica Vlade Srbije...\nZnačaj aktivnog građanstva i mladih u kontekstu Konvencije istaknuti su u izlaganju Emilije Gagrčin, članice Savetodavnog veća za mlade Saveta Evrope. Kako je istakla, programi, poput onog o kvalitetnom obrazovanju za sve, koje podržavaju EU i Savet Evrope, su itekako potrebni. Oni pružaju mogućnost obrazovnim sistemima da prihvate demokratsku kulturu i omoguće većem broju mladih ljudi da govore zajedničkim jezikom demokratije i ljudskih prava, razumeju šta znače politički pluralizam i učešće i kako da učestvuju u procesima donošenja odluka.\nOvaj događaj je organizovan u okviru projekata „Jačanje efikasnih pravnih sredstava za sprečavanje kršenja ljudskih prava u Srbiji“ i „Kvalitetno obrazovanje za sve“, koji se sprovode u okviru zajedničkog programa Evropske unije i Saveta Evrope „Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku 2019-2022“.


Beograd kroz zeleni objektiv – EOC\nProjektom se želi skrenuti pažnja omladinske populacije u Beogradu na akutne probleme zagađenja životne sredine i podstaći njihov širi angažman na rešavanju istih. Mladi predstavljaju značajan resurs i pokretače u oblasti zaštite životne sredine, pa će u cilju povezivanja omladine i lokalne samouprave biti kontaktirane lokalne kancelarije za mlade. Nalazi projekta „Životna sredina u omladinskoj politici u Srbiji“ su pokazali da je nedostatak informacija najveća prepreka za uključivanje mladih u aktivnosti. Zato je jedan od osnovnih ciljeva projekta podizanje svesti i edukacija mladih posebno srednjoškolaca kroz promovisanje Zelenih pravila ponašanja, koja će se naći u priručniku za mlade pod nazivom Zeleni bonton. Ovaj priručnik za pravilno ponašanje prema životnoj sredini će biti predstavljen u 12 škola i 8 lokalnih kancelarija za mlade u Beogradu, tako da će veliki broj mladih ljudi steći neophodne veštine za donošenje bitnih odluka i uzimanja učešća u akcijama.\nTakođe, jedan od ciljeva projekta je i promovisanje odgovornog ponašanja prema životnoj sredini kroz konkurs „Beograd kroz zeleni objektiv“. Mladi će imati priliku da kroz svoj objektiv zabeleže zagađena područja Beograda kao i primere ekološki čistih teritorija koje služe kao uzor.\nKonkurs će trajati od 12. avgusta do 6. oktobra i pristigle fotografije će biti izložene na otvorenoj izložbi, kako bi se skrenula pažnja javnosti na problem zagađenja. Prilikom zatvaranja izložbe biće dodeljena nagrada za najbolju uz prisustvo medija.\nDugoročno gledano, projekat će doprineti povećanom učešću mladih, posebno lokalnih kancelarija za mlade, u aktivnostima zaštite životne sredine jer će im sve potrebne informacije kako da se pravilno ponašaju i kada da učestvuju biti dostupne. Evropski omladinski centar će raditi na stalnom ažuriranju informacija o aktivnostima u oblasti životne sredine na portalu Zeleni aktivista.\nProjekat „Beograd kroz zeleni objektiv“ realizuje Evropski omladinski centar u saradnji sa Gradskom opštinom Zemun uz podršku Sekretarijata za zaštitu životne sredine Grada Beograda.


Visoko domaćin obilježavanja godišnjice formiranja 3. korpusa Armije RBiH\nU kabinetu gradonačelnika Visokog Mirze Ganića danas je održan radni sastanak, a povod je obilježavanje godišnjice formiranja 3. korpusa Armije RBiH, koje će ove godine biti održano u Visokom. Tim povodom sastanku je prisustvovao i ministar za boračka pitanja Zeničko – dobojskog kantona Fahrudin Čolaković, kao i predstavnici Saveza RVI ZDK, te domaćina, organizacije RVI Visoko i boračkih organizacija.\nTokom sastanka utvrđene su aktivnosti na organizaciji ovog zaista velikog i značajnog događaja za Visoko, a gradonačelnik Mirza Ganić je ponudio punu podršku kako bi ovaj događaj bio održan na najvišem mogućem nivou.\nPovodom godišnjice formiranja 3. korpusa Armije RBiH na obilježavanje u Visoko će stići brojne delegacije, članovi udruženja Ratnih vojnih invalida, kao i boračkih udruženja, ali i delegacije iz ukupno 22 općine koje su bile dio 3. korpusa.\nOdržat će se i Svečana akademija, kao i defile ulicama Visokog, te polaganje cvijeća i odavanje počasti najboljim i najhrabrijim sinovima ove zemlje.


Objavljen Izvještaj o izvršenoj finansijskoj reviziji NVO „Perspektiva – Ana e Malit“ za 2012. godinu\nPodgorica, 16. oktobar 2013. godine - Državna revizorska institucija je u skladu s Zakonom o finansiranju političkih partija objavila izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja NVO „Perspektiva – Ana e Malit“ za 2012. godinu.\nPredmet revizije je Godišnji finansijski izvještaj NVO „Perspektiva – Ana e Malit“ za 2012. godinu i usklađenost poslovanja iste sa zakonskom regulativom.\nNa bazi sprovedenih revizija, utvrđenog činjeničnog stanja i razmatranja izjašnjenja subjekata revizije na preliminarne izvještaje DRI, nadležni Kolegijum izrazio je pozitivno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj NVO „Perspektiva – Ana e Malit“ za 2012.godinu.\nKonačan izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja NVO „Perspektiva – Ana e Malit“ za 2012. godinu zvanično je objavljen na web stranici Državne revizorske institucije.\nIzvjestaj o izvrsenoj finansijskoj reviziji NVO „Perspektiva – Ana e Malit“ za 2012. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Savjeta za privatizaciju i kapitalne projekte za 2012.godinu\tObjavljen Izvještaj o reviziji upravljanja poslovnim prostorima »


Za sedam dana počinje sa radom rendgen aparat u Domu zdravlja u Čoki · Max Info\nZa sedam dana počinje sa radom rendgen aparat u Domu zdravlja u Čoki\nObjavio Manda Vuković | 31.03.2021.\nStana Đember: Epidemiološka situacija nije sjajna, tu smo da pomognemo\n– Građani su savesni i svesni pošasti koja nas je zadesila u vezi sa virusom korona i vode računa o svim epidemiološkim merama, ali je, ipak, broj obolelih u porastu. Stoga apelujem na sve građane da se vakcinišu, pre svega zbog sebe i radi svih nas – izjavila je predsednica opštine Čoka Stana Đember.\nOna je za Naxi Max radio potvrdila da imunizacija u Domu zdravlja teče po planu, da građani znaju da prijavu za imunizaciju mogu da obave elektronskim putem i u svojim mesnim zajednicama, kao i da to mogu da učine i u njenom kabinetu, odnosno da sekretarica predsednice prima prijave za vakcinisanje.\n– Prema informacijama s kojima raspolažem najduže se, s tim u vezi, čeka do 48 sati. Dom zdravlja raspolaže kineskom i fajzerovim vakcinama a, kako saznajem, uskoro stižu i cepiva sputnjik – naglasila je Stana Đember.\nPrema njenim rečima, važna informacija jeste i da će za sedam dana početi sa radom i rendgen aparat.\n– Želim, kada je o tome reč, da se zahvalim na strpljenu svim našim građanima. Srećni smo što je nabavljen takav aparat i osposobljeno odeljenje, tj. što je lekarsko osoblje takođe dobilo sertifikate za dalje delovanje. Nažalost, lekar iz tog tima je, između ostalih, bio pozitivan na koronu, ali je dobra vest da rendgen ambulanta u Čoki i pored svega uskoro počinje sa radom – naglasila je Stana Đember.\nGovoreći o “redovnim” aktivnostima predsednica čokanske opštine je potvrdila da će ovih dana biti potpisani ugovori o saradnji sa kulturnim, sportskim i drugim sličnim udruženjima građana u opšini Čoka.\n– U ovakvim prilikama uvek s ponosom ističemo da nam je čast što imamo bogatstvo udruženja koje deluju u našoj opštini i što su obezbeđena sredstva za njihovo redovno finansirane. Želim svima njima da se zahvalim, a posebno onima koji vode ovakva uduženja, na uloženom naporu i iskrenom volonterskom radu. S tim u vezi, želim istovremeno da ukažem da, ukoliko epidemiološka situacija bude dozvoljavala i budu dozvoljene manifestacije, raspisaćemo konkurse kako bi one mogle da se održe – istakla je predsednica čokanske opštine.\nOna je dodala da su svi građani, očigledno, željni lepog druženja pošto se više od godinu dana bore sa opasnim virusom.\n– Jedini cilj za sada jeste, pre svega, da se izborimo sa ovom teškom situacijom. Nadamo se boljim vremenima kada ćemo se ponovo još više družiti u radosti. Do tada, želim dobro zdravlje svim građanima, ne samo u našoj opštini Čoka, uz veliki pozdrav svih zaposlenih u lokalnoj samoupravi. Naravno, sve to uz poruku da su vrata i telefonske linije naše opštine uvek za sve njih otvoreni kako bismo zajednički rešavali eventualne probleme, gde god to možemo – zaključila je, u izjavi za Naxi Max radio, predsednica čokanske opštine Stana Đember.


Federalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić s načelnikom Općine Živinice Samirom Kamenjakovićem i sekretarom Ministarstva za rad, socijalnu politiku i povratak Tuzlanskog kantona Antom Iljkićem, potpisao je sporazum o izgradnji 129 stanova za raseljene osobe na području Živnica u okviru projekta CEB II (Zatvaranje kolektivnih centara).\nOvaj sporazum predviđa izgradnju tri stambene zgrade u živiničkim naseljima Barice, Kovači i Šarenjak, u kojima će domove naći 354 raseljena lica, koja trenutno žive u neuslovnom ambijentu kolektivnih centara Karaula, Višća, Barice, Kovači i Šarenjak na području općine Živinice.\n- Ovaj projekat jedna je od aktivnosti koju s posebnim ponosom provodimo. Na području Federacije, nažalost, još uvijek postoje kolektivni centri, u kojima stanuje oko pet hiljada raseljenih. Posvećeni cilju osiguranja dostojanstvenog i uslovnog smještaja za sve te ljude, u dosadašnjem toku ovog mandata povećali smo napore, ubrzali proces i ostvarili pomake - kazao je Ramić, dodavši da su u Tešnju i Maglaju otvoreni građevinski radovi na zgradama, u desetak općina su započete procedure, dok će u Tuzli uskoro biti započeta gradnja.\n- Sada je došao red da projekat CEB donese radosne vijesti za raseljene u Živinicama. Finansijski gabariti projekta, čija je vrijednost za BiH 104 miliona, su impresivni, ali je još važnija njegova humana misija i vrijednosti koje sa sobom nosi solidarnost, brigu i podršku onima kojima je ona potrebna - poručio je federalni ministar.\nFederalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica, kroz kreditna sredstva odobrena od strane Razvojne banke Vijeća Evrope provodi projekat CEB II, a ukupna vrijednost projekta za Živinice je 4,7 miliona eura.\nOpćinske vlasti u Živinicama već su osigurale zemljište za izgradnju objekata i preuzele obavezu prikupljanja potrebne dokumentacije, kao i osiguranja priključaka na vodovodnu, elektroenergetsku i druge mreže.\nKroz zajednički napor institucija vlasti bit će proveden proces odabira arhitektonskih planova i izvođača radova, kao i krajnjih korisnika, raseljenih lica, koja će po završetku gradnje, dobiti na korištenje stanove po principu javnih stambenih rješenja, saopćeno je iz Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica.


RTS :: Potpisan ugovor u Naučno-tehnološkom parku, EU i Svetska banka podržavaju istraživače sa 84 miliona evra\nPolitika Potpisan ugovor u Naučno-tehnološkom parku, EU i Svetska banka podržavaju istraživače sa 84 miliona evra\nčetvrtak, 19. maj 2022, 15:31 -> 17:44\nProces pristupanja Evropskoj uniji je od fundamentalnog značaja za zajedničku budućnost Srbije i Unije, izjavio je u Beogradu predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel i naveo da je Srbija napravila veliki korak otvaranjem dodatnih poglavlja što je, kako je istakao, "znak poverenja".\n"Uveren sam da ćemo danas preduzeti korake u pravom smeru zato što osećamo da postoji nešto veće od nas", poručio je Mišel.\n"To je ono što je za nas dovedeno u pitanje, a ako zajedno radimo i idemo u istom smeru imaćemo i istu zajedničku budućnost", kazao je Mišel.\n"Ovde sam ne samo da bih posetio srpske firme već zato što srpske firme jesu deo naše zajedničke budućnosti, i zbog mogućnosti da dalje radimo zajedno, da ubrzamo proces evrointegracija i da garantujemo bolju budućnost svuda na evropskom kontinentu", rekao je Mišel.\n"Samo po tome može da se vidi koliko je Srbija napredovala i koliko smo se promenili. I tim putem moramo da nastavimo", poručio je Vučić, nakon potpisivanja sporazum na osnovu koga će EU i Svetska banka zajednički finansirati srpske istraživačke i startap zajednice sa ukupno 84,5 miliona evra.\n"Želim svim inovativnim ljudima da se kreacije njihovog uma ostvare", poručio je Vučić.\n"Drago mi je što smo ovu posetu počeli baš u NTP Beograd i nadam se da ćemo imati više prilike u budućnosti da vidimo neke druge gradove u unutrašnjosti, južno od Beograda, da vidimo i Niš i Kragujevac, Leskovac, Kruševac, Kraljevo i Čačak, pa da sami steknete utisak o Srbiji, posle čega nijedan izveštaj ne može to da promeni i napravi ga lošijim", istakao je Vučić.\n"Ovo je prvi naučno-tehnološki park, otvoren 2015. godine, kada je predsednik Vučić bio premijer, a 2016. smo osnovali Ministarski savet za informatičko-tehnološko i inovaciono preduzetništvo, što je bio početak ozbiljnog bavljenja države inovacijama i ulaganja u startape i razvoj", rekla je premijerka Brnabić.


Na okruglom stolu o izazovima u borbi protiv visokotehnološkog kriminala u Srbiji, on je rekao da ta vrsta kriminala u Srbiji prati savremene trendove i da su pravci napada u poslednje vreme finansijske institucije i kompanije koje u poslovanju koriste nove tehnologije. Prema rečima Živanovića, broj foruma na kojima se okupljaju oni koji se bave visokotehnološkim kriminalom, kako bi razmenili znanja i iskustva i privukli nove kriminalce, danas su mnogo zatvoreniji nego ranije.\nBroj servisa za aktivne i pasivne napade na računare i računarske mreže danas su dostupni svakome ko koristi internet mrežu, istakao je on. Živanović je istakao da je jedan od prioriteta Odelenja MUP za borbu protiv visoktehnološkog kriminala zaštita najranjivije populacije, odnosno dece i omladine. Na suzbijanju distribucije dečje pornografije preko interneta provodimo stalnu akciju "Armagedon", napomenuo je on.\nPredvidjanja FBI, kako je naveo, ukazuju da bi visoktehnološki kriminal u skorijoj budućnosti mogao postati veća pretnja od terorizma.\nYou are here: PočetnaVESTIŠtete od visokotehnološkog kriminala milionske


LG OLED TV paneli dobili 'Eye Comfort Display' sertifikat - BIGportal.ba\nLG OLED TV paneli dobili ‘Eye Comfort Display’ sertifikat\nJuli 4, 2019 066\nS obzirom na to koliko vremena provodimo gledajući u ekrane, poput televizora, postoji nekoliko stvari koje je potrebno imati na umu\nKompanija LG je nedavno objavila da je dobila sertifikat “Eie Comfort Display”, od strane TÜV Rheinlanda za svoje velike OLED TV panele. Ovaj sertifikat i funkcija proveravaju karakteristike kao što su sadržaj plavog svetla, treperenje slike, kao i prikaz visokog kvaliteta.\nPrema rečima Chang-Ho Oha – izvršnog potpredsednika kompanije LG i šefa TV Business odeljenja kompanije LG Display: “TÜV Rheinland sertifikacija označava da su OLED TV-paneli LG Display-a sada međunarodno priznati kao diuspleji koji pozitivno utiču na zdravlje očiju. Očekujemo da potrošači sada mogu da izaberu svoje OLED televizore sa više samopouzdanja“.\nžStvari poput plavog svetla, koje emituju naši displeji, su povezane sa poremećajima u našem ciklusu spavanja, i to je razlog zbog kojeg vidimo sve više kompanija koje dolaze do načina da ograniče “blue light” emisiju. Na primer, Apple-ovi iOS uređaji dolaze sa Night Shift režimom koji povećava temperaturu boje ekrana tako da se emituje manje plave svetlosti.\nHuawei čeka na službeno odobrenje za nastavak korišćenja Androida


Nakon štampanja, elementi se prednaprežu i potom spajaju na licu mesta kako bi formirali pasarelu.\nTehnološki fakultet u Ajndhovenu raspolaže robusnim 3D štampačem koji može da štampa zaista velike predmete. Sledeći predmet koji izlazi iz ovog štampača jeste prvi na svetu 3D štampani prednapregnuti betonski most!\nMost za bicikliste i pešake biće montiran u malom holandskom mestu Gemert, i to će biti prve takve vrste zahvaljujući inovativnom tehnici štampanja koja smanjuje otpad, piše portal 3D Print.\nPogledajte kako to izgleda štampanje i prednaprezanje elemenata:\nMost će biti napravljen iz štampanih betonskih komada u obliku spirale koji će se potom prednapregnuti sajlama.\nIako je u Madridu, ranije ove godine, zvanično instaliran prvi 3D štampani most na svetu, verzija u Gemertu je nešto sasvim drugačije. Most će biti napravljen iz štampanih betonskih komada u obliku spirale koji će se potom prednapregnuti. Kroz šupljine će se provući sajle koje će se nakon prinošenja čeonog betonskog elementa prednapregnuti. Ovako se dobija kompaktan betonski blok sposoban da ponese velika opterećenja s minimalnim ugibima.\n3D štampanje elemenata u obliku spirale\nKorišćena je gušća betonska mešavina od uobičajene\nBetoniranje bez oplata\nPrilikom štampe koristi se betonska mešavina koja je gušća od uobičajene u cilju da elementi zadrže svoju formu po izlasku iz mašine. Ovakvim procesom smanjuje se otpad što je veoma važno s aspekata zaštite prirodne sredine jer se proizvodnjom betona oslobađa ugljendioksid. Takođe, štampanjem betona lišava se potreba za oplatama čime se takođe smanjuje količina materijala potrebna za izvođenje objekta.\nPrednaprezanje betonskim elemenata sajlama\nInženjeri s fakulteta u Ajndhovenu su zajedno s timom iz holandske kompanije BAM Infra proveli dva meseca na štampanju delova mosta koji će krajem septembra biti sastavljeni u pasarelu preko jedne rečice.\n3D štampač impresivnih dimenzija\nOva 3D štampana kuća otporna je na jake zemljotrese\n#3d stampa #BAM Infra #betonski most #pasarela #prednapregnuti beton #prednaprezanje


Beta 2. avgusta 2021. 14:45\nProtokol o poslovnoj saradnji Pošta Srbije i Severne Makedonije potpisali su danas direktori tih preduzeća Zoran Djordjević i Jani Makraduli.\nTaj dokument je potpisan tri dana posle održavanja Regionalnog poslovnog foruma u Skoplju, u okviru inicijative „Otvoreni Balkan“, i prvi je korak ka konkretizaciji dogovora predsednika Srbije Aleksandra Vučića, premijera Severne Makedonije Zorana Zaeva i premijera Albanije Edija Rame, o učvršćivanju ekonomske saradnje u regionu.\nDjordjević je rekao da pošte Srbije i Severne Makedonije žele da budu lideri ne samo u nacionalnim, već i u medjunarodnim okvirima i da Protokol koji je potpisan predstavlja krovni okvir saradnje na ostvarenju tog cilja.\n„Danas smo utvrdili okvire za razvoj novih zajedničkih servisa, pre svega u domenu aktivnosti na kojima Pošta Srbije već intenzivno radi, a to su digitalizacija usluga i razvoj e-komerca. Približavanje Pošte Srbije i Severne Makedonije doprineće razvoju privreda naših zemalja, boljem nastupu na regionalnom tržištu i doneće nove poslove i prihode, kao i čvršće povezivanje naših gradjana i privreda“, izjavio je Djordjević.\nDjordjević je istakao da će Pošta Srbije, zahvaljujući razgranatoj mreži medjunarodnih linija, prvenstveno prema Severnoj Americi, nacionalne avio kompanije Er Srbija, koja će, kako se očekuje, uskoro uvesti i letove ka dalekom Istoku, postati regionalni centar logističko-poštanskih servisa, čime će dodatno podržati realizaciju inicijative „Otvoreni Balkan“.\nMakraduli je naveo da je potpisivanje Protokola o saradnji početak praktične implementacije inicijative „Otvoreni Balkan“, koju su u Skoplju najavili lideri Srbije, Severne Makedonije i Albanije.\n„Mi smo susedi i saradnici, ali suštinski naša saradnja može da bude daleko veća. Zato današnji dokument nije samo formalnost, jer će naša saradnja, posebno kroz razvoj e-komerca i logističkih kapaciteta, postaviti temelje za otvaranje trgovine na Balkanu, što ima izuzetan značaj i za prevazilaženje posledica izazvanih pandemijom koronavirusa“, rekao je Makraduli.\nDjordjević i Makraduli najavili su i da će vladama Srbije, Severne Makedonije i Albanije uputiti inicijativu za uspostavljanje zajedničke poštanske marke i jedinstvene cene za paketske usluge, kako bi se gradjanima sve tri zemlje omogućile usluge po jedinstvenoj tarifi, kao dodatni podstrek otvaranju tržišta Balkana.


Hoti: Gradonačelnici da se pripreme za nove mere • RTK\nHoti: Gradonačelnici da se pripreme za nove mere\nPremijer Kosova Avdulah Hoti, zatražio je danas od gradonačelnika opština na Kosovu da se pripreme za primenu novih mera u borbi protiv korona virusa a zbog novog talasa do kojeg bi, kako je saopšteno iz kosovske vlade, moglo doći već u septembru.\nHoti je danas zajedno sa ministrom zdravlja, Armendom Zemajem, ministrom prosvete i nauke, Ramom Ljikajem i gradonačelnicima i direktorima opštinskih zdravstvenih odeljenja na Kosovu prisustvovao elektronskom sastanku na kojem se razgovaralo o borbi protiv koronavirusa, saopšteno je iz kosovske vlade.\nKako se navodi u saopštenju, Hoti je pohvalio posvećenost gradonačelnika i zahvalio im se na saradnji i koordinaciji aktivnosti povodom mera u borbi protiv pandemije, ali i zatražio da se pripreme za nove mere.\n„Zatražio je da se izvrše pripreme za dalje mere od strane Opština za novi talas do kojeg bi moglo da dođe u septembru. U tom kontekstu ukazano je to da su neophodne pripreme za početak nove školske godine i obaveze opština u ovom procesu“, navodi se u saopštenju.\nNa sastanku koji je organizovala Asocijacija kosovskih opština, predsednik opštine Lipljan, Imri Ahmeti, predstavio je mere ovog udruženja za sprečavanje pandemije, navodi se u saopštenju, bez preciziranja o kakvim merama je reč.\nUjedno je ukazao da je neophodno stvaranje posebnih centara i formiranje timova koji će pružiti neophodne zdravstvene usluge obolelima od COVID-19.\nMinistar zdravlja, Armend Zemaj, koji je juče ujedno najavio mogućnost uvođenja novih mera pre septembra, izjavio je na ovom sastanku da je koordinacija aktivnosti sa opštinama od suštinskog značaja.\nNaveo je da će se poboljšati snabdevanje kiseonikom u regionalnim bolnicima, te da se ujedno očekuje nabavka novih vozila hitne pomoći.\n„Gradonačelnici su se bavili brojnim pitanjima koja se odnose na dodatne mere koje pomažu u sprečavanju širenja Covid-19, a za koje je prema njima, neophodna pažnja i blagovremeno obaveštavanje od strane Vlade Kosova“, dodaje se u saopštenju vlade, takođe bez preciziranja o tome koje bi nove mere mogle biti uvedene.\nPodsetimo, kosovski ministar zdravlja, Armend Zemaj, najavio je sinoć mogućnost uvođenja novih mera u borbi protiv koronavirusa pre septembra, među kojima bi se moglo naći i ograničenje kretanja građana, prenosi Gazeta Express.\nSa druge strane, poručio je da ukoliko se takva mera uvede, da se ona neće primenjivati u istom obliku kako je to bilo u martu mesecu, već da će biti „kontrolisano ograničenje kretanja“.\nKarpenter: Krajnji cilj dijaloga obostrano priznanje\n"Sprovođenje preporuka NIJZK obaveza svih građana"\nPokušaji DSK i PS o generanom direktoru RTK neuspešni


Dan online - Regioni: Plaćanje duga moguće u ratama - 2018-04-24\nRegioni IZ BARSKOG VODOVODA OBAVIJESTILI NEREDOVNE PLATIŠE Plaćanje duga moguće u ratama\nBAR – Uprava preduzeća Vodovod i kanalizacija Bar donijelo je odluku da svim korisnicima usluga koji imaju neizmirene obaveze po osnovu isporučene količine vode, omogući da dug plate u ratama.\nNeredovne platiše su tako u mogućnosti da potpisivanjem odgovarajućeg sporazuma o reprogramu, izmire dugovanje u skladu sa svojim finansijskim mogućnostima.\nPrema riječima izvršnog direktora Vodovoda Zorana Pajovića, osnovna djelatnost ovog privrednog društva je snabdijevanje stanovništva dovoljnim količinama vode za piće, ali se u ostvarivanju tog cilja svakodnevno suočavaju sa brojnim problemima i teškoćama, čije rešavanje zahtijeva znatna finansijska sredstva.\n– Za uredno vodosnabdijevanje od izuzetnog značaja je da svi korisnici naših usluga uredno izmiruju obaveze po osnovu isporučenih količina vode, jer je to jedini prihod ovog privrednog društva na kojem počiva održivost cjelokupnog sistema. Svjesni činjenice da sve izraženija ekonomska kriza ima za posledicu nelikvidnost privrednih subjekata i pad platežne moći stanovništva, odlučili smo da olakšamo korisnicima naših usluga da izmire svoj dug za utrošenu vodu, bez preduzimanja zakonskih mjera, tako što će svoje obeveze izmirivatu u ratama – kaže Pajović.


Treća doza: Evropska komisija ne preuzima odgovornost u slučaju da se za to odluče zemlje EU\n3. septembra, 2021 Vesti iz Sveta Napišite komentar\nZemlje članice Evropske unije (EU) koje su odlučile da pokrenu kampanje za dodatnu dozu vakcine protiv Kovida-19 mogle bi se izložiti povećanim pravnim rizicima, jer Evropska agencija za lekove (EMA) još uvijek nije preporučila primenu treće doze, podsetila je 26.avgusta 2021. Evropska komisija, prenosi francuski portal Ouest France.\nAEM, evropska agencija za lekove, u više je navrata izjavila je da nema dovoljno podataka da bi mogla odlučiti o mogućoj potrebi za dodatnom dozom vakcine protiv Kovid-19 i rasporedom njene primene.\nDodatne doze trenutno nisu uključene u odobrenja za stavljanje u promet vakcina protiv Kovida-19 i još nisu bile predmet naučne procene od strane AEM-a zbog nedostatka dovoljnih podataka, napominje Evropska komisija u saopštenju poslatom Rojtersu prošlog četvrtaka. Stoga je odgovornost za uključivanje dodatne doze u nacionalne kampanje imunizacije na državama članicama, navodi se u poruci Komisije.\nTagovi: Evropska komisija - evropska unija - Francuska


SAD za 285 miliona dolara smanjuje izdvajanja za UN | TRT Srpski\nSAD za 285 miliona d...\nSAD za 285 miliona dolara smanjuje izdvajanja za UN\nNeefikasnost i rastrošnost UN-a je općepoznata situacija. Ubuduće nećemo dozvoliti zloupotrebu velikodušnosti američkog naroda, poručila je američka ambasadorica u UN-u Haley\n26.12.2017 ~ 19.09.2020\nStalna ambasadorica Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Ujedinjenim nacijama (UN) Nikki Haley saopštila je da će zvanični Washington u narednoj fiskalnoj godini za 285 miliona dolara smanjiti budžetska izdvajanja za fondove UN-a.\nHaley je u pisanom saopštenju navela da je smanjenje izdvajanja sredstava za UN veliki korak SAD-a u pravom smeru.\n"Neefikasnost i rastrošnost UN-a je opštepoznata situacija. Ubuduće nećemo dozvoliti zloupotrebu velikodušnosti američkog naroda", poručila je Haley.\nSAD je i pored smanjenja budžetskih izdvajanja i dalje najveći donator UN-a. Ta zemlja daje 3,3 milijarde od ukupno 5,4 milijarde dolara UN-ovog budžeta za naredni fiskalni period.\nOdluka SAD-a o smanjenju davanja UN-u stiže nekoliko dana nakon što je Generalna skupština te organizacije većinom glasova usvojila rezoluciju oprečnu američkoj odluci o priznanju Jerusalema kao glavnog grada Izraela. Američki predsednik Donald Trump, a potom i ambasadorica Haley su otvoreno zapretili da će SAD smanjiti finansijsku pomoć zemljama koje glasaju za tu rezoluciju, a takvih je bilo 128.\nTagovi: #SAD , #UN , #Trump\nTurska zabeležila povećanje u izvozu mašina


Jumbo pravi ekspanziju na Balkanu - posle Sarajeva i Banja Luke stiže u Mostar i Tuzlu - Retail Serbia\nJumbo pravi ekspanziju na Balkanu - posle Sarajeva i Banja Luke stiže u Mostar i Tuzlu\nInvesticiona kompanija Balfin Grupa, franšizni partner grčke kompanije Jumbo, saopštila je da će nastaviti sa investiranjem na tržištu Bosne i Hercegovine otvaranjem novih maloprodajnih objekata.\nKompanija je saopštila da nakon otvaranja prve robne kuće Jumbo u Banja Luci i druge u Bosni i Hercegovini, zapošljava više od 100 radnika, kao i da je prodavnica koja je otvorena u Sarajevu zabeležila veliki uspeh. KidZone, deo Balfin Grupe zadužen za operacije Jumbo brenda najavljuje nove investicije i otvaranje prodavnica jednog od najpoznatijih grčkih maloprodajnih brendova u Mostaru i Tuzli tokom 2018. godine. Grupa trenutno poseduje osam Jumbo prodavnica u Albaniji, na *Kosovu i Bosni i Hercegovini, a ulazak je planiran i u Crnu Goru.\nŠirenje maloprodajnih brendova Balfin Grupa je nastavila i sa otvaranjem novog Spar supermarketa u Tirani. Kompanija je najavila i da će tokom sledeće godine krenuti u realizaciju još jednog šoping mola u Skoplju. Pored licenci Jumbo i Spar, Balfin poseduje logistički park u Tirani, dva šoping mola i veliki broj maloprodaja brendova Neptun, Mango, Cortefiel i Okaidi.\nPodsetimo, u saradnji sa Vero S.A., drugog franšiznog partnera, otvorena je nedavno i četvrta robna kuća Jumbo u Beogradu. Jumbo će direktnim prisustvom na tržištima Rumunije, Bugarske i Kipra napraviti snažnu ekspanziju narednih godina otvaranjem novih prodajnih centara i investiranjem 250 miliona evra.\nBalkan,\tSarajevo,\tJumbo,\tMostar,\tTuzla,\nDatum poslednje izmene 17 decembar 2017\nJumbo otvorio šestu po redu prodavnicu u Bosni i Hercegovini i najavio nova otvaranja na Balkanu\nJUMBO nastavlja ekspanziju na Balkanu - otvorena još jedna prodavnica u Crnoj Gori\nGrčki JUMBO nastavlja ekspanziju na Balkanu i najavljuje ulazak na nova tržišta\nAksa najavila ekspanziju širenjem maloprodajne mreže - posle Užica, kompanija stiže u Bijeljinu, Tuzlu i Mostar


Financial Times: Srbija blizu stečaja\nNova Vlada Srbije se suočava sa surovom realnošću, uključujući sve veći manjak u budžetu, privreda čiji se obim smanjuje, piše Financial Times.\nPoziv predstavnicima Međunarodnog monetarnog fonda na razgovore ukazuje na spremnost nove vlade da se sa ovim problemima suoči. Ali ispunjavanje obećanja datih uoči nedavno održanih izbora bit će veoma teško, prenosi Financial Times.\nVladajuća koalicija koju predvode nacionalisti i socijalisti veruje da postoji način kako bi se investitori ohrabrili i povratili poverenje međunarodnih finansijskih institucija. Prvi potezi nove vlade Srbije, a to znači veća kontrola Centralne banke i izbor novog guvernera NBS, izazvalo je burnu reakciju u Evropskoj Uniji i Međunarodnom monetarnom fondu. Uostalom, to je i dovelo do lošije ocene kreditne stabilnosti agencije Standard and Pur. Težnje novih vlasti u Beogradu ka ekspanzivnijoj fiskalnoj politici takođe su dovele do veće nervoze tržišta, piše FT.\nMeđutim, ako se u obzir uzme stanje u državnoj kasi i kritičnim finansijskim problemima s kojima se nova vlada suočava, Srbija teško da ima drugog izbora osim da se ponovo okrene MMF-u, koji će gotovo izvesno zahtevati čvršću, a ne "labaviju" fiskalnu politiku.\n"Ne verujem da vlada uopšte ima neku drugu mogućnost", kaže Jovan Kovačić, politički savetnik i predsednik nezavisnog naučno-istraživačkog udruženja "Most Istok-Zapad" za Financial Times.\nKovačić tvrdi da Srbija nije bankrotirala, ali da je veoma blizu stečaja.\n"Sudbina srpskog privrede je neizvesna, ali ne i bez nade", zaključuje Financial Times.


Tepić u otvorenom pismu Ljajiću: Kome je dozvoljen izvoz oružja u Jermeniju (VIDEO) - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Tepić u otvorenom pismu Ljajiću: Kome je dozvoljen izvoz oružja u Jermeniju (VIDEO)\nTepić u otvorenom pismu Ljajiću: Kome je dozvoljen izvoz oružja u Jermeniju (VIDEO)\nPotpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinika Tepić danas je, u otvorenom pismu, tražila od ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Rasima Ljajića i njegovog državnog sekretara Stevana Nikčevića da prestanu da prikrivaju osobu i firmu preko koje je izvezeno oružje iz naših fabrika u Jermeniju kojim je izvršen napad na Azerbejdžan.\nTepić je, na konferenciji za novinare u Skupštini Srbije, rekla da „osnovana i opravdana sumnja pada na omiljenog Vučićevog trgovca oružjem Slobodana Tešića“.\nOna je ocenila da je „skandal to što je najodgovorniji među njima ministar Ljajić rekao da ne sme da kaže o kom se privatnom trgovcu oružja radi“.\nNeverovatno je da jedan ministar, za dozvolu koju je potpisao svojom rukom ili njegov državni sekretar, kaže da ne sme da izgovori kome je dozvolio izvoz naoružanja i vojne opreme u Jermeniju, rekla je ona.\nTepić je tražila da Ljajić hitno odgovori kojim je privatnim trgovcima Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija izdalo dozvole za izvoz naoružanja u Jermeniju od 2017. godine do danas.\nOna je pitala Ljajića kojim firmama Slobodana Tešića i sa njim povezanim firmama je od 2017. godine do danas izdao dozvole za izvoz naoružanja u Jermeniju, za koju vrstu naoružanja, u kom obimu i u kojoj ukupnoj vrednosti.\nTepić je pitala Ljajića za koje od tih dozvola koje je izdao Tešiću, njegovim ili sa njim povezanim firmama, je imao saglasnost Ministarstva spoljnih poslova, a za koje nije.\nPitala je, takođe, kako je Nikčević, koji je, kako je navela, finansijer Rasima Ljajića i njegove stranke, od zamenika načelnika beogradske Državne bezbednosti u vreme ubistva Slavka Ćuruvije, „stigao dotle da danas bude ključno lice za izdavanje dozvola za trgovinu naoružanjem u resornom ministarstvu“.\nNikčeviću je postavila i pitanje zašto je fingiranim aferama demontirao odlično uspostavljeno odeljenje u Ministarstvu koje je bilo nadležno za izdavanje dozvola za trgovinu naoružanjem i vojnom opremom.\n„Da li Nikčević ima svoje privatne aranžmane za izvoz eksploziva i ekskluzivu za pojedina tržišta preko trećih lica? Ko sve tačno, imenom i prezimenom, ima pristup poverljivim dokumentima u Ministarstvu trgovine i turizma i koliko od tih lica je licencirano i ko uopšte?“, pitala je Tepić.\nOna je navela da se u Srbiji do 2012. godine trgovinom naoružanjem i vojnom opremom bavilo oko 90 firmi, a sada oko 200 i da je taj broj sve veći i veći.\nMarinika TepićMinistarstvo trgovine i telekomunikacijaRasim LjajićSSPStevan NikčevićStranka slobode i pravdeTrgovina oružjemBeograd\nAleksandar Vučić, predsednik Srbije, najavio je da će u današnjem obraćanju, koje je zakazano za 18 časova u Palati Srbije, detaljnije govoriti o "svim velikim problemima" s kojima se Srbija suočava kao i o tome kako će Beograd odgovoriti na njih.


Izvor: RTS, 20.Jan.2019, 12:15\nNajbolji teniser Srbije i sveta Novak Đoković sastaje se sa Rusom Danilom Medvedevim u osmini finala Australijan opena. Biće to poslednji meč u ponedeljak, osmog dana turnira, na glavnom terenu Rod Lejver areni i verovatno će početi oko 11 časova po našem vremenu. Tok meča i kretanje rezultata možete pratiti na našem portalu.\nRTS: Đoković preko Medvedeva do četvrtfinala\nIzvor: Beta, 20.Jan.2019\nNajbolji teniser sveta Novak Djoković igraće sutra protiv Rusa Danila Medvedeva meč osmine finala Otvorenog prvenstva Australije.Meč Djokovića i Medvedeva poslednji je na Rod Lejver Areni i neće početi pre 10.30 po srednjeevropskom vremenu. Biće to treći medjusobni duel srpskog i ruskog tenisera,...


Vozač autobusa krio tajni tovar u šupljinama iznad točkova - juGmedia\nCarinici su na ulaznoj strani graničnog prelaza Gradina, sprečili krijumčarenje patika, garderobe i parfema, za koje se sumnja da povređuju pravo intelektualne svojine, a koje je vozač autobusa sakrio na neobičnom mestu,saopstila je Uprava carine.\nKada su putnici autobusa turskih registarskih oznaka koji saobraća na liniji Istanbul – Novi Pazar izašli iz vozila zbog carinske kontrole, svi su uključujući i vozača negirali da imaju nešto da prijave.\nMeđutim, snimak sa skenera otkrio je nepravilnosti u fabričkim šupljinama iznad točkova, i to iznad prednjeg levog točka, kao i iznad zadnjih točkova sa leve i desne strane.\nKako bi ustanovili o čemu se radi, carinici su otvorili taj deo autobusa i pronašli kese sa krijumčarenom robom.\nReč je o garderobi (majice, farmerke, kaiševi i muške pantalone), parfemima i patikama za koje se sumnja da su kopije svetski poznatih robnih marki.\nU vozačevom tajnom tovaru nalazilo se oko 150 pari patika „najk“, „valentino“ i „nju balans“, više od 150 majica „guči“, „balensjaga“, „monkler“, gotovo 120 kaiševa „hugo bos“, „ralf loren“, „prada“, približno 40 pari muških pantalona „ralf loren“, skoro 30 parfema „karolina herera“, „armani emporio“, „koko šanel“ i 7 testera za parfeme „lankom“, „hugo bos“ i drugih.\nLESKOVAC - Leskovački lider Srpskog pokreta Dveri Predrag Mitrović je, na predlog predsednika Boška Obradovića, izabran za potpredsednika stranke,…\nPijaniskinja Marija Dinov Vasić zamolila je večeras nekoliko hiljada okupljenih na protestima koje je organizovao Pokret mladih ““Za Niš bez straha”…


Spor Nemačke i Mađarske oko izbeglica! › Made-in-Germany.rs\nU jučerašnjem saopštenju mađarske vlade navodi se da Mađarska zahteva od Nemačke objašnjenje pravne situacije u vezi sa kretanjem ilegalnih migranata unutar Evropske unije (EU).\nTim povodom, portparol vlade Andraš Giro-Sas, je za mađarsku nacionalnu agenciju “MTI” rekao da je Nemačka poslednjih dana demonstrirala popustljiviji stav prema ilegalnim imigrantima koji stižu iz Sirije.\n– To je povećalo nade migranata, dok je situacija postala nejasna i netransparentna. Po pravilima Šengena, migranti mogu da napuste Mađarsku samo sa važećim putnim ispravama i vizom zemlje u koju idu. Postupajući u potpunom skladu sa zakonima EU i Mađarske, na ovaj način je izazvano zadržavanje mase migranata na budimpeštanskim železničkim stanicama. Kako bi se okončalo to netransparentno i štetno stanje, tražimo od Nemačke da razjasni pravnu situaciju – rekao je Giro-Sas, a prenosi agencija “Tanjug”.\nMTI podseća da su migranti ulogoreni na budimpeštanskoj stanici „Keleti“ u nedelju održali protest kličući na engleskom „Nemačka, Nemačka“, što ukazuje da je to njihova krajnja destinacija. Migranti se žale da imaju važeće karte za Nemačku, ali im mađarska policija ne dozvoljava dalje kretanje. Oni su takođe imali primedbe zbog snimanja njihovih ličnih podataka od strane mađarskih vlasti, kao i da je jedan obrok koji dobijaju dnevno nedovoljan, navodi mađarska agencija.\n– Mađarska želi da ilegalni migranti napuste zemlju, ali ukoliko bi bili osuđeni u Mađarskoj, zatvori su spremni da ih dočekaju. Vlada gradi privremenu ogradu kako bi sprečila ilegalan ulazak preko granice, koja treba da bude završena do oktobra, a pripremila je i 13 amandmana na zakone. Vlasti će po tim amandmanima moći da deportuju ilegalne migrante, ali ukoliko bude povećanja broja uhapšenih, naši policijsko-pravosudni organi će biti spremni da to efikasno reše – izjavio je mađarski državni sekretar Karolj Kontrat za MTI.


Prijem za ekipu ŽRK “Vrbas” | Oko Nas\nPrijem za ekipu ŽRK “Vrbas”\nEkipa Ženskog rukometnog kluba “Vrbas” bila je danas na svečanom prijemu u opštini Vrbas. Popularne “Vučice” koje su nedavno osvojile Kup Vojvodine primili su predsednik opštine Milan Glušac, pomoćnik predsednika Predrag Rojević, i član Opštinskog veća zadužen za sport Srđan Stanić. Tom prilikom Glušac je istakao da je ove godine iz opštinskog budžeta, za sport izdvojeno 22 miliona dinara.\n„Vrbas je grad sporta, a posebno rukometa. Ovaj klub je na najbolji način prezentovao našu opštinu. Pokušaćemo još više i na sve načine da pomognemo Ženski rukometni klub, kao i ostale klubove i sve sportske manifestacije u opštini“, naglasio je Glušac.\nDamir Rojević, sportski direktor ŽRK „Vrbas“, rakao je da su u proteklom periodu imali veliku pomoć lokalne samouprave. „Veliku podršku daje nam loklana samouprava, a tu je i nesebična pomoć predsednika kluba Aleksandra Lukovića. Privatnici i preduzetnici iz grada, kome god smo se obratili, su nam pomogli. To je dokaz da je Vrbas jedna zdrava sredina u kome dolaze do izražaja sportske vrednosti“, rekao je Rojević i tom prilikom uručio predsedniku opštine trenerku ŽRK „Vrbas“.\nKapiten ekipe „Vučica“, Jovana Vasiljković, psebno se zahvalila publici, koja uvek pruža veliku podršku. „Jako nam je važna podrška publike koja nas bodri. Takođe važno je što smo u klubu svi složni, družimo se i mimo treninga, a ta složnost se oseti na terenu. Daćemo sve od sebe da ostvarimo plasman u Super A ligu“, rekla je Vasiljković.\nZahvaljujući se na podršci lokalnoj samoupravi, Milutin Lučić, trener ŽRK „Vrbas“ rekao je da je nedavno postignut uspeh rezultat napornog rada. „Svakodnevno mnogo radimo, devojke su posvećene na tereninzima, a onda sami po sebi rezultati dolaze. Devojke su se pokazale kao pravi profesionalci, tako da nije teško raditi sa njima“, rekao je Lučić.\nOsvajanjem Kupa Vojvodine ekipa ŽRK „Vrbas“ direktno se plasirala na završnicu polufinala Kupa Srbije, koje će se igrati 19. i 20. maja u Šapcu, kada će popularne „Vučice“ biti u društvu najboljih ekipa. Na Kupu Srbije biće, između ostalih, prvoplasirane ekipe u Super A ligi.\nPrethodni članak„Mreže bića” dr Valentine ČizmarSledeći članakOtvorena izložba slika Milijane Radovanović


Počeo poslovni samit "SAD - Balkan"\nVladimir Peševski, zamenik premijera Makedonije, Bakir Izetbegović, član predsedništva BiH, Tom Kantrimen, zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara, Filp Vujanović, predsednik Crne Gore, Mimoza Kusari-Ljilja, zamenica premijera Kosova i bivši ambasa\nU Baltimoru, u američkoj saveznoj državi Merilend danas je počeo dvodnevni Poslovni samit „Sjedinjene Države – Balkan“, čiji je cilj podsticanje investicija i jačanje poslovne saradnje. Jedina zemlja regiona koja nema predastavnika u Baltimoru jeste Srbija, koja ne učestvuje zbog najavljenog učešća predstavnika Kosova.\nFokus razgovora tokom samita u Baltimoru, kojem prisustvujiu politički lideri i poslovni ljudi Sjedinjenih Država i zemalja regiona jeste na saradnji u oblastima koje imaju potencijal za rast, kao što su energetika, turizam, trgovina, odbrana i informaciona tehnologija. Za sada, skupu prisustvuje blizu 400 predstavnika američkih i firmi iz regiona, a jedan od organizatora Čarls Dilon kaže da je ovakav samit trebalo organizovati odavno:\n„Ovakav samit trebalo je da se desi mnogo ranije, zato što su SAD slabo zastupljene u regionu. Cilj je da stvorimo mogućnost za pokretanje dijaloga, da se uspostavi trgovina i protok investicija između SAD i regiona. Jeste da kasnimo, ali bolje ikad nego nikad“.\nAmerički zvaničnici nisu bili zadovoljni zbog izostanka predsatvnika Srbije.\n„To je samo razočarenje. Ovo nije politička konferencija već ekonomska i mislim da bi postojala velika mogućnost za biznismene i potrošače u Srbiji. Nažalost, zbog politike to nije bilo moguće“, kaže je zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara Tom Kantrimen.\nOn kaže da su američki zvaničnici pokušali da utiču na Beograd da promeni odluku.\n„Srpska vlada tačno zna šta mislimo o tome, ali što je bitnije oni znaju šta država Merilend misli o tome. Da to nije bilo namerno politički organizovano, niti se radilo o zamci za Srbiju, nego samo o ekonomskoj prilici. Dobro, u svakom slučaju biće druge ekonomske prilike i još više saradnje između SAD i Srbije u ekonomskoj sferi“.\nUpitan da li će nedolazak delegacije Srbije imati neke posledice, Kantrimen je odgovorio:\n„Ne. To je izgubljena prilika, ali ... to možda ima svoje posledice, ali mi nećemo ništa drugo da ...“\nIzostanak delegacije Srbije u svom obraćanju prisutnima prokomentarisala je i predstavnica Kosova, zamenica premijera i ministarka trgovine Mimoza Kusari Ljilja.\n„Upravo smo počeli počeli tehnički dijalog sa Republikom Srbijom i definitivno bih želele da imam predstavnike Republike Srbij sa nama ovde danas. Biznisi ne poznaju granice i mi smo potpuno svesni toga, ekonomija ne bi trebalo da ima ograničenja. Region je previše mali da bi bio podeljen, da ima prepreke i političke probleme. Jednom smo već funkcionisali kao velika oblast i želimo da se vratimo ekonomiji slobodnog tržišta i funkcionišemo kao jedan region“.\nMožda najbrojniju delegaciju od svih zemalja regiona ima Crna Gora, što i nije iznenađenje kada se ima u vidu ekonomska saradnja države Merilend i glavnog grada Podgorice, u kojem čak postoji i kancelarija Američko-crnogorskog poslovnog saveta. Gradonačelnik Podgorice Miomir Mugoša, koji je pre dve godine potpisao Sporazum o prijateljstvu glavnog grada Crne Gore sa Merilendom, kaže da je upravo zato crnogorska delgacija na neki način - višeslojna.\n„Dakle, delegaciju Crne Gore predvodi predsednik Filip Vujanović, tu je i nekoliko ministara, naš ambasador, delegacija glavnog grada i naravno mnogobrojnih privrednih kolektiva iz Crne Gore, koji vide svoju šansu u često pominjanim evroatlantskim integracijama. Evo jedne mogućnosti da se čitav Zapadni Balkan bolje prožima i da sarađuje sa američkom privredom“.\nPoslovni samit „Sjedinjene Država – Srbija“ u Baltimoru završava se sutra, a organizatori se nadaju da je ovo samo početak tradicije.


O ATTIC-u | ATTIC studios\n//ATTIC studios donosi sadržaj koji pokreće promene u kulturnom delovanju i produkciji na teritoriji Srbije.\nATTIC studios je nastao kao rezultat saradnje Udruženja Građana Platforma i muzičkog studia Attic, u cilju kreiranja i realizacije sopstvenih projekata u domenu muzičke i kulturne produkcije.\nUG Platforma je organizacija civilnog društva, koja je od 2008. godine realizovala projekte Internet bioskop Stari Grad i Kulturoltar, koji su se bavili prezentacijom i promocijom nezavisnih filmova i kulturnog sadržaja putem internet platformi.\nMuzički studio Attic postoji od 2012. godine u Beogradu, na teritoriji opštine Vračar, i nastao je sa željom da mladim i perspektivnim muzičkim autorima ponudi profesionalne, visokokvalitetne i dostupne uslove za razvijanje njihovih muzičkih afiniteta.\nOd 2013. godine, ATTIC studios predstavlja platformu sa kojom zajednički nastupaju i rade članovi UG Platforma i studia Attic.\nATTIC studios čine ljudi koji su profesionalno obrazovanje stekli u različitim oblastima kreativnih industrija, kao što su filmska i tv produkcija, audio i multimedijalna produkcija, arhitektura, muzeologija i produkcija u kulturi i umetnosti.\nSvim članovima ATTIC studios tima zajedničko je verovanje u društveni aktivizam. Naš društveni aktivizam usmeren je na stvaralaštvo u domenima muzike, kulture, umetnosti, nauke i medija. U našim aktivnostima težimo transparentnosti i aktivnom uključivanju korisnika, stoga pored saradnje sa klasičnim medijima uvek insistiramo na sadržaju koji je adekvatan za internet plasman i distribuciju.\nNastavićemo da naše projekte usmeravamo ka podizanju kvaliteta kulturne ponude i da u saradnji sa našim partnerima aktivno uključujemo korisnike i publiku u interakciju.


Vučević je rekao da su takve poruke sve glasnije, a to otežava normalno funkcionisanje ne samo Srbije, već svih država koje, kako kaže, žele da razmišljaju svojom glavom i vode računa o svojim nacionalnim i državnim interesima.\n- A to je nemoguće. Njihove poruke su:''Ili ste apsolutno sa nama, koliko god da vas to košta, ili ste protiv nas'' - rekao je Vučević za TV Pink povodom učešća predsednika Vučića na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu.\nGovoreći o pritiscima kojima je izložen Vučić, Vučević je naveo da se od Srbije traži da bude deo sveta koji je uveo sankcije Rusiji i osudio agresiji Rusije na Ukrajinu i ugrožavanje njenog teritorijalnog integriteta i suvereniteta, dok se, primećuje, s druge strane pojačava inače konstantan pritisak na Srbiju da prizna nezavisnost Kosova.\n- I kaže se da ne postoje dva puta. Ža Srbiju ne važi princip nepovredivosti granica i teritorijalnog integriteta - rekao je Vučević.\nSmatra da Srbija ne treba da slepo sluša ni zapad ni Rusiju "ni neku petu stranu", već da dobro sagleda sebe i svoje interese.\nVučević je primetio da oko budućeg telefonskog razgovora Vučića i Putina o gasu "provejavaju poluinformacije" da se dvojica predsednika neće čuti i da Putin nema u agendi razgovor sa Vučićem.\n- Kad se budu čuli, a možda se to desi, rekao bih da hoće, opet će reći Vučić nas konfrontira sa zapadnim svetom, ko je on da priča sa Putinom... Žadatak predsednika je da se bori za interese Srbije i da traži sagledavanje i prihvatanje naše pozicije i sa zapada i sa istoka - naveo je Vučević.\nPovodom najavljenje posete nemačkog kancelara Olafa Šolca Srbiji i izjave da će Beogradu biti ponuđeno znatno brže napredovanje ka EU uz uslov da uvede sankcije Rusiji, Vučević kaže da očekuje da će zahtev biti i konačni pravnoobavezujući ugovor sa Prištinom.\n- Samo da se ne desi ponovo presedan. Kipar su u EU primili bez definisanih granica, a za nas je Kipar jedinstvena teritorija - kazao je Vučević.\nKako kaže, EU ne treba da favorizuje Ukrajinu u procesima pristupanja, a da Srbiji ne dozvoljava da postane članica dok ne reši pitanje KiM tako što će, kaže, priznati nezavisnost Kosova i uvesti sankcije Rusiji.\n- Da sve to i uradimo, nisam siguran da bi nas primili - rekao je Vučević.\nDodao je da Srbija treda da ide evropskim putem jer kako kaže, nema bolju opciju.\nNaše geografsko okruženje i istorijski kontekst je takav da Srbija mora da ide u tom pravcu i da sarađuje sa evropskim državama.\nNa pitanje kada će početi konsultacije oko formiranja nove vlade, Vučević je rekao da izbori za republički parlament nisu završeni i da se početkom juna očekuje proglašenje konačnih izbora posle čega teče rok od 30 dana za konstituisanje Narodne skupštine.\n- To bi bilo krajem juna ili početkom jula. Nakon toga je rok od 90 dana za formiranje vlade - pojasnio je Vučević i dodao da po završetku izbora SNS čekaju unutarstranački i međustranački razgovori o budućoj vladi\n- Treba mi u SNS da vidimo kako ćemo i sa kim ćemo. Pretpostavljam da je pravac, pre svega, ka strankama nacionalnih manjina, Savezu vojvođanskih Mađara, ali moramo da vidimo i ostale opcije. Nakon toga sve to treba prevesti na razgovore sa strankama - rekao je Vučević.\nNaveo je da ne može da kaže da li će vlada biti formirana brzo ili u dužem periodu, ali da je važno da se formira ''''srpska vlada''''.\nNa konstataciju da su ga mediji proglasili za jednog od najozbiljnijeg kandidata za premijera, Vučević je rekao da ga treći put u medijima kandiduju za tu funkciju i poručio da "ne igraju na njega"\nAleksandar Vučić Davos Miloš Vučević Boravak


Belivuk i Ristić tvrde da nisu hteli da biju Vazuru\nM. D. 21. juna 2016. 14:14\nNa početku današnjeg suđenja u Prvom osnovnom sudu Veljko Belivuk i Darko Ristić su ustvrdili da su imali nameru da napadnu direktora FK Partizan Miloša Vazuru 28. aprila ispred prostorija kluba, potvrdivši da su pripadnika njegovog obezbeđenja izudarali zbog teške psovke.\nIznoseći svoju odbranu Belivuk je potvrdio da je udario Vazurinog telohranitelja Božidara Kuburovića, tvrdeći da mu je pretio i psovao familiju.\n„Da smo hteli da bijemo Vazuru, napali bismo ga čim je izašao iz kola. Nije bilo nikakve namere da ga napadnemo“, rekao je Belivuk.\nOn je ispričao da se Vazura prethodno javio Aleksandru Stankoviću koji je prisustvovao incidentu, ali da je on odbio da se pozdravi sa direktorom Patrizana, jer smatra da on ne radi u korist tog kluba.\nZbog rasprave između njih dvojice, reagovao je Kuburović, psujući ih i „govoreći im da ne „mafijaju“.\nVazura: Kazna je uslovna, platićemo dug na vreme\nTomić otišao u dogovoru sa navijačima\nDvojici napadača na Vazuru određen pritvor do 30 dana\nBelivuk je potvrdio da je Kuburovića kojeg poznaje od ranije uradio više puta, dok su on i Ristić rekli vozaču da se vrati u kola, jer sa njim nemaju ništa, što je on i uradio.\nRistić je rekao da je priskočio u pomoć Belivuku kada je video da se sukobljava sa Kuburovićem kojeg je šutnuo nekoliko puta u glavu.\nSuđenje će biti nastavljeno 12. jula.\nOptužnim predlogom tužilaštva Belivuk se tereti za krivično delo nasilničko ponašanje, a Ristić za nasilničko ponašanje u sticaju sa teškom telesnom povredom.\nZa nasilnicko ponašanje predviđena je kazna do tri godine zatvora, dok je za tešku povredu zaprećena kazna od šest meseci do pet godina.\nRistić se nalazi u kućnom pritvoru, dok se Belivuk brani sa slobode.\nPolicija je nekoliko dana nakon ove tuče, identifikovala napadače preko video snimaka sa sigurnosnih kamera i potom ih uhapsila.\nInače, Apelacioni sud u Beogradu je u martu ove godine pravosnazno osudio Belivuka na pet godina i 15 dana zatvora, jer je 2007. godine, kao obezbeđenje beogradskog splava „Blejvoč“ udarcima metalnom stolicom po glavi naneo teške telesne povrede Bojanu M. nakon verbalnog sukoba sa njim i njegovim prijateljima.