Saznaćemo Ko Je Ubio Ivanovića\nSaznaćemo ko je ubio Olivera, ali tek kada to bude nekome odgovaralo, izjavio je za NIN Aleksandar Ivanović, bratanac ubijenog lidera Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića i dodao da „veruje da dosije sa svim potrebnim odgovorima već negde postoji“.\nIvanović je rekao da „duboko veruje da bi snimci kamera za nadzor dali odgovore na mnoga pitanja, pa i na to da li su ubistvo izvršili Srbi ili Albanci i ko im je pomogao da dođu i da bezbedno napuste Kosovsku Mitrovicu“.\nOn je rekao da je „reč o svega nekoliko uskih ulica kojima se kretao Oliver“.\n„Danima su pripremali logistički to ubistvo i na kraju ga izvršili, a u tim ulicama postoji veliki broj kamera“, rekao je Ivanović.\nPrema njegovim rečima, kameru na svojoj kancelariji je lično postavio Oliver Ivanović, a „iz neobjašnjih razloga je bila ugašena u momentu kada je na njega pucano“.\nOn je rekao da je Oliver Ivanović govorio o bezbednosnim rizicima i da mu i danas odzvanja Oliverova rečenica: „Sve su mi uradili, ostalo je još samo da me ubiju“.\nAleksandar Ivanović je naveo da je sa Oliverom razgovarao pre ubistva i da mu je tada rekao da je obavestio Beograd, Prištinu, pa i strance, da ne želi, ako mu se nešto desi, da posle neko kaže „nisam znao“.\nPrema njegovim rečima, Oliver Ivanović je bio „izuzetno ugrožen, zapalili su mu auto, kancelariju“.\nOn je naveo da je Oliver Ivanović „upozoravao zvanični Beograd da ne smeju da dele Srbe na naše i njihove“ i da je kampanja koju vode protiv njega, u kojoj ga etiketiraju kao izdajnika, neprimerena i nezakonita i da ga bezbednosno ugrožavaju na taj način“.\nPrethodni tekstAUSTRIJA: Okreću leđa katoličkoj crkvi\nSledeći tekstHARADINAJ: Optužbe protiv mene su neistinite


Srpska lista je u saopštenju dostavljenom agenciji Tanjug danas navela da potrebu da vrše reviziju istorije imaju oni koji nemaju dovoljno odgovornosti za budućnost zbog čega pokušavaju da naprave heroje od ljudi čija se zlodela i danas pamte.\n"Ne podržavamo premeštanje ostataka Ise Boljetinca na sever Kosova i Metohije i doživljavamo to kao provokaciju i potpuno odsustvo obzira prema žrtvama i osećanjima Srba", navela je Srpska lista.\nSrpski narod će nastaviti da gleda u budućnost i da istu gradi sa svojim komšijama Albancima ali posao će nam biti još teži, jer na ovaj način je jasno pokazano da za sada nema obostrane volje za pomirenjem i izbegavanjem novih podela, navedeno je u saopštenju koje je potpisao predsednik Srpske liste Aleksandar Jablanović.\nSahrana posmrtnih ostataka Ise Boljetina u selu Boljetin u opštini Zvečan, kako je najavljeno, biće obavljena u sredu, 10 juna.\nBoljetinac je bio jedan od najvećih boraca za "Veliku Albaniju" i borac protiv Osmanlijskog carstva, Kraljevine Srbije i Kraljevine Crne Gore. Prema albanskoj istoriografiji ubijen je dvadesetih godina prošlog veka u Podgorici.\nPre oko 20 godina njegovi posmrtni ostaci su otkopani i prebačeni u Kosovsku Mitrovicu, gde ih je do sada čuvao lokalni hodža. Troškove sahrane snosiće Vlada Kosova.


"Uspostava direktnog dijaloga između Irana i evropske trojke, a potom i pet stalnih članica VS OUN, također je bio moj prijedlog", istakla je, a zatim dodala: "I dalje ne znam zašto Iranci ne žele pregovarati sa Amerikom."\nUpitana o namjeri zemalja članica Vijeća za saradnju u regionu Perzijskog zaljeva da razvijaju mirnodopski nuklearni program, Rajsova je ustvrdila: "Washington vjeruje da svjetske zemlje, s obzirom na energetsku krizu, imaju pravu krenuti ka ovladavanju nuklearnom tehnologijom predviđenom za mirnodopske svrhe."\nMeđutim, nije spomenula eventualni odgovor na pitanje zašto se Amerika, s obzirom na taj stav, uporno protivi mirnodopskim nuklearnim aktivnostima Islamske Republike Iran?\nIako je IR Iran u više navrata isticala da nuklearnom energijom želi ovladati sa mirnodopskim namjerama i u cilju korištenja iste u mirnodopske svrhe i u okviru ovladavanja novim energetskim izvorima, zapadne zemlje na čelu sa Amerikom neprestano optužuju Teheran da želi ovladati nuklearnim oružjem. Te optužbe bivaju iznošene uprkos činjenici da su inspektorski timovi Međunarodne agencije za atomsku energiju redovno kontrolirali iranska nuklearna postrojenja izvještavali da nije došlo ni do kakvih zastranjenja u mirnodopskom nuklearnom programu IR Iran.


U DOBOJU NAJAVLJUJU BLOKADE: CIK BiH izuzeo tri izborne jedinice u RS iz odluke o potvrđivanju rezultata | Novosti.RS\nNenad Paleksić, predsednik GIK Doboj / Foto LJ. Đ.\nZa Skupštinu grada Zvornika takođe nisu potvrđeni rezultati, ali je to zbog proceduralnih razloga, odnosno čeka se samo da istekne rok o pravosnažnosti odluke.\nOdluka CIK BiH, koja je doneta na sednici istekom poslednjeg dana za potvrđivanje rezultata, odnosi se na 64 opštinska veća u Federaciji BiH, 55 SO u Srpskoj, 119 načelnika opština u BiH, 14 gradskih veća u FBiH, pet skupština gradova u RS, 21 gradonačelnika u BiH i Skupštinu Brčko distrikta.\nObrazloženje za izostavljanje Doboja i Srebrenice je da će se oni potvrditi dopunskom odlukom kada se steknu zakonski uslovi.\nDok u slučaju Srebrenice nije bilo većih problema na biračkim mestima i odluka će, po svemu sudeći, biti politička zbog sporenja o glasačima sa spornim dokumentima i glasovima iz inostranstva, kada je u pitanju Doboj situacija je dosta kompleksnija.\nNaime, CIK je od Gradske izborne komisije još 20. novembra tražio da se izjasni šta je preduzela po prigovorima posmatrača SDS na devet biračkih mesta i PDP na 38 mesta.\n- Dostavili smo odgovor CIK-u sa svim dokazima da su, uprkos svim epidemiološkim preprekama i radnjama priređenim od strane podnosioca zahteva za poništavanje izbora, izbori uspešno sprovedeni. Dokazi pokazuju da smo ispoštovali pravila i procedure propisane Izbornim zakonom i podzakonskim propisima - izjavio je predsednik GIK Doboj Nenad Paleksić.\nUkoliko i usledi odluka o poništenju i ponavljanju izbora u Doboju, iz GIK ne očekuju da će se to odnositi na svih 106 biračkih mesta.\n- U svakom slučaju zahtevaćemo izmenu propisa kada su u pitanju određivanje lokacija biračkih mesta i prisustvo posmatrača. U protivnom, ukoliko CIK ne reaguje i ne izmeni dosadašnje propise, GIK neće moći na sebe preuzeti obavezu da izbore sprovede - kaže Paleksić.\nInformacije do kojih je došao naš list su da još uvek aktuelne vlasti u Doboju nakon odbijanja da se potvrde rezultati izbora u ovom gradu planiraju organizovanje protesta, koje bi uključile i potpunu blokadu Doboja.\nCIK je ovom odlukom sahranio demokratiju u Doboju, Srpskoj i BiH. NJegova sramna odluka neće blokirati samo razvoj Doboja, vratiće im se kao bumerang blokiranjem cele BiH, kaže funkcioner SNSD u Doboju Aleksandar Goganović.\nizbori u BiH Doboj CIK BiH lokalni izbori u BiH


Jeftini letovi iz Beča za Tursku - Avionske karte Beč Turska - eSky.ba\nLetovi iz Beča za Tursku\nPretražite letove iz Beča za Tursku\nProvjerite najbolje ponude letova iz Beča za Tursku\nDirektni letovi s avio kompanijom:\tTurkish Airlines (TK),\tSunExpress (XQ),\tPegasus (PC).\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Beča za Tursku na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Beča za Tursku?\n✔ Ako rezerviram let iz Beča za Tursku, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Beča za Tursku?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Beča za Tursku uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Beč - Turska\nJeftini letovi za Austriju Jeftini letovi iz Austrije Jeftini letovi za Klagenfurt Jeftini letovi iz Klagenfurta Jeftini letovi za New Quay Jeftini letovi iz New Quay\nJeftini letovi za Istočni Timor Jeftini letovi iz Istočnnog Timora Jeftini letovi do San Jose Norman Y. Mineta Jeftini letovi od San Jose Norman Y. Mineta


Zbog duga od prije četiri decenije zaplijenjen avion\nJedan nov putnički avion koji je trebalo da bude isporučen Tanzaniji, zaplijenjen je u Kanadi po tužbi Tanzanijca, vlasnika zemljišta koji zahtijeva 33 miliona dolara odštete zbog nacionalizacije svoje farme tokom 80-ih godina prošlog vijeka, objavilo je danas Ministarstvo spoljnih poslova u Dar El Salamu.\nTo je drugi put da je ove godine zaplijenjen neki tanzanijski avion u vezi s tim slučajem. U augustu je u Johannesburgu, u Južnoj Africi, zaplijenjen veliki putnički “Airbus A220-300” “Air Tanzanije”, ali je u septembru vraćen na osnovu sudske odluke.\nOvog puta je pred isporuku Tanzaniji zaplijenjen putnički avion kanadske proizvodnje “Bombardier K400”.\n“Ista osoba koja je se obratila sudu u Južnoj Africi i izazvala zapljenu Airbusa u avgustu, dovela je je do zapljene po odluci kanadskog suda”, rekao je ministar spoljnih poslova Tanzanije Palamagamba Kabudi.\n“Pobijedili smo tog čovjeka u Južnoj Africi”, rekao je ministar na sastanku Vlade, prenijeli su državni mediji. “Pitam se zašto je onda ta osoba intervenisala u Kanadi, ali naši advokati su spremni da mu se suprotstave, dodao je on.\nKabudi je rekao da je pozvao ambasadora Kanade u Tanzaniji da mu kaže da je vlada Tanzanije “gnjevna” zbog zapljene.\n“Kanada bi trebalo da zna da nije jedini proizvođač aviona na svijetu”, zaprijetio je ministar.\nVlasnik zemljišta koji pokreće sudske postupke protiv vlasti Tanzanije ima 86 godina, a njegov identitet nije objelodanjen.\nKada je njegova prostrana farma nacionalizovana, zaplijenjeno mu je 250 vozila i 12 malih aviona.\nTrebao je da za sve to dobije od države Tanzanije finansijsko obeštećenje od 33 miliona dolara, ali mu je deceniju kasnije isplaćeno samo 20 miliona dolara. On od tada raznim pravnim potezima pokušava da dobije i ostatak.\nTata je ogrebao bebicu bradom dok ju je ljubio,...


Presuda po tužbi Andreja Vučića "najhitnija u srpskom pravosuđu", brat saznao pre nego što je dostavljena | Luftika\nPresuda po tužbi Andreja Vučića “najhitnija u srpskom pravosuđu”, brat saznao pre nego što je dostavljena\nDok Andrej Vučić uspešno vozi maratonski slalom u procesima za poreske pronevere sa firmom otvorenom na njegovo ime i sa njegovom ličnom kartom, jedan proces okončao je u rekordnom roku. Doduše, to je samo prvo poluvreme, jer presuda u sporu koji je dobio još nije pravosnažna.\nAdvokat Borivoje Borović izjavio je da predsednik Srbije Aleksandar Vučić u „zabavnoj emisiji na televiziji Pink“ saopštio nepravosnažnu presudu po tužbi koju je njegov brat Andrej Vučić podneo protiv potpredsednika Narodne stranke Miroslava Aleksića zbog navoda o slučaju „Jovanjica“, i to pre nego što je presuda dostavljena strankama u postupku.\nVučić, služba i družba: Ni jedan funkcioner nije saslušan u slučaju "Jovanjica"\nCvijan je pred smrt upozorio šta nas čeka u Vučićevoj diktaturi (VIDEO)\nAndrej Vučić žandarmima: "E, jebaću vam majku! Rasformiraću vas!"\nBorović, koji je i predsednik Odbora za pravosuđe Narodne stranke, kazao je da je očigledno da su “tužilaštvo i sud poslužili kao servis javnoj politici, odnosno predstavnicima vlasti”.\n“Time je učinjeno očiglednim da je srpsko pravosuđe razvaljeno i da je izgubilo svoju slobodu i nezavisnost, a da je ovaj slučaj očigledan primer za to“, rekao je Borović, koji je Aleksićev advokat, stoji u saopštenju.\nBorović je naveo da je „očigledno da je presuda naručena, kao što je bila i naručena krivična prijava“ koju je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević podneo protiv braće Aleksandar i Andreja Vučića, kako je unapred i najavljivano.\n„Nakon toga, u tužbi Andreja Vučića protiv Aleksića glavni dokaz koji je figurirao bio je dopis zamenika specijalnog tužioca za organizovani kriminal da ’braća Vučić nemaju nikakve veze sa slučajem Jovanjica’“, rekao je Borović.\nBorović je dodao da je potom po ubrzanom postupku, odnosno tri dana od završetka rasprave, doneta prvostepena presuda kao „najhitnija u srpskom pravosuđu“, koju je kao takvu predsednik države i javno obznanio.\nAndrej Vučić tužio je Aleksića pred prvim osnovnim sudom u Beogradu zbog navoda potpredsenika Narodne stranke o slučaju „Jovanjica“.\nVučić je juče rekao da je doneta presuda kojom je određeno da Aleksić plati naknadu štete od 300.000 dinara za povredu ugleda Andreja Vučića, podseća se u saopštenju stranke.\nSudija koji je tinejdžera sa protesta poslao u zatvor, dopustio da slučaj imovine Siniše Malog zastari\noznakealeksandar vučić andrej vučić pravosudje u srbiji\nMasa hoće da se njome vlada, da se tlači i da se boji gospodara\nKrivična prijava Vladimira Cvijana protiv Vučića za ugrožavanje sigurnosti odbačena “usled zapinjanja za slolicu”\nRupe u zakonu, uhlebljavanje svojih i sportista koji je zaboravio šta je fer-plej


Uspešno održana akcija dobrovoljnog davanja krvi - RTV Santos\nUspešno održana akcija dobrovoljnog davanja krvi\nCrveni krst Zrenjanin u saradnji sa Zavodom za transfuziju krvi Vojvodine organizovao je vanrednu akciju dobrovoljnog davanja krvi. Zbog aktuelne epidemiološke situacije smanjen je odziv dobrovoljnih davaoca, pa su smanjene i rezerve krvi svih krvnih grupa.\nZbog nedostatka krvi, nakon samo četiri dana od održavanja redovne akcije, organizovana je i vanredna akcija dobrovoljnog davanja krvi. Na molbu redovnih davalaca, ovo prikupljanje najdragocenije tečnosti realizovano je u popodnevnom terminu.\nIz Crvenog krsta Zrenjanin ističu da su prezadovoljni odzivom građana i pozivaju sve dobrovoljne davaoce da im se pridruže na prikupljanju zaliha krvi 18. i 26. novembra u prostorijama MZ Bagljaš u terminu od 8 do 12 časova.\nPrethodnoRukometni kup Vojvodine: Proleter – Inđija\nSledećePravi mali raj za hedoniste u centru grada


Početak kupališne sezone na Lidu – 24sata online\nPočetak kupališne sezone na Lidu\nKupališna sezona na plaži Lido počinje 3. jula, a Opština Zemun je i ove godine organizovala postavljanje pontonskog mosta koji spaja Kej oslobođenja i Veliko ratno ostrvo, saopšteno je iz ove opštine.\nPlaža Lido biće na raspolaganju građanima svakoga dana od 9 do 19 časova, sve do 1. septembra. Za bezbednost građana brinu čuvarske i spasilačke ekipe, kao i dežurna medicinska služba. Prelazak preko pontonskog mosta je besplatan za sve posetioce. U saradnji sa nadležnim institucijama biće uređena plaža i tereni za sportove na pesku, obezbeđeni svi uslovi za prijatan boravak na „zemunskom moru”, pijaća voda i tuševi, ugostiteljski pultovi, montažne kabine, a obezbeđeni su i toaleti za invalide.\nKao i prethodnih godina, tokom trajanja letnje sezone će u okviru manifestacije „Leto na Lidu” za sve posetioce biti organizovani različiti programi sa sadržajima za sve generacije, poput kreativnih radionica za decu, sportskih i kulturno-zabavnih sadržaja.\nTagovi: Lidoopština Zemun\nStiže “Moderna”, zna se kada će biti na punktovima za vakcinaciju


Živković: Spreman da ubedim kolege iz opozicije da se vrate ukoliko se ispune naši zahtevi - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Živković: Spreman da ubedim kolege iz opozicije da se vrate ukoliko se ispune naši zahtevi\nŽivković: Spreman da ubedim kolege iz opozicije da se vrate ukoliko se ispune naši zahtevi\nPredsednik Nove stranke Zoran Živković izjavio je danas u Beogradu da je spreman da ubedi kolege iz opozicije da se vrate u Skupštinu Srbije ukoliko Maja Gojković više ne bude njena predsednica, ukoliko se skupštinske sednice vode i pripremaju na vreme i „kako treba“, kao i materijal za sednice.\n1Piše: Beta 18. juna 2019. 14.22\nZoran Živković Foto: Medija centar\nŽivković je novinarima u Skupštini Srbije rekao da treba da budu sazvane sednice Skupštine gde bi na dnevnom redu bili svi predlozi zakona koje je opozicija predlagala u ovom sazivu, a za koje je ocenio da ih je bilo oko 100, i dodao da slični zakoni mogu biti i deo objedinjene rasprave.\n„Naravno da vlast neće glasati, ali barem da se najzad čuju i vide naši argumenti“, rekao je Živković.\nDodao je da će kada se ispune svi ti uslovi, imati dovoljno argumenata, kako kaže, da ubedi kolege iz opozicije da se vrate na sednice.\nOn je konstatovao „neke razmirice“ unutar opozicije i pozvao sve koji se „osećaju kao opozicija“ – stranačka, nevladina ili građanska, da zajedničkim radom stvore uslove za „iole pristojni izborni ambijent“ i da pobede aktuelnu vlast na prvim sledećim izborima.\nŽivković je predložio i pozvao sve koji se „osećaju kao opozicija“ da se napravi „ozbiljan front“ i oformi Nacionalni demokratski savet koji će projektovati, kako je naveo, akcije na srednji i duži rok i doprineti efikasnosti „njihove borbe“.\nOn je poručio građanima da država i politika ne postoje zbog političara, nego zbog građana, i da na izborima oni, kako kaže, odlučuju o sudbini sedam miliona ljudi koji žive u Srbiji.\nŽivković je izrazio zabrinutost i brigu za sve one koji su „dobrovoljno prihvatili da trpe torturu“ na sednicu Glavnog odbora vladajuće stranke SNS.\nPodsetio je da je predsednik Srbije i SNS Aleksandar Vučić rekao na jučerašnjoj sednici Glavnog odbora te stranke u Beogradu da bivši direktor Koridora Srbije Zoran Babić nije vozio automobil koji je usmrtio jednu ženu na auto-putu i da je to video na snimku.\n„Ako postoji (snimak) i nije objavljen, onda Vučić snosi direktnu krivicu što je javnost bila uskraćena za tu informaciju“, ocenio je Živković i dodao da je to skrivanje dokaza i pomaganje u vršenju krivičnog dela.\nKomentarišući nedavno održane izbore za mesnu zajednicu u Majuru kod Šapca, Živković je demantovao da je Savez za Srbiju učestvovao na tim izborima, već je učestvovala njegova Nova stranka, pored vladajuće SNS, i da je osvojila 12,5 odsto glasova.\n„Vlast nastavlja sa svojim divljanjima, od jutros nam je vest da je desetine hiljada dece vraćeno kući jer je neko ponovo ukrao testove (za ispit), tako da ni sam ministar nije uspeo da spreči“, rekao je Živković o jutrošnjem odlaganju testa iz matematike i dodao da ministar prosvete Mladen Šarčević treba da podnese ostavku zbog objektivne odgovornosti.\nopozicija, zahtevi, Zoran Živković\nObradović: Predlog sporazuma o prevazilaženju političke krize\nMilivojević: Vlast brzo reagovala jer ne želi da se zameri eksplozivnom biračkom telu\nZeljko Stari kaže:\n18. juna 2019. u 16.05\nJedino ako ti ne ubediš nekog u nešto, pogotovo jer dobro znaš da vlast neće dati ni trunčicu sloboda.


Putin kritizirao NATO, ali ipak želi saradnju\nREAKCIJE Ruski predsjednik povodom održavanja samita Sjevernoatlantskog saveza u Londonu\nU više navrata smo izrazili spremnost za saradnju s NATO-om, rekao Putin\nPutin: Spremnost za saradnju\nRusija je spremna sarađivati s NATO-om uprkos njegovom grubom ponašanju, rekao je danas ruski predsjednik Vladimir Putin dok se održava sastanak na vrhu Sjevernoatlantskog saveza na kojem će se obilježiti 70. godišnjica njegovog osnivanja.\n- U više navrata smo izrazili spremnost za saradnju s NATO-om u vezi sa stvarnim prijetnjama kao što su međunarodni terorizam, lokalni oružani sukobi i opasnost širenja oružja za masovno uništenje - rekao je Putin.\nIpak je kritizirao "neprimjereno, pa i grubo ponašanje" NATO-a koji nije "vodio računa o ruskim interesima", premda je Moskva "puno puta pokušavala predložiti konstruktivnu agendu".\n- Razmišljati u pojmovima blokovskih stereotipa ne može biti dobar način za traženje i donošenje djelotvornih odluka u prilikama modernog svijeta koji se brzo i naglo mijenja - dodao je Putin u Sočiju.\nKad uposleni hvali šefa: Predsjednik radi kao visoka peć koju je nemoguće ugasiti


Air Serbia je otvorila nove linije - Si-ber Travel | Agencija kojoj vredi verovati\nLeti do Varšave i Pule\nAir Serbia leti do Varšave\nAir Serbia je otvorila novu svakodnevnu liniju između evropskih prestonica Beograda i Varšave. Prvi let je obavljen avionom Erbas A319 u prepoznatljivoj crvenoj, plavoj i beloj boji. Na ovoj liniji saobraćaće avion Errbas A319 sa 120 sedišta u ekonomskoj i osam sedišta u biznis klasi. Biznis klasa kompanije Air Serbia pruža jedinstvenu uslugu u Evropi. Usluga na letu je takođe osvežena novim izborom menija, besplatnim pićem, i unapređenom zabavom tokom leta, što pruža više mogućnosti za putnike.\nAir Serbia leti do Pule\nNacionalna avio kompanija Srbije Air Serbia, uvodi novu letnju liniju između Beograda i Pule sa tri leta nedeljno, počev od 19. juna 2014. Ovo će biti treća letnja destinacija na Jadranskoj obali u Hrvatskoj pored već popularnih destinacija za odmor, Dubrovnika i Splita.\nNa uspostavljanje linije ka Puli je veliki uticaj imala inicijativa pokrenuta od strane predstavnika Privrednih komora Istre i Srbije. Zahvaljujući uspešnom dogovoru, letovi će ponuditi povezanost ne samo za goste iz Beograda već i za turiste iz Rusije, Skandinavije, Švajcarske, Austrije i Nemačke.Letovi iz Pule su odlično povezani preko matičnog aerodroma Er Srbije Nikola Tesla u Beogradu sa velikim brojem odredišta širom Evrope, uključujući Stokholm, Kopenhagen, Dizeldorf, Prag, Štutgart, Berlin, Beč, Cirih, Moskvu, i Abu Dabi u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nLet do Pule je obavljan u svakoj prethodnoj letnjoj sezoni počev od 2008. godine. Istra je veoma popularna destinacija za godišnji odmor. Pored Pule, sa njenim istorijskim spomenicima, ima mnogo sadržaja za putnike koji su ovu destinaciju izabrali za svoj godišnji odmor kao što su Arena iz Rimskog doba, sagrađena za vreme Imperatora Vespasana, Forum, Trijumfalna kapija – Sergia, Dvostruka kapija, muzeji, Akvarijum i mnogi drugi. Letovi na liniji Beograd-Pula će biti obavljani avionom ATR 72, do 21. septembra.


Komercijalna banka predstavila „KOMeKEŠ“ - Bizlife.rs\nKomercijalna banka predstavila „KOMeKEŠ“\n06:50 Beograd, 12/10/2016\nKomercijalna banka predstavila je novu bankarsku uslugu „KOMeKEŠ“, koja omogućava da se na brz, efikasan i bezbedan način pošalje novac.\n„Ovaj proizvod, koji je samo jedan u nizu koje Banka priprema, omogućava brzo slanje novca. Sve što je potrebno za slanje, jeste da pošiljilac ima otvoren račun u Komercijalnoj banci i pametan telefon sa jedne strane, a primalac, mobilni telefon i jedan od 274 bankomata naše banke, sa druge strane“, objasnio je predsednik IO.\nOn je takođe istakao, da dok svi samo pričaju o digitalizaciji, Komercijalna banka to sprovodi u delo.\n„Svi misle da je bankarstvo dosadno, ali kada je reč o mom novcu, više volim da bude dosadno i stabilno, nego da bude nepouzdano i rizično. Dozvolite nam da vam, dosadni bankari, predstave nov proizvod koji je stabilan, siguran, jednostavan i zamislite, nije dosadan“, rekao je Piker.\nIzvršni direktor za bankarske tehnologije i strateški razvoj Petar Stefanović, rekao je da je Komercijalna banka uvela savremenu uslugu slanja novca.\nPrema njegovim rečima, lako i brzo, u samo par koraka, moguće je poslati novac bilo kome ko ima mobilni telefon.\nIdeja je da ovaj proizvod ne koriste profesionalci već klijenti od 7 do 107 godina, rekao je Stefanović i dodao da u prilog tome, koliko je usluga jednostavna, govori i podatak da je pre nekoliko dana, baka od 74 godine, sama uspela da podigne keš sa bankomata koji joj je poslat preko „KOMeKEŠ“ usluge.\nStefanović je ukazao na to, da je usluga dostupna 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji, uz minimalni trošak za pošiljaoca, od 25 dinara po transakciji. Najmanji iznos za slanje je 500, a najveći 20.000 dinara.\nPrimalac gotovine ne mora da ima račun ni u jednoj banci, već je dovoljno samo da ima mobilni telefon.\nNovčana sredstva je moguće poslati svim osobama koje imaju broj registrovan kod jednog od mobilnih operatera u Republici Srbiji.\nEBRD kreditira kompaniju Srbija voz sa 47 miliona evra\nBugarski fond ipak neće kupiti Telenor banku\nOno kad železnička stanica nikne preko noći (VIDEO)


Nagrada za korporativno volontiranje – Smart kolektiv\nSmart kolektiv > Razvoj CSR > Dobre CSR prakse > Nagrada za korporativno volontiranje\nS ciljem da promoviše dobre prakse uključivanja zaposlenih u programe podrške lokalnoj zajednici Smart kolektiv, u partnerstvu sa Forumom za odgovorno poslovanje, dodeljuje godišnje nagrade za korporativno volontiranje.\nOd 2011. godine organizovano je 3 ciklusa konkursa i u različitim kategorijama i nagrađeno 12 programa korporativnog volontiranja koji su promovisani kao primeri dobre prakse.\nNagrada za korporativno volontiranje uspostavljena je 2011. godine u saradnji sa međunarodnim partnerima CSR Europe i BITC u sklopu obeležavanja evropske godine volontiranja, kao deo šire inicijative koja je realizovana u 23 evropske zemlje. Od 2012. godine Nagrada se dodeljuje na nacionalnom nivou u sledećim kategorijama: Najbolji program volontiranja zaposlenih, Najuspešnije partnerstvo u lokalnoj zajednici, Razvoj zaposlenih, Merenje rezultata i Inovacija. Nagrada omogućava da se najbolje prakse uključivanja zaposlenih u programe podrške lokalnoj zajednici promovišu u stručnoj i široj javnosti, i podstiče ovaj vid angažovanja, koji donosi višestruke koristi za sve uključene strane. O dobitnicima nagrade odlučuje nezavisni žiri koji čine predstavnici državnih institucija, kompanija, poslovnih udruženja, nevladinih i međunarodnih organizacija. Smart kolektiv razvija konkursnu dokumentaciju, kriterijume za ocenjivanje prijava, koordinira rad žirija, organizuje događaj povodom dodele Nagrade i promoviše nagrađene programe.\nGodišnji Coca-Cola Forum stejkholdera\nPrvi evropski Samit biznis sektora i obrazovnih institucija: Zapošljavanje mladih najveći prioritet\nEU Talent: Projekat podrške malim i srednjim preduzećima za unapređenje stručnih praksi\nCoca-Cola HBC Srbija organizovala Dan održivosti za svoje dobavljače


Najočigledniji rezultat transformacije režima do sada je pojačavanje represije i suzbijanje nesistemske opozicije. Ali važne promene se dešavaju i unutar sistema i njihove posledice će se uskoro osetiti.\nJedna od glavnih novih karakteristika ruskog režima je nedostatak koordinacije među njegovim ključnim elementima. Sveukupni konzervativni trend je ojačao, ali je politička kontrola odozgo slabila, a proces donošenja odluka postao je fragmentiran. Stari sistem nadzora nad unutrašnjom politikom u Rusiji, koji je Кremlju omogućio da organizuje političko polje u skladu sa svojim potrebama, više ne postoji.\nTaj sistem je počeo da se raspada još 2016. godine imenovanjem Sergeja Кirijenka za "nadzornika" unutrašnje politike. Pokušaji stvaranja upravljačke konkurencije zamenjeni su birokratskom upravom, a poslovi ultimatumima.\nDo 2020. godine postojala je jasna podela između polja "unutar sistema“ ("opozicija" koja je zapravo igrala po pravilima Кremlja), nadgledanog od "nadzornika" u predsedničkoj administraciji, i "nesistemskog“ polja (stvarna opozicija ), za koje su zadužene bezbednosne službe. Uključivanje ovih poslednjih na kraju je dovelo do kriminalizacije nesistemske opozicije.\nAko je pre politička represija bila ciljana i koordinisana, sada je počela da se primenjuje masovno i neselektivno. Sada se ne progone samo određene opozicione ličnosti i njihove organizacije, već i sam protest kao takav.\nA sam koncept protesta tumači se u njegovom najširem smislu - to nije samo izlazak na ulice, već i postovi na društvenim mrežama i bilo kakva kritika režima i njegovih vrednosti koji se doživljavaju kao antirežimske akcije. Akcija se sada širi dalje od nesistemske opozicije.\nTrenutno slamanje protesta podrazumeva potpunu čistku političke arene - čistku koja je loše koordinisana i sprovedena bez bilo kakve koherentne strategije ili analize posledica, piše "Moskou Tajms". Dve komore ruskog parlamenta takmiče se u tome koja će izbaciti oštrije, restriktivnije zakone kako bi zaradile politički kapital, što će rezultirati cunamijem zakonodavnih aktivnosti.\nBudući da bilo koji pokušaji da se krene protiv ovog toka znače političko samoubistvo, ruska politička klasa će postajati samo sve konzervativnija i radikalno antiliberalna, sa redovima pročišćenim od skeptika.\nU isto vreme, revitalizovani ruski režim pokazuije da ga pitanje zakonitosti više ne brine, što ilustruje pretvaranje policijske stanice u improvizovanu sudnicu za Navaljnog, kao i retroaktivna primena novih zabrana za ljude koji se kandiduju za izbore.\nU međuvremenu, predsednik Vladimir Putin, koji se davno ogradio od rutinskih poslova, pretvorio se u večnu i statičnu figuru nakon resetovanja godina na vlasti. On više čuva sistem nego što ga razvija.\nUmesto da za političku represiju bude odgovoran uski krug ljudi, to je sada zaduženje hiljada zvaničnika, od kojih niko pojedinačno ne snosi nikakvu političku odgovornost. Ljudi se sada proganjaju rutinski, što znači da svako može biti definisan kao "antirežimska“ osoba ili organizacija, bez obzira na svoj status ili veze.\nOvaj kolektivni nedostatak odgovornosti znači da nadzornici unutrašnje politike ne osećaju odgovornost za ono što se događa Navaljnom, jer iza toga stoji FSB. A FSB ne oseća odgovornost za političke rizike povezane sa napadima na opozicionara, jer to nije njihova odgovornost - to je problem za nadzornike iz predsedničke administracije.\nPolitičkim problemima se sada bave svi i niko, usled čega svaki nagoveštaj protivljenja postaje toksičan. Studenti su izbačeni sa fakulteta, a ljudi oterani sa posla samo zato što su učestvovali u protestima, lajkovali objavu na društvenim mrežama ili govorili protiv režima. Umesto da politički stratezi upravljaju politikom, odgovornost je prebačena na šefove kompanija, menadžere ljudskih resursa, rektore univerziteta i direktore škola.\nPutinovo oslanjanje na krug profesionalaca znači da se odluke koje donose neke institucije moći sukobljavaju sa interesima drugih. Кada državni mediji pojačaju nivo agresije i straha u propagandi, nadzornici unutrašnje politike moraju da smisle šta da rade sa zabrinutim glasačima. Кada Кremlj upozori protiv širenja histerije zbog korona virusa, regionalni guverneri ne znaju gde da smeste svoje brojne pacijenate.\nPromene koje su se desile u proteklih godinu dana pokazale su se tako zamašne i duboke da ruski režim prolazi kroz renesansu. Pitanja naslednika i promena postala su sporna - sistem se priprema za duži period očuvanja postojećeg stanja i uvođenja strogih propisa o političkom ponašanju.\nSve je ili prorežimsko ili antirežimsko - odnosno zločinačko.


► Poverenik: Nacrt zakona o zaštiti podataka o ličnosti loš i praktično\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić ocenio je danas da je korektno to što je Ministarstvo za evropske integracije objavilo mišljenje i komentare EK o Nacrtu Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, ali je ocenio da taj Nacrt ipak predstavlja izuzetno loš tekst i da je praktično neprimenjiv.\n"To što je Ministarstvo za evropske integracije dalo na uvid NVO Partneri za demokratske pokrete Srbija, odnosno javnosti dokument koji sadrži mišljenje i komentare EK o Nacrtu Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, je korektan potez kako sa stanovišta prava javnosti utvrđenih Zakonom o slobodnom pristupu informacijama tako i sa stanovišta proklamovane i očekivane transparentnosti procesa pridruživanja", poručio je Šabić.\n"Ovo posebno u okolnostima u kojima je Ministarstvo pravde mesecima uskraćivalo javnosti sadržinu ovog dokumenta, čak i tvrdilo da dokument ne postoji", naveo je Šabić u saopštenju objavljenom na sajtu poverenika.\nPoverenik je ponovo pozvao Ministarstvo pravde da dokument, preveden na srpski, objavi na svojoj Internet prezentaciji, navodeći da se radi o dokumentu koji se sastoji iz dva dela.\nPrvi deo sadrži najvažnije, kapitalne, načelne, opšte komentare, dok drugi sadrži konkretne, tehničko redakcijske predloge za poboljšanje pojedinih članova zakona, objasnio je Šabić.\nPoverenik je naveo da prvi deo, koji je "Ministarstvo pravde očigledno ignorisalo", u potpunosti izražava primedbe koje je na suštinu, strukturu i jezik zakona stavio ne samo on već i niz drugih učesnika u javnoj raspravi.\n"Sasvim je očigledno da je neumesno i neuspešno kombinovanje pravila GDPR-a i pravila jednog drugog evropskog akta tzv. Policijske direktive, imalo za posledicu potpunu nekonzistentnost zakona. Tekst zakona predviđa ogroman broj, više desetina izuzetaka od prava koja 'jemči', te neizbežno ostavlja utisak da je pisan više u interesu 'bezbednosnih sturktura' nego u interesu prava građana", naveo je Šabić.\nU tekstu zakona protivno i cilju i logici GDPR (koja to predviđa samo izuzetno) preuzimane su, prepisivane odredbe GDPR, a i onda kad je to prihvatljivo i opravdano, izostajala je dalja konkretizacija i prilagođavanje konkretnim uslovima nacionalnog zakonodavstva, ocenio je Šabić.\nNaveo je da je jezik koji se koristi konfuzan, izuzetno teško čitljiv i gotovo nerazumljiv.\n"Reč je o zakonu koji se bavi fundamentalnim ljudskim pravom, što podrazumeva da treba da bude jasan većini građana. Za ovaj tekst se to nikako ne može reći. On je čak teško čitljiv i shvatljiv i za pravnike koji se bave ovom materijom, za šta je dobar primer npr. pravno doslovno rogobatna odredba člana 40 Nacrta", kazao je Šabić.\nPoverenik je konstatovao da sve kapitalne primedbe iznete u mišljenju EK važe i za poslednju verziju Nacrta zakona koja, kako je naveo, u tom pogledu nije ni malo poboljšana.\n"Nacrt predstavlja izuzetno loš tekst i to je i danas, iako je nekoliko puta korigovan. I s normativnog i s funkcionalnog stanovišta, on je na veoma niskom nivou, i što je najvažnije, praktično je neprimenljiv", kazao je Šabić.\nNacrtu Zakona o zaštiti podataka o ličnosti /\nzakon o podacima o ličinosti


Rusija sa partnerima dogovorila lansiranje krstarećih raketa na ID - 07.10.2015, Sputnik Srbija\nMoskva je blagovremeno usaglasila sa partnerima udare krstarećih raketa „Kalibr“ po objektima terorista u Siriji, koje su izvedene iz jugozapadnog dela... 07.10.2015, Sputnik Srbija\npolitika, rusija, vesti, svet, sirija, kaspijsko jezero\n16:05 07.10.2015 (Osveženo: 17:33 07.10.2015)\n© REUTERS / Murad SezerRuska korveta Samum sa raketama za navođenje u Bosforu, na putu ka Sredozemnom moru\nMoskva je blagovremeno usaglasila sa partnerima udare krstarećih raketa „Kalibr“ po objektima terorista u Siriji, koje su izvedene iz jugozapadnog dela Kaspijskog jezera, saopštio je u sredu načelnik glavnog operativne uprave ruskog Generalštaba general-pukovnik Andrej Kartapolov.\nRusija gađa Islamsku državu i sa Kaspijskog jezera (video)\n7 Oktobar 2015, 14:42\n„Oktobra 5 i 6. na teritoriji Sirije naša obaveštajna služba otkrila je niz važnih objekata militanata koje treba odmah uništiti, rekao je Kartapolov, objasnivši da je „za njihovo pogađanje bilo odlučeno da se iskoristi krstareće rakete velikog opsega.“\n„Udari krstarećih raketa bili su blagovremeno usaglašeni sa našim partnerima“, naglasio je general.\n„Želim da naglasim da u interesima bezbednosti civila koridor preleta je bio planiran nad nenaseljenim mestima“, rekao je on.\nKako je ranije izvestio predsednika Rusije ministar odbrane Sergej Šojgu, četiri raketna broda izvela su 26 lansiranja krstarećih raketa morskog baziranja na 11 ciljeva. Prema podacima objektivne kontrole, svi ciljevi su uništeni, dok civilni objekti nisu nastradali.\nGađanje je izvedeno sa brodova iz visikopreciznog oružja „Kalibar NK”.


Zrenjanin: Mural legendarnim košarkašima - Z1INFO.RS\nNaslovna Sport Zrenjanin: Mural legendarnim košarkašima\nZrenjanin: Mural legendarnim košarkašima\nOvo je jedno od mesta gde se stvarala sportska istorija Zrenjanina i jedno ovako savremeno podsećanje na to vreme i rezultate košarkaša Proletera nam je kao gradu bilo potrebno. Zahvaljujući košarkašima naš grad je stvorio imidž sportske sredine.\nSvi su nakon njih stremili da dostignu uspeh koji je eto do danas ostao neprevaziđen. Da podsetim, u Srbiji danas nijedan drugi grad van Beograda nema prvaka države u košarci. Još jedan detalj koji se retko kada ponovio, da su četvorica igrača iz ove postave 1957. činili prvu postavu reprezentacije.\nPoznavaoci košarke se slažu da su upravo ovi igrači promenili istoriju naše košarke. Pokazali su da se košarka može razvijati i u manjim sredinama i da je važan stručni rad sa talentima i u manjim klubovima. Crvena Zvezda je naprimer deset godina zaredom bila šampion države, a njen niz je prekinula ova ekipa Proletera. Potom su titule osvajali i drugi Olimpija, OKK Beograd ili Zadar i košarka je dobijala na zamahu u svim sredinama tadašnje države, a na primer Crvena Zvezda je postala prvak tek 1969.Obeležavajući titulu „Evropski grad sporta“ puno pažnje poklanjamo istoriji i tradiciji. Ovo je samo jedan od segmenata u toj promociji. Murali su vrsta urbane umetnosti i po definiciji bi trebalo da ga lakše razumeju mlađi. Međutim, ovaj mural je u svakom slučaju jedan od lepših koji su urađeni u našem gradu i koji će zainteresovati sve generacije, jer malo ko da ne zna ko su ovi ljudi.\nOvaj zid dobio je novi život, jer će služiti kao izložba na otvorenom i podsećati\nnas na sportiste koji su proneli slavu grada. Oni su se bavili sportom iz čiste ljubavi, igrajući na šljaci, pod otvorenim nebom, a bodrile su ih hiljade ljudi u pohodu na ovaj veliki uspeh. To vreme ne smemo da zaboravimo i zbog toga se zahvaljujemo autoru što nam je pomogao u tome.\nOtvoren snuker klub na Gradskom bazenu u Zrenjaninu\nPredsednik Snuker saveza Srbije Vladimir Kolaković izazio je zadovoljstvo što je klub osnovan u njegovom rodnom gradu. - Snuker se može igrati u komercijalnim klubovima...


Počeo drugi „Fis kup Majneks 2018“ | Palelive.com\nPočetna Novosti Sport Počeo drugi „Fis kup Majneks 2018“\nPočeo drugi „Fis kup Majneks 2018“\nDrugi „Fis kup Majneks 2018“ u slalomu na kome u muškoj i ženskoj konkurenciji učestvuje 50 takmičara iz 12 zemalja, počeo je danas na stazama Ski-centra „Ravna planina“. Organizatori takmičenja, koje je registrovano u Međunarodnom skijaškom savezu, su Ski-centar „Ravna planina“ i Smučarski klub „Pale“.\nPredsjednik Smučarskog kluba „Pale“ Igor Šljuka rekao je da učesnici imaju mogućnost da na ovom takmičenju ispune olimpijsku „A“ normu za olimpijske igre u Koreji, zbog čega vlada velika napetost poslije prve vožnje.\n„Trenutno imamo dva takmičara koja vode iz BiH – Maja Tadić i Marko Šljivić i nadamo se da će uspjeti ostvariti olimpijsku normu“, rekao je Šljuka.\nGeneralni sekretar Skijaškog saveza BiH Jelena Tajčinović istakla je da su uslovi na stazi odlični, te da su organizatori dali sve od sebe da naprave što bolje uslove za ovaj Fis kup.\nPortparol i marketing menadžer Ski-centra „Ravna planina“ Borislava Purković rekla je da je posjećenost planine dobra, a uslovi idealni.\n„Ima oko 40 centimetara utabanog snijega, a temperatura je minus četiri stepena Celzijusova. Planina je izuzetno posjećena, jer imamo tehničke mogućnosti da u isto vrijeme možemo održavati i rekreativno skijanje i takmičenje“, navela je Purkovićeva.\nOna dodaje da u planu imaju još jednu Fis trku po kalendaru, ali da će sve zavisiti od vremenskih uslova i rasporeda.\nTrener skijaške repezentacije Crne Gore Marina Kosić rekla je da već drugu godinu dolazi na Ravnu planinu, te da su zadovoljni uslovima na stazi, a pogotovo dosadašnjim rezultatima takmičara.\n„Naša dva takmičara ovdje su ostvarila olimpijsku normu – Eldar Filipović i Jelena Vujičić i oni idu u Pjongčang“, istakla je Kosićeva.\nTakmičenja „Fis kupa Majneks 2018“ u slalomu nastavljaju se sutra sa početkom u 8.00 časova.\nPrethodni članakPrvi šakal ustrijeljen na Romaniji\nNaredni članakGosti „Kustendorfa“ posjetili Andrićgrad


Odžić: Vojvođani su najveće žrtve Vučićevog režima | Autonomija\nOdžić: Vojvođani su najveće žrtve Vučićevog režima\nČije kase pune Novosađani i Vojvođani kada im se ništa ne vraća nazad?\nPredsednik Vojvođanske partije (VP) Aleksandar Odžić ocenio je danas da je na delu eksploatacija Vojvodine i svih njenih građana.\nOdžić je u pisanoj izjavi istakao da je budžet Vojvodine za 2016. godinu manji od prošlogodišnjeg i da na mesečnom nivou iznosi svega nekoliko stotina dinara po glavi stanovnika Vojvodine, iz čega treba da se unapredi rad u oblasti zdravstva, školstva, kulture, zaštite životne sredine i svih ostalih životnih potreba dostojnih jednog civilizovanog društva.\nPredsednik VP je naveo i da su budžeti gradova i opština u Vojvodini takođe manji nego prethodnih godina, pa je tako budžet Novog Sada za sledeću godinu 1,5 milijardi dinara manji nego prethodne godine.\nOdžić je upitao kako je to moguće ako se stalno slušaju priče o neverovatnom privrednom rastu, boljoj naplati poreza, punoj državnoj kasi.\n„Čije to kase pune Novosađani i Vojvođani kada im se ništa ne vraća nazad?“, istakao je predsednik VP.\nOn je ocenio i da je očigledno da je sve moguće u „Vučićevoj Srbiji“.\nAleksandar Odžić je dodao i da je u toku ove godine u Vojvodini ugašeno na desetine hiljada radnih mesta, da je zatvoreno na stotine samostalnih radnji i malih preduzeća, a da je na godišnjem nivou od radnika i penzionera oteta najmanje po jedna plata i penzija.\n„Polovina medija u Vojvodini je zatvorena dok je druga polovina stavljena pod kontrolu SNS režima. Kulturna matrica Vojvodine se narušava na svakom koraku“, ocenio je predsednik Vojvođanske partije.\nTokom 2015. godine, dodao je, Elektrovojvodina je „nasilno prisvojena“ i utopljena u srbijanski elektrodistributivni sistem, a od uspešnog preduzeća stvoren je gubitaš za samo šest meseci.\n„Već sada nam najavljuju nova poskupljenja struje, uvođenje RTV pretplate, nova otpuštanja umesto novih zapošljavanja i otvaranja radnih mesta, dovode nam investitore koje niko neće da izrabljuju naše radnike za sitne pare“, naveo je Odžić.\nPredsednik VP je ocenio i da je poslednja odluka o izmenama i dopunama zakona o poljoprivrednom zemljištu „krajnja tačka podele između nas i njih“.\n„Linija razdvajanja svih nas Vojvođana i onih koji Vojvodinu vide kao severnu srpsku teritoriju, podela koja dugoročno neće biti prevaziđena. Već sada je jasno da u praksi taj zakon ne može proći, ne smemo dati vojvođansku zemlju stranim i domaćim tajkunima“, istakao je Odžić.\nOn je pozvao Vojvodinu na ujedinjenje 2016. godine, odnosno na oštro suprotstavljanje režimu Aleksandra Vučića na narednim vojvođanskim izborima u cilju očuvanja i izgradnje stabilnog vojvođanskog društva koje će biti spremno i sposobno da uspostavi političko – ekonomski subjektivitet na, kako je naveo, čitavoj svojoj teritoriji.\n(+43 rating, 57 votes)


Vlasti u BiH se posljednjih 5 godina zadužuju 19 miliona KM mjesečno | Banjaluka.net\nVlasti u BiH su se posljednjih pet godina samo kod domaćih komercijalnih banaka zaduživale 18,8 miliona KM mjesečno ili oko 600.000 KM dnevno, otkriva poslovni portal capital.ba.\nZaduženost svih nivoa vlasti u BiH kod domaćih komercijalnih banaka u zadnjih pet godina je više nego udvostručena, odnosno povećana za čak 1,132 milijarde KM – na 2,037 milijardi KM.\nPrema podacima Centralne banke BiH, zaduženost “generalne vlade”, koja obuhvata institucije BiH, vlade RS i FBiH, entitetske fondove socijalne sigurnosti, Brčko Distrikta, kao i vlade kantona, te opštine, na kraju novembra 2015. godine kod komercijalnih banaka u Republici Srpskoj iznosila je milijardu i 101 milion KM.\nPodaci Centralne banke pokazuju da je zaduženost vlasti BiH nezaustavljivo rasla iz godine u godinu. Na kraju 2011. godine taj dug je iznosio 905 miliona KM, da bi za godinu dana narastao na 1,23 milijardi maraka. Već 2013. dug je iznosio 1,38 milijardi, da bi na kraju 2014. skočio na 1,85 milijardi KM. Na kraju 2015. kreditno zaduženje je premašilo dvije milijarde KM.\nČlan Udruženja ekonomista RS SWOT Predrag Duduković ističe da je to ogroman rast, posebno ako se ima u vidu da se radi o kreditu komercijalnih banaka kod kojih su kamate znatno veće nego kod međunarodnih finansijskih institucija.\n-S druge strane, kada dođe do manjka novca u budžetu, a to se dešava svake godine, vlasti moraju pozajmiti novac od nekoga da bi izmirile sve budžetske obaveze. Brzina dobijanja tog novca je bila odlučujući faktor za zaduživanje, jer da bi dobili novac od međunarodnih institucija vlasti moraju ispuniti niz uslova i procedura, dok su javne institucije privlačne komercijalnim bankama jer znaju da će te pozajmice biti sigurno vraćene, a naravno one rade po komercijalnom principu i imaju veće kamatne stope- naglasio je Duduković za capital.ba.\nGledano po bankama u RS i FBiH, iz ovih podataka je vidljivo da je su vlasti zaduženije kod komercijalnih banaka čije je sjedište u Republici Srpskoj.\nPodaci CBiH pokazuju da je zaduženost u komercijalnim bankama u RS 2011. godine iznosila 625 miliona KM, odnosno za pet godina je povećana za čak 476 miliona maraka – na milijardu i 102 miliona KM.\nZaduženost u bankama u FBiH u istom periodu povećana je za 656 miliona, sa 280,3 miliona KM na 936 miliona koliko je iznosila u novembru 2015. godine.\nVelika je i zaduženost nefinansijskih javnih preduzeća u BiH i na kraju novembra je iznosila 858,7 miliona maraka, što je u odnosu na kraj 2011. godine, kada je iznosila 768,8 miliona KM, povećanje za 89,9 miliona maraka.


Pokušaj spašavanja posrnulog carstva, Yahoo službeno pokrenuo prodaju svog core biznisa – Bankar.me\nPokušaj spašavanja posrnulog carstva, Yahoo službeno pokrenuo prodaju svog core biznisa\nFebruary 22, 2016 BERZA, PLANETA, SAD, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nYahoo je ovoga petka službeno pokrenuo prodaju svog core biznisa kako bi se izvukao od plaćanja 12 milijardi dolara poreza i time smirio velike dioničare Yahooa koji su nervozni zbog pada vrijednosti internet biznisa kompanije, prenosi Business Insider.\nIzvršna direktorica Marissa Mayer prošle je nedjelje izjavila da uprava Yahooa ispituje strateške alternative za svoj posrnuli internet biznis, ali i da nastavljaju s planom za spin-off tog segmenta poslovanja.\nPokretanje postupka prodaje, koji kompanija Staboard Value zajedno s ostalim dioničarima gura od prošle godine, pokazuje da je Yahoo sve bliže prodaji svog core biznisa koji uključuje pretraživač Yahooa, mail servis i news portale velikog internet diva.\nNe odustaju od namjere postavljanja direktora\nJeffrey Smith, osnivač kompanije Starboard Value koja ima znatan udio u dionicama Yahooa, ne odustaje od svoje namjere da postavi grupu direktora koji su već upoznati sa čitavom problematikom na čelo odbora Yahooa.\nSmith je u pismu, kojeg je 6. januara poslao Marissi Mayer, naglasio da ako izvršni odbor ne napravi nužne promjene unutar kompanije da bi moglo doći do raspisivanja izbora novog odbora kako bi dioničari mogli zamijeniti većinu uprave novim direktorima koji će predstavljati njihove interese.\nUprkos tome što sadašnji odbor trenutno pokazuje da je spreman da učini ono što Smith traži, on svejedno planira da imenuje cijeli niz direktora kako bi osigurao da procesi prodaje budu odrađeni na ispravan način.\nNajvrijedniji dio Yahooa je u Alibabi\nMeđu potencijalnim kupcima core biznisa Yahooa spominjali su se medijski magnat Rupert Murdoch i Verzion, a višemjesečne spekulacije o njihovom interesu potvrdio je i šef finansija Fran Shammo koji je rekao kako će “Verzion istražiti mogućnosti oko potencijalne akvizicije Yahooa”.\nNajvrijedniji dio Yahooa, vlasnički udio u kineskom e-commerce divu Alibabi čija se vrijednost procjenjuje na više od 28 milijardi dolara, ujedno je njen najveći teret, jer Yahoo ne može odvojiti od core biznis kompanije bez plaćanja poreza.\n“Odvajanje našeg vlasničkog udjela u Alibabi od operativnog poslovanja Yahooa neophodno je kako bi se maksimalno povećala vrijednost za naše dioničare”, izjavila je Mayer ovog petka.\nPOJMOVIMarissa Mayer Plata direktorice Yahoo-a Yahoo Yahoo kupuje Tumblr Yahoo se povlači iz Kine\nPrevious Svjetski osiguravači u Barseloni raspravljali o najnovijim metodama liječenja\nSljedeći Može li će vas menadžment stil Steve Jobsa dovesti do vrha?\nJahu mora da plati 50 miliona dolara odštete zbog krađe podataka\nYahoo – kako upropastiti odličan posao: Legenda koju su pojeli loši direktori


Ovih dana očekuje se početak radova na rekonstrukciji Topličke ulice u kuršumlijskm naselju Rasadnik. Radove na izgradnji amosferske kanalizaije u vrednosti od 12 miliona dinara izvodiće JPKD „Toplica“ dok će radove na uređenju kolovoza i trotoara finasirati Putevi Srbije u vrednosti od 35 milona dinara, izjavio je Radoljub Vidić, predsednik opštine Kuršumlija.\nPredsednik Vidić istakao je da je sa Ministarstvom privrede započeta i realizacija projekta u cilju unapređenja lokalne i regionalne infrastrukture te da su u saradnji sa Javnim preduzećem za uređivanje gradskog građevinskog zemljišta u toku radovi na sledećim projektima:\nIzgradnja druge faze lokalnog puta Pepeljevac-Krčmare-Grabovnica-Tovrljane na lokaciji Grabovnica u dužini od 300 metara, sa ugovorenom vrednošću radova u iznosu od 3,3 miliona dinara (izvođač radova „TRACE PZP“ Niš), gde je izvršeno asfaltiranje, a u toku je predaja izvedenih radova korisniku Opštini Kuršumlija.\nKuršumlija veliko gradilište\nU toku je rekonstrukcija lokalnog puta u selu Kastrat, zaselak Ilići i Simovići – prva faza u dužini od 480 metra sa ugovorenom vrednošću radova u iznosu od 5,5 miliona dinara (izvođač radova „Metalplast-Pavlović“ D.O.O. Đurevac, Blace). Radovi na ovoj lokaciji su započeti a završetak se očekuje za 20 kalendarskih dana.\nMeđu 27 ulica i prilaza na kojima se vrše radovi, u toku prošle nedelje izvršeno je asfaltiranje ulice: Vukoja Todorovića u dužini od 140 metara, u iznosu od 1,4 miliona dinara i dela ulice Stevana Sinđelića, dužine 160 metara u iznosu od 1,5 miliona dinara (izvođač radova „MetalacCompany“ D.O.O. Kuršumlija).\nRadovi se izvode i na delu ulice Ćirila i Metodija i Doktora Melgarda prilaz 1 levo.


VSS o Majiću naredne nedelje, da se članovi Saveta upoznaju s dešavanjima\nČlanovi Visokog saveta sudstva (VSS) upoznali su se s dešavanjima vezanim za sudiju Apelacionog suda Miodraga Majića, a o tome će se raspravljati na narednoj sednici, kazao je agenciji Beta predsednik Visokog saveta sudstva Dragomir Milojević.\nE sad pošto veliki broj naroda nije bio u mogućnosti da pogleda emisiju u kojoj se pojavio sudija Majić, za koga ja nikada nisam čuo, a mogu slobodno da kažem da je ostavio na mene snažan utisak i samo na trenutak sam dobio neku nadu koju ne osećam kod sebe, a ni kod svojih ukućana po prilici dugo,predugo. Ali sad već vidim da će biti satanizovan do krajnjih granica, kao i svako ko ovom narodu kaže istinu, a u granicama strogo poštovane struke. Izuzetno realan čovek. Nažalost satanizovaće ga kao i onog nesretnog Sašu Jankovića.\nNekad snovi danas java Nema veće sprdačine no kad dođu seljačine pa postanu svi Gospoda a do juče - jeli s poda... Još kad dođu nekoj vlasti nemoš raju niko spasti, jer će golja uvek sniti da će jednom gazda biti ... Nekad snovi sad su Java sad sleduje samo strava retko gde će niknut trava retko gde će ostat glava !!!\nPašteta od pasulja i tune 09:00 h


Wiki loves monuments 2012. foto-konkurs - Nesvrstani - Klub putnika\nStarted by Acketa, August 20, 2012\n“Wiki Loves Monuments 2012” foto-konkurs na globalnom nivou – prikupljanje fotografija kulturnih dobara u 35 zemalja širom sveta.\nU ovom velikom svetskom takmičenju više od 10.000 volontera će dodati na Vikipediju stotine hiljada fotografija pod slobodnom licencom tokom meseca septembra.\nBeograd, Srbija – 20. Avgust, 2012.\nVikipedijanci širom sveta spremaju se za učešće u velikom foto-konkursu, “Wiki Loves Monuments 2012”. Na hiljade dobrovoljnih učesnika iz 35 zemalja će od 1. do 30. septembra slati svoje fotografije spomenika kulture, znamenitih mesta, prostornih kulturno-istorijskih celina i arheoloških nalazišta, čime će stotine hiljada fotografija nepokretnih kulturnih dobara biti objavljeno pod slobodnom licencom u Vikimedijinoj ostavi (Wikimedia Commons).\nS početkom u Holandiji 2010. godine, a nakon značajnog uspeha “Wiki Loves Monuments 2011” prethodne godine – kada je 5.000 fotografa iz 18 zemalja poslalo više od 168.000 fotografija – u ovogodišnjem takmičenju će učestvovati skoro dvostruko veći broj zemalja, od kojih neke, uključujući Srbiju, i po prvi put. Takmičenje organizuju volonteri iz Vikimedijinih lokalnih ogranaka i priznatih udruženja, a pobedničke fotografije konkursa na nacionalnom nivou će biti razmatrane od strane internacionalnog žirija krajem oktobra. Prvih deset najboljih međunarodnih fotografija, kao i krajnja pobednička fotografija – najbolja od najboljih, biće proglašene početkom decembra.\nFotografije svetskih kulturnih dobara, javno dostupne i slobodne za korišćenje\nFotografije koje učestvuju u konkursu biće poslate pod slobodnom CC-BY-SA licencom na popularnu online enciklopediju Vikipediju i mnoge od njih biće korišćene u tamošnjim člancima. Zbog mogućnosti koje pružaju slobodne licence, svako će biti slobodan da upotrebljava ove fotografije u bilo koju svrhu, dok god one ostaju pod istom slobodnom licencom.\nInicijator i jedan od osnivača Wiki Loves Monuments takmičenja 2010. Godine, Lodevajk Gelauf, izjavio je: “Postoje milioni istorijski i kulturno značajnih spomenika i građevina širom sveta, a ipak, za mnoge od njih na internetu ne postoje fotografije koje su slobodne za korišćenje. Ove važne strukture su često nepoznate većini ljudi koji ni nemaju priliku da ih posete. Wiki Loves Monuments pruža način pomoću koga volonteri širom sveta mogu da prikažu kulturna dobra svojih zemalja i, putem Vikipedije, sa svima podele ove slike.”\n“Wiki Loves Monuments 2012” u Srbiji\nOve godine Srbija po prvi put učestvuje u svetskom “Wiki Loves Monuments” takmičenju, sa zvaničnim spiskom od oko 2400 nepokretnih kulturnih dobara koje je moguće fotografisati. Sve informacije o WLM takmičenju u Srbiji - pravila učešća, linkove do spiskova kulturnih dobara na Vikipediji, kao i uputstvo za slanje fotografija, mogu se naći na wlm.wikimedia.rs. Na tom sajtu može se preuzeti i “Wiki Loves Monuments” aplikacija za mobilne telefone, pomoću koje će učesnici takmičenja biti u mogućnosti da pošalju svoje fotografije direktno putem mobilnog telefona.\nGlavna nagrada: Foto – tura po Hong Kongu\nNajboljih deset, kao i glavna pobednička fotografija, biće objavljene početkom decembra. Pobednik će osvojiti foto – turu po Hong Kongu za vreme skupa “Wikimania 2013”, godišnjeg okupljanja Vikipedijinih urednika, fotografa i saradnika. Dalje informacije o nagradama mogu se naći na zvaničnom sajtu WLM takmičenja www.wikilovesmonuments.org.\nTamara Petrović, koordinator “Wiki Loves Monuments 2012 – Serbia”\nJel se neko sa foruma uključio u ovu priču?\nJa sam poslao neke slike, ali iz Spanije


ALIMS: Uspešno realizovana TAIEX konferencija o kvalitetu lekova - Penzin\nPočetna Magazin Godine ALIMS: Uspešno realizovana TAIEX konferencija o kvalitetu lekova\nNajnoviji, treći po redu projekat u okviru TAIEX instrumenta pretpristupne pomoći Evropske unije Republici Srbiji u domenu rada Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije (ALIMS) pod imenom „Kvalitet lekova“ (Quality of medicines) realizovan je u Beogradu, 14-15. decembra 2015. godine, u obliku još jedne konferencije sa eminentnim stranim predavačima i učesnicima iz svih zainteresovanih grupa u našoj zemlji.\nOvim je i na izuzetan način zaokružena jedna plodna saradnja ALIMS i Evropske unije koja je u ovom obliku praktično započela u 2015. i do sada realizovana kroz konferencije na temu falsifikovanih lekova i medicinskih sredstava i farmakovigilance.\nKvalitet farmaceutskih proizvoda je jedan od osnovnih zahteva koji moraju biti prezentovani svim regulatornim telima tokom izdavanja dozvole za lek, njene obnove i postmarketinških promena.\nOva konferencija je imala za cilj da predstavi razvoj u regulatornim zahtevima za kvalitet lekova, po preporukama evropske legislative, a pre svega, direktive 2001/83/EC i srodnih smernica, kao i međunarodno usaglašenih dokumenata odnosno ICH smernica. Rezultat ovog skupa će biti i pospešivanje primene ovih zahteva u srpskoj nacionalnoj regulativi, ali i svakodnevnoj proceni kvaliteta lekova.\nImajući u vidu da su Republika Srbija a naravno i ALIMS posvećeni da sprovedu zakonske principe EU gde god je to moguće, bilo je veoma korisno upoznavanje sa mogućnostima za uvođenje novih pravnih tekovina EU u pogledu kvaliteta lekova u budućem zakonu o lekovima, kao i podzakonskim aktima i smernicama koje će ga pratiti.\nOvaj zahtev se takođe odnosi na pregovore o pristupanju Srbije EU, pogotovo na pregovaračko poglavlje 28: Zaštita potrošača i zaštita zdravlja.\nKonačno, imajući u vidu veliki interes za saradnju sa Federalnim institutom za lekove i medicinska sredstva Nemačke (Bundesinstitut für Arzneimittel und Medizinprodukte – BfArM), posle održanog skupa, organizovana je i poseta visoke delegacije BfArM-a ALIMS-u kada su napravljeni i konkretni dogovori o daljim zajedničkim aktivnostima.\nTags:Agencija za lekova i medicinska sredstva AlimsEvropska unija EUfarmacijaFederalni institut za lekove i medicinska sredstva Nemačke - BfArMIrskalekoviMinistarstvo zdravljaNemačkaPregovaračko poglavlje 28Srbija


Nagrada publike filmu "Nečista krv – greh predaka"\n„Gorki list“, nagrada publike ovogodišnjeg Festivala evropskog filma Palić, dodeljena je filmu „Nečista krv – greh predaka” reditelja Milutina Petrovića, koji je bio prikazan u okviru Glavnog takmičarskog programa, saopštili su organizatori.\nNagradom publike za najbolji film „Gorki list“, publika preuzima aktivnu ulogu i iz svog ugla sagledava dela filmske umetnosti predstavljena na Festivalu. Na taj način uvaženo je, pored mišljenja stručnog žirija, i mišljenje najbrojnijeg „žirija“ odnosno onih zahvaljujući čijoj lojalnosti i posvećenosti filmu, Festival traje svih ovih godina, saopštili su organizatori.\nUvažavajući činjenicu da se izbor najboljeg filma po mišljenju publike često zasniva na drugačijim kriterijumima od kriterijuma stručnog žirija, Festival evropskog filma i „Gorki list“ ovom nagradom pozvali su posetioce festivala da nakon projekcija glasaju za najbolji film iz bogatog filmskog opusa evropske kinematografije, koji su prikazani na ovogodišnjoj 28. po redu filmskoj smotri.\nNagrada publike ove godine je dodeljena šesti put. Prethodno je ova nagrada dodeljena: 2016. godine mađarskom filmu „Ubica čistog srca“ reditelja Atile Tila, 2017. godine filmu „O telu i duši“ rediteljke Ildike Enedi, 2018. godine belgijsko-holandskoj koprodukciji „Devojke”, 2019. filmu „Jadnici” francuskog reditelja Lađa Lija, a prethodne godine filmu „Ime naroda” Darka Bajića.\nDragan Bjelogrlić, Katarina Radivojević, Milutin Petrović, Nečista krv, Palićki filmski festival\nPrevPrethodnoStanje na graničnim prelazima, nedelja 25. jul\nSledećeU ponedeljak veoma toplo, sa povremenim padavinamaNext


Nemačka policija poklonila šest vozila srpskoj policiji\nBeta 25. aprila 2017. 14:05\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović je danas izjavio u Beogradu posle sastanka sa ambasadorom Nemačke Akselom Ditmanom da je saradnja srpske i nemačke policije imala odlične rezultate u suzbijanju kriminala.\nKako je saopštilo Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije, Stefanović i Ditman sastali su se povodom donacije šest vozila koje je nemačko Ministarstvo unutrašnjih poslova poklonilo Upravi kriminalističke policije MUP-a.\nDitman je istakao da je tim poklonom nemačka policija želela da zahvali srpskim kolegama kao pouzdanim, profesionalnim i angažovanim partnerima.\n„U mnogobrojnim situacijama, Upravu kriminalističke policije Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije doživeli smo kao pouzdanog, profesionalnog i angažovanog partnera, zbog čega nam je stalo da joj pružimo podršku“, naglasio je Ditman.\nStefanović je podsetio na zajedničke akcije u kojima su razbijene organizovane kriminalne grupe, a posebno je pomenuo zaplenu 300 kilograma kokaina.\n„Ove akcije pokazuju da bliska saradnja i razmena informacija daju rezultate i omogućavaju da naše zemlje budu bezbednije“, rekao je ministar.


Objavljen poziv za izražavanje interesa za otkup junadi i svinja - NTV Arena\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske danas je na zvaničnoj stranici Ministarstva objavilo poziv za izražavanje interesa za interventni otkup tržišnih viškova junadi i svinja radi stabilizacije tržišta i zaštite domaće proizvodnje.\nS obzirom na pad potražnje za mesom i mesnim prerađevinama u uslovima izazvanim pandemijom virusa korona, Vlada Srpske je prepoznala važnost hitnog interventnog otkupa tržišnih viškova, te je za ove namjene obezbijedila tri miliona KM, saopšteno je iz Ministarstva.\nMinistarstvo poziva klaoničare i mesoprerađivače junadi i svinja sa sjedištem u Republici Srpskoj, a koji su registrovani za obavljanje djelatnosti klanja, prerade i izvoza živih životinja, da iskažu interes za interventni otkup od domaćih uzgajivača za 6.000 junadi minimalne težine 600 kilograma i 10.000 svinja minimalne težine 110 kilograma do 31. jula godine do 16.00 časova.\nKoličine za koje otkupljivač izražava zainteresovanost ne mogu biti manje od 200 grla junadi odnosno 500 svinja, za period otkupa od 3. avgusta do 30. oktobra.\nPrijave na poziv se dostavljaju lično ili putem elektronske pošte na adresu Agencije za agrarna plaćanja Republike Srpske [email protected] .\nTags: junad, ministarstvo poljoprivrede, otkup, rs, svinje, zemlja


IEM Chicago – RUR Esports\nLiquid i dalje nezaustavljiv\nVerujemo da vam je već poznao da je severnoamerički tim osvojio 4 uzastopna velika CS:GO turnira u prethodnih par meseci, e pa oni su u svoj niz juče dodali još jedan, peti vezani turnir. Naime, Team Liquid je juče odigrao…\nRuska ekipa diskvalifikovana sa IEM-a u Čikagu zbog problema sa Vizom\nNajbolje rangirana ruska CS:GO ekipa ForZe danas je diskvalifikovana sa velikog turnira u Sjedinjenim Američkim Državama zbog problema sa vizom. Forze je svoj plasman na ovaj turnir obezbedio preko kvalifikacija koje su se održale krajem juna, a zbog nemogućnosti da…\nU Čikagu ništa novo; Astralis ponovo šampion\nJuče po ko zna koji put ove godine, gledali smo finale između Astralisa i Team Liquida, ovoga puta na Intel Extreme mastersu u Čiakgu, a kao i svaki put do sada Astralis ubedljivo slavi rezutlatom 3-0. Team Liquid je verovatno…


ZAKON O SPREČAVANJU NASILJA U PORODICI: Od 1. juna 2017. od kada se primenjuje Zakon pa do kraja januara 2018. godine izrečeno 10.115 hitnih mera kojima su se počinioci ili udaljili iz stana ili im je zabranjena komunikacija i prilazak žrtvi\nZa nepuna dva meseca ove godine širom Srbije u porodičnom i partnerskom nasilju ubijeno je osam žena. Novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici ("Sl. glasnik RS", br. 94/2016) koji se primenjuje od 1. juna 2017. imao je pozitivan uticaj na smanjenje ovakvih slučajeva, ali nažalost, od početka godine broj zločina nad ženama u Srbiji je u porastu. Primera radi, tokom cele prošle godine u porodičnom nasilju ubijeno je 26 žena, a od Nove godine gotovo svake nedelje smo svedoci slučajeva da je muškarac usmrtio suprugu, bivšu ženu, devojku, majku…\nVesna Stanojević, koordinatorka Savetovališta protiv nasilja u porodici, pod čijem okriljem su i sigurne kuće u Beogradu, kaže da su ovo alarmantni podaci. Ona smatra da bi institucije trebalo da budu efikasnije kao i da ulože još truda u borbu protiv ove pošasti.\n"Sve vreme se pitam da li radimo kako treba ili je to sticaj nekih drugih okolnosti na koje ne možemo da utičemo. Činjenica je da je to previše ubistava ove godine i mnogo stvari mora da se promeni kako bi se izmenilo i ponašanje ljudi", kaže Vesna Stanojević.\nGorjana Mirčić Čaluković, zamenica javnog tužioca upućena u Ministarstvo pravde i članica radne grupe za izradu Zakona navodi da prema evidenciji bar polovina od ovih osam slučajeva nikada nije bila prijavljena institucijama – ni Centru za socijalni rad, a ni policiji.\n"Svako ko je odgovoran građanin trebalo bi da prijavi ako čuje da neko u njegovom komšiluku tuče ženu i decu. Jer ako ona neće, ne sme ili ne želi, mi kao građani smo dužni da to uradimo. U četiri slučaja ovih ubistava žene se nikada nikome nisu obratile za pomoć", naglašava Mirčić Čaluković. Ona dodaje da su važne i kampanje za podizanje svesti žrtava i da na tome treba još da se radi.\nU Ministarstvu pravde kažu da je od 1. juna 2017. od kada se primenjuje Zakon pa do kraja januara izrečeno 10.115 hitnih mera kojima su se počinioci ili udaljili iz stana ili im je zabranjena komunikacija i prilazak žrtvi. Kako navode, u ovom periodu u Srbiji su održana 1.793 sastanaka na kojima je razmotren čak 29.181 slučaj prijavljenog nasilja u porodici. Bitno je naglasiti da ovde spadaju i slučajevi nasilja nižeg intenziteta. Ipak, uz sve napore nadležnih institucija, Srbija se i dalje bori sa ovim problemom.\nIzvor: Vebsajt Politika, Aleksandar Bojović, 27.02.2018.


Gradonačelnik Novog Sada u Radnoj zoni Sever 4 (FOTO) - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs DATUM I VREME: 13.11.2019. 14:56\nObjekat buduće fabrike biće ukupne površine 24 350 m2.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević obišao je gradilište u Radnoj zoni Sever 4 na kojem se gradi hala buduće fabrike za proizvodnju turbina. Obilasku su prisustvovali i ambasador Austrije u Srbiji Nikolaus Luteroti, predstavnici kompanija „BMTS Technology“ kao i „CTP Invest“.\nObjekat buduće fabrike biće ukupne površine 24 350 m2, „CTP Invest“ će direktno investirati u objekat i zemljište više od 15 miliona evra, a planirana vrednost proizvodne opreme je oko 35 miliona evra. Značajan deo objekta biće opremljen svim potrebnim sadržajima za istraživačke i razvojne aktinosti, a kompanija „BMTS“ će Novom Sadu doneti 500 radnih mesta. Biće napravljen i Razvojni istraživački centar za 50 inženjera i dodatnih 70 fakultetski obrazovanih radnika, dok će 380 ljudi raditi u samoj proizvodnji.


Obilazak muzeja porodice Karađorđević, jedinstvena prilika za mlade iz regiona – Naši u svetu\nObjavljeno 27/10/19 u 18:00\nBEOGRAD – Atlantski Savet Srbije organizuje od 27. do 30. oktobra za mlade iz regiona radionicu pod nazivom Regional Youth Outreać, a reč je o produbljivanju saradnje i prijateljskih odnosa između mladih predstavnika Atlantskih Saveta iz regiona (YATA).\nPored Srbije kao domaćina, biće i mladi iz Bugarske, Rumunije, Mađarske, Albanije, Slovenije i Italije, navedeno je u saopštenju Atlantskog saveta.\nNa radionicama će se govoriti o temama poput sajber-bezbednosti i borbe protiv dezinformacija (fake news), ali i o bezbednosnim izazovima vezanim za migrantsku krizu s kojima će nas upoznati mladi iz Italije, pa sve do rešavanja spora oko granice Hrvatske i Slovenije, o čemu će govoriti mladi Slovenci.\nU saopštenju se navodi da će radionice biti i prilika za upoznavanje sa radom mladih u Rumuniji i Mađarskoj kao i razmenu iskustava i znanja o tekućim ili mogućim problemima i njihovim rešenjima.\nZahvaljujući podršci ambasade SAD u Beogradu, pored učešća u radionici i druženja, mladi iz regiona imaće priliku i da posete Ministarstvo spoljnih poslova Srbije i upoznaju se sa radom i istorijom te značajne institucije, kao i da obiđu muzej porodice Karađorđević u Topoli i vinski podrum.\nPartizan napunio mrežu Spartaka, ali je opet promašivao ”zicere”


Mirko Dubajić | Advokatska kancelarija "Dubajić"\nKonsultant za carinske propise i međunarodni promet robe\nMirko Dubajić je konsultant za carinske propise i međunarodni promet robe u Advokatskoj kancelariji Dubajić.\nZvanje diplomiranog ekonomiste stekao je na poslovno-pravnom smeru Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu. Svoju poslovnu karijeru počinje radom u jednoj od najvećih špedicija na prostorima bivše Jugoslavije „Jugošped“ iz Novog Sada, radeći na poslovima referenta za međunarodnu špediciju za evropsko i azijsko tržište. Sopstveni biznis pokreće 1991. godine otvaranjem špedicije „Dunav-Trade“ iz Novog Sada, koja sa velikim uspehom pruža različite usluge gotovo trideset godina.\nPoziciju istaknute špedicije u Vojvodini i šire, stekao je radom na poslovima međunarodne špedicije sa klijentima iz Srbije i regiona, najčešće pravnim licima kao vodećim kompanijama u industrijama proizvodnje papira, plastičnih i metalnih proizvoda, elektro materijala i dr. Posebno važna referenca njegovog rada jeste dvadesetogodišnja saradnja sa regionalnim liderom na tržištu papira „SCP“ iz Beograda i njegovim firmama ćerkama, koja se ogleda u obavljanju kompletnih poslova uvoza robe.\nFirma „Dunav-Trade“ iz Novog Sada pruža usluge carinskog zastupanja u međunarodnom prometu robe, kao što su uvoz robe, izvoz robe, privremeni uvoz i izvoz, aktivno i pasivno oplemenjivanje, reeksport i tranzit robe, skladištenje robe. Istovremeno, pruža kontinuirane konsultatnske usluge Advokatskoj kancelariji Dubajić u radu na slučajevima iz domena carinskog poslovanja, carinskih prekršaja i međunarodnog prometa robe.\nMirko govori ruski jezik.\nLjubiša RadišićDejan Dubajić\nEkonomski fakultet Univerzitet u Novom Sadu: Diplomirani ekonomista\nStručna usavršavanja i priznanja:\n2002 Stručni ispit za carinskog agenta\n1991 - Špedicija Dunav-Trade, Novi Sad: Osnivač i direktor\n1989-1990 Špedicija Jugošped, Novi Sad: Referent na poslovima međunarodne špedicije\nSrpski (maternji), ruski


Građani protiv kriminala – i u Srbiji\nMeđunarodni institut za bezbednost iz Beograda postao je ekskluzivni partner organizacije „Krajm stopers” (Crime Stoppers), jedinstvene inicijative koja omogućava građanima da anonimno prijave kriminalne radnje o kojima imaju saznanja. Ova organizacija pokrenuta je u SAD još 1976. godine i od tada je ostvarila veoma uspešnu saradnju sa nadležnim državnim organima u otkrivanju i suzbijanju kriminala, saopštio je Institut. Nacionalne organizacije, u okviru „Krajm stopers global solušns” (Crime Stoppers Global Solutions - CSGS), pored SAD, postoje širom sveta, u Evropi, Australiji, Kanadi, Latinskoj Americi i jugoistočnom Pacifiku. Međunarodni institut za bezbednost je prvi partner CSGS u ovom regionu, a sporazum o saradnji potpisali su direktor Međunarodnog instituta za bezbednost\n22.09.2018 u 19:31\nPovodom manifestacije „Otvoreni dani evropske baštine”, koja se ove godine održava pod nazivom „Umetnost deljenja”, za građane su otvorena vrata Vlade Srbije. Posetioci su mogli da čuju priču o burnoj i bogatoj istoriji zdanja u Nemanjinoj ulici koje je prvobitno bilo sediste Ministarstva finansija Kraljevine Jugoslavije. Novinare i posetioce, među kojima je bilo i dece, u obilazak zgrade iz pres sale povela je istoričarka umetnosti Katarina Golubović koja ih je upoznala sa arhitekturom i namenom zdanja koja je delo ruskog arhitekte Nikolaja Krasnova. „Zgrada je delila burnu istoriju sa srpskim narodom. Podignuta je između 1926. i 1928. godine i u njoj je bilo sedište Ministarstva finansija. Nakon Drugog svetskog rata u njoj je bilo Izvršno veće Srbije”, ispričala je\n15.07.2018 u 09:54\nSukob građana i policije u Čikagu\nČIKAGO – Gnevna grupa građana okupila se ispred policijske stanice u Čikagu, na koju je bacala flaše, nakon što je jedan policajac ubio muškarca u južnom delu grada. Šef policijske kontrole Fred Voler izjavio je da je muškarac upucan nakon što je policijska patrola pokušala da ga ispita zbog „izbočine oko njegovog pojasa”, misleći da je naoružan, zbog čega je muškarac postao agresivan pokušavajući da se oslobodi policajaca, prenosi AP. „Oni su pomislili da poseže za oružjem zbog čega su pucali u njega”, rekao je Voler i dodao da je muškarac prebačen u bolnicu gde je preminuo. Kako je rekao policija veruje da nije imao dozvolu za nošenje oružja. Odmah nakon pucnjave grupa građana se okupila i počela da se gura sa policijom koja je opkolila oblast oko stanice. Učesnici\nBlokiraju Slaviju zbog gradnje crkve\nGrađani naselja Stepa Stepanović u Beogradu ne odustaju od protesta čiji je povod nastavak gradnje crkve u njihovom komšiluku. Za subotu u 12 časova zakazan je još jedan protestni skup koji će, ovog puta, biti organizovan na Trgu Slavija. Podsećamo da je pre tri dana Policijska stanica Savski venac zabranila održavanje ovog protesta jer postoji mogućnost „ugrožavanja bezbednosti ljudi ili imovine, javnog zdravlja ili morala”. U obrazloženju ove odluke je navedeno da je reč o jednoj od najprometnijih saobraćajnica, da bi protest doveo do potpune blokade saobraćaja i zadržavanja građana, što može dovesti do međusobnih sukoba. Međutim, policija je veoma brzo promenila mišljenje. Nekoliko sati nakon žalbe organizatora zabrana je poništena. Zoran Božanić, iz Udruženja stanara naselja Stepa Stepanović,


U Srbiji se poslednja para iz kasice-prasice daje za bogatu prazničnu trpezu\nU Srbiji se poslednja para iz kasice-prasice daje za bogatu prazničnu trpezu\nJagnje na ražnju ili, u alternativnoj verziji, prase na trpezi, torte koje po svojoj raskoši konkurišu svadbenim kolačima i razne slatko-slane đakonije predstavljaju uobičajenu srpsku prazničnu trpezu koja u proseku košta koliko i letovanje u predsezoni. Ekonomisti su izračunali da smo za prvomajske praznike potrošili pola prosečne plate i ispisali gomilu čekova koji stižu na naplatu u jesenjim mesecima, a vlasnici turističkih agencija tvrde da su i sami bili iznenađeni činjenicom da je, uprkos krizi, veliki broj naših sugrađana rešio da sebe časti uskršnjim putovanjem. Iako prosečna srpska porodica plaća kredit za kola, belu tehniku i đačku ekskurziju, najveći broj uskršnjih trpeza nije pokazivao stvarno stanje u novčaniku.\nEkonomista Ivan Nikolić kaže da su Srbi uoči praznika „verni“ takvom iracionalnom finansijskom ponašanju, ali dodaje da se svi narodi koji pripadaju mediteranskom krugu zemalja ponašaju na isti način – poslednja para iz porodične kasice-prasice daje se za bogatu prazničnu trpezu, a na poklonima se ne štedi. Zato se Grčka i Portugalija nalaze u tako nezavidnoj poziciji u Evropskoj uniji, u šali dodaje naš sagovornik.\nNikolić primećuje da je odnos prema štednji i trošenju kod pripadnika mediteranskih naroda potpuno drugačiji nego kod stanovnika zapadne Evrope, odnosno skandinavskih zemljama „u kojima ljude ne možete naterati da troše“ – oni novac čuvaju za budućnost, za školovanje dece, crne dane ili – za starost.\n„Takav odnos prema trošenju delom predstavlja i nasleđe naše prošlosti u kojoj je radno mesto bilo sigurno, plata stizala na vreme, a država bila garant sigurne starosti. Osim toga, mnogi gastarbajteri dolaze za praznik u Srbiju i to je ’opravdanje’ da trpeza bude još raskošnija“, navodi naš sagovornik.\nOdnos prema novcu i trošenju novca je u velikoj meri stvar mentaliteta, zaključuje naš sagovornik i dodaje da, primera radi, svaki Nemac zna kom platnom razredu pripada i koliko može da potroši – ako zarađuje dve hiljade evra mesečno, neće mu pasti na pamet da kupi „mercedes”, već će kupiti neki jeftiniji automobil.\n„Ja mislim da bi 95 odsto naših sunarodnika sa tom platom odmah kupilo ’mercedes’ i ne bi uopšte brinuli što će narednih godina morati da daju 500 evra mesečno za otplatu rate. Takav bezbrižan odnos prema novcu mi imamo u većini životnih situacija – zato su Srbi na godišnjem odmoru neuporedivo galantniji od engleskih ili nemačkih turista koji odsedaju u hotelima sa većim brojem zvezdica“, zaključuje Nikolić.\nPsiholog Maja Antončić kaže da praznici nisu samo sinonim za iće i piće već i za porodično okupljanje – zbog toga su Uskrs, Božić i Nova godina toliko važni u emotivnom kalendaru naših porodica i zato se na prazničnoj trpezi nikada ne štedi. I ona konstatuje da je praznično trošenje novca karakteristično za mediteranske narode u kojima je veoma jak kult porodice i dodaje da su praznici doba kada se porodica okuplja – najčešće uz bogatu trpezu.\n„Naš narod već dugo teško živi i zbog toga sebi daje oduška kroz bogatu prazničnu trpezu na koju poziva porodicu i prijatelje sa kojima se sve ređe viđa zbog ubrzanog tempa življenja. Praznici su obično prilika da nadoknadimo ta druženja i da okupimo širu porodicu”, zaključuje naša sagovornica.


Poslovna škola Kotrugli (Cotrugli Business School) raspisuje konkurs za dvanaest MBA stipendija u vrednosti od 105.000 evra i to za dva različita programa. Za svaki od njih biće dodeljene po jedna puna i pet polovičnih stipendija\nProgram je međunarodni, traje dve godine, a nastava je na engleskom jeziku. Školovanje je besplatno, život nije skup, a ima mesta u studentskim domovima koji su sasvim pristojni. Centar za strane jezike, u okviru erfurtskog univerziteta, ima u ponudi 15 jezika. U okviru kampusa nalazi se i vrtić\nUčenje kroz kreativnu dramu priprema mlade ljude za život u zajednici. U bezbednom okruženju igre i fikcije mladi istražuju situacije, moguća rešenja i njihove posledice, upoznaju ličnu snagu i slabosti, ispituju ponašanje i odnos prema drugima u datoj situaciji. U zaštićenoj sredini dramskog prostora učesnici slobodno izražavaju svoje mišljenje kroz preuzimanje uloge u datoj situaciji


Zapad treba da sarađuje sa Rusijom, a ne da pokušava da je promeni - 12.08.2016, Sputnik Srbija\nZapad treba da sarađuje sa Rusijom, a ne da pokušava da je promeni\nZapadne vlade trebalo bi da usmere svoju pažnju na stabilizaciju odnosa sa Rusijom, umesto što pokušavaju da učine nemoguće i transformišu je. 12.08.2016, Sputnik Srbija\nevropa, politika, rusija, vesti, svet, evropa\n© AFP 2021 / BARBARA SAXNemačka, ruska i zastava EU ispred zgrade Bundestaga u Berlinu.\nZapadne vlade trebalo bi da usmere svoju pažnju na stabilizaciju odnosa sa Rusijom, umesto što pokušavaju da učine nemoguće i transformišu je.\n7 Avgust 2016, 22:04\nUmesto što nemačka politička elita i dalje raspravlja kako da postupa sa Rusijom, možda ne bi bilo loše da se okrenu politici, izjavio je Vili Brant, bivši kancelar Zapadne Nemačke i osnivač „Noje Ostpolitik“ (nova istočna politika), navodi list „Forvats“.\nČinjenica da je bipolarni svet 1980-ih odavno nestao, novo ponavljanje „istočne politike“ i dalje može da usvoji nekoliko metoda od svog prethodnika, navodi autor članka.\nPrvo, Vili Brant i Egon Bar imali su na umu nekoliko ciljeva. Oni nisu tražili da se Sovjetski Savez demokratizuje, već da se na duge staze prevaziđe podela između Zapadne Nemačke i drugih evropskih nacija.\nDrugo, da bi se rešio problem on prvo mora da se podvrgne realističnoj analizi, kako bi se utvrdilo njegovo poreklo.\nI treće, mora se imati na umu da političke promene ne mogu da se dese preko noći, a da bi se postigao glavni cilj u budućnosti, potrebno je učiniti male, ponekad i protivrečne korake u sadašnjosti.\n„Špigl“: Sudbina Sirije u rukama Rusije\n5 Avgust 2016, 21:20\nList ističe da trenutna „istočna politika“ nema jasan cilj, jer neke nacije veruju da je potrebna dalja modernizacija i demokratizacija svih bivših sovjetskih republika, dok druge smatraju da je to nemoguće i pritiskaju uspostavljanje mira u Evropi, koji neminovno vodi ka „klasičnim“ pitanjima uzajamnog naoružanja i izgradnji poverenja.\nDogađaji koji su se odvijali u Rusiji u poslednje dve decenije jasno pokazuju da Zapad ne može da izvrši nikakav ozbiljan uticaj na političke promene u zemlji, a realistična analiza situacije ukazuje da nema politički motivisane želje u Rusiji da utiče na takve promene.\nStoga autor članka smatra da Zapad mora da preispita svoju novu „istočnu politiku“ i ističe da se pozitivni rezultati uglavnom postižu kada sve uključene strane rade na smanjenju svog arsenala pretnji umesto što ga šire.\nA što se tiče ranije pomenutih „malih koraka“, imajući u vidu značajnu razliku u mišljenjima u vezi sa pitanjima međunarodnog prava i evropske bezbednosti, bilo bi dobro da Zapad nastavi da nudi Rusiji saradnju u određenim oblastima.


Subotica, 7. septembar 2018. - Zamenik pokrajinskog sekretara za privredu i turizam, mr Pavle Počuč, boravio je u radnoj poseti socijalno odgovornom preduzeću iz Subotice, štampariji ,,Čikoš" d.o.o. koja zapošljava 32 osobe sa invaliditetom. Počuč je ovom prilikom obišao radne prostorije i prisustvovao radnoj praksi i profesionalnoj rehabilitaciji koja se svakodnevno odvija u ovom preduzeću.\nOlomouc, 2. septembar 2018. - Potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam, Ivan Đoković, boravi u radnoj poseti Češkoj Republici, u sedištu Olomouckog kraja, gde se ove godine obeležava 100 godina od formiranja Čehoslovačke. Ovu značajnu godišnjicu juče su obeležile mnoge aktivnosti i prijem, obogaćeni kulturno-umetničkim sadržajem. Ovom prilikom, Đoković se sastao sa guvernerom Olomouckog kraja, Ladislavom Okleštekom, i predstavnicima iz regionalne vlade, pri čemu su diskutovali o unapređenju odnosa Vojvodine i Olomouckog regiona, kao i o produbljivanju poslovne, političke, privredne i kulturne saradnje.\nNovi Sad, 2. avgust 2018. - Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam, sledeći svoje strateško opredeljenje proaktivne politike zapošljavanja, podsticaja preduzetništvu, inovativnim idejama i kreativnoj ekonomiji, svestan dramatičnog trenda iseljavanja visokoobazovanih, pre svega, mladih ljudi iz kategorije deficitarnih profesija, izdvaja 120 miliona dinara subvencija. Kroz ovaj projekat bespovratno se daje iznos od 930.000 dinara za svakog novozaposlenog lekara, stomatolaga, medicinsku sestru ili inženjera. Značajno je istaći da je poslodavac u obavezi da sa ovim licima zasnuje radni odnos od najmanje tri godine, kao i da u tom periodu zaposlenom isplaćuje najmanje prosečnu zaradu ostvarenu u privredi APV u 2017. godini.\nBački Petrovac, 1. avgust 2018. – Potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam, Ivan Đoković, prisustvovao je današnjem potpisivanju sporazuma između kompanije ,,Proficut doo" iz Bačkog Petrovca i jednog od najvećih slovačkih investitora u Srbiji, kompanije ,,Tatravagonka Bratstvo doo". Saradnja ove dve kompanije veoma je značajna za privredu, kako Republike Srbije, tako i AP Vojvodine, s obzirom da je sam projekat od strateškog značaja koji će zajednički sprovoditi vredan oko dva miliona evra na godišnjem nivou i podrazumevaće proizvodnju komponenti za nove vagone koje proizvodi ,,Tatravagonka“. Da potpisivanje ovog sporazuma pokazuje da posedujemo, ne samo domaću ,,pamet“ i tehnologiju u oblasti sofisticirane metalske industrije, već potvrđuje opredeljenje inostranih kompanija sa renomeom da za svoje kooperante odaberu domaće firme, potvrdio je potpredsednik Đoković, koji je dodao da je upravo ovakav vid saradnje imperativ u stvaranju nove materijalne vrednosti.\nNovi Sad, 25. jul 2018. - Potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam, Ivan Đoković, sastao se sa članovima delegacije grada Bejhaj, kineske Pokrajine Guangsi, NR Kina, koja boravi u radnoj poseti Republici Srbiji. Sama poseta je od izuzetnog značaja, a cilj je upoznavanje delegacije sa AP Vojvodinom, resorima privrede, turizma i trgovine, poljoprivrednim i investicionim potencijalima, kao i kapitalnim projektima u okviru ovih oblasti. Prilikom susreta potpredsednik Đoković je naglasio da pored dobrih političkih odnosa dveju zemalja, prijateljstvo između Republike Srbije i NR Kine je viševekovno.


SEEbiz.eu / RS / Nacionalna potjernica za Duškom Kneževićem\nDuško Knežević Atlas grupa Atlas banka\nDatum objave: 12.01.2019. - 19:28:20\nRaspisivanje potjernice, kako prenosi taj list, uslijedilo je jer je policija, po nalogu Tužilaštva, utvrdila da se Knežević ne nalazi na adresama koje su prijavljene kao mjesto njegovog boravka.\nPobjeda iz više izvora saznaje da se Knežević i četvoro njegovih saradnika terete da su sa računa IBM banke na račune povezanih kompanija u okviru Atlas grupe prenijeli 17 miliona eura.\nNovac je, prema informacijama lista, sa banke prebacivan na račun kompanije Global karbon kojoj je izvršna direktorica bila Biljana Bašović, a potom na račune firmi čiji su direktori ili ovlašćeni zastupnici bili Đorđe Đurić, Marko Nikolić i Brankica Bašović u periodu od 2008. do 2010. godine.\nGlobal karbon je firma koju je osnovala Kneževićeva Invest banka Montenegro i ta je kompanija i sada aktivna.\nMarko Nikolić je 2008. godine radio u Atlas investu, potom je bio CFO (chief financial officer) u Atlas grupi, pa tri godine zamjenik izvršnog direktora Atlas banke i od septembra 2017. godine glavni izvršni direktor te banke.\nĐorđe Đurić je u periodu koji istražuje Specijalno tužilaštvo bio direktor Atlasmont fonda sve do imenovanja za glavnog izvršnog direktora Atlas banke krajem 2013. godine.\nBrankica Bašović je dugogodišnja Kneževićeva saradnica u više kompanija u okviru grupe, kao što su Attika land i Mogren hill.\nCentralna banka je uvela privremene mjere u IBM i Atlas banku u decembru prošle godine i imenovala privremene upravnike Tanju Terić i Milana Remikovića. Međutim, 4. januara ove godine u IBM je uveden stečaj, a za stečajnog upravnika imenovan je Milan S. Rakočević.\nOcijenjeno je da Atlas banka može da preživi ukoliko bude dokapitalizovana.


Domaći izvori finansiranja - Eunors.org\nYou are here: Početna / IZVORI FINANSIRANJA / Domaći izvori finansiranja\nNa osnovu komparativne analize finansijskih sredstava za finansiranje razvoja MSP u Republici Srpskoj, jasno je da su interni izvori najjeftiniji oblik finansiranja. Međutim, većina preduzeća svoj rast i razvoj mora da finansira iz eksternih izvora. Analizom eksternih izvora se vidi da su sredstva Investiciono razvojne banke Republike Srpske najpovoljniji izvor, sa ubjedljivo najnižom kamatnom stopom. Od ostalih izvora, najdostupniji i najprihvatljiviji su krediti komercijalnih banaka, kao i mikrokreditnih organizacija. Potrebno je spomenuti i specifične izvore finansiranja, kao što je lizing.\nSa druge strane, postoji značajan spektar alternativnih izvora za finansiranje razvoja, koji su se potvrdili u zemljama zrele tržišne ekonomije, a koji nisu dovoljno iskorišćeni od strane domaćih preduzeća. Tu, prije svega, mislimo na potencijale tržišta kapitala, fondove Evropske unije i dr.\nIzvor za finansiranje razvoja, preduzeća treba da biraju u zavisnosti i od faze razvoja. Tako se u početnim fazama razvoja preporučuju vlastita sredstva, sredstva od porodice, prijatelja i dr. U kasnijim fazama razvoja preporučuju se sredstva bankarskog sektora i sredstva drugih finansijskih institucija. Za velika preduzeća karakteristično je okretanje ka tržištu kapitala i pribavljanje sredstava na ovaj način (inicijalna ponuda akcija, korporativne obveznice i dr.)\nBosna i Hercegovina (a time i Republika Srpska) tek se nalazi u procesu kreiranja sistema finansijske podrške MSP. Tržište izvora finansiranja MSP Republike Srpske je bankocentrično, a za bankarski sektor karakteristična je dominacija stranog privatnog vlasništva. Iz toga proizlazi da je bankarski sektor Republike Srpske, koji je i najznačajniji za finansiranje rasta i razvoja MSP, zavisan od poteza stranih investitora. U uslovima svjetske ekonomske krize, najveći dio kapitala svjetskih tokova novca odlazi za podršku očuvanja makroekonomske stabilnosti. U takvoj situaciji trpe sve kategorije klijenata, a posebno one rizičnije gdje se nalaze MSP i preduzetnici.\nPosmatrajući obim prometa i nemogućnost obezbjeđenja kolaterala, preduzetnici se često posmatraju kao neprofitabilna i rizična kategorija klijenata. Sa druge strane banke nastoje da akcijskim ponudama kamatnih stopa privuku klijente koji imaju dobre finansijske rezultate, dok istovremeno nastoje smanjiti rizik traženjem kvalitetnih kolaterala. U takvoj situaciji najlošije prolaze preduzetnici, jer oni spadaju u rizičnije grupu i, po pravilu, ne posjeduju kvalitetne kolaterale. Za stvaranje povoljnih uslova za poslovanje MSP neophodno je stvoriti okruženje koje pruža podršku poslovanju, unapređuje konkurentnost MSP, promoviše partnerstva i umrežavanja među različitim formalnim i neformalnim poslovnim grupama i grupama iz javnog sektora. Takođe je potrebno obratiti posebnu pažnju na najugroženije ciljne grupe, npr. zanatska i mikro preduzeća (uključujući i samozaposlene), žene preduzetnice i mlade preduzetnike.\nIz svega navedenog može se zaključiti da postoji veliki broj modela finansiranja MSP u zemljama razvijene realne ekonomije koji bi svoju primjenu u budućnosti mogli da nađu u zemljama Zapadnog Balkana, a time i u Republici Srpskoj. Upravo, postojanje širokog spektra različitih modaliteta finansiranja razvoja preduzeća u zemljama razvijene ekonomije doprinosi razvoju MSP i preduzetništva jer su prirodno orjentisani prema njihovim potrebama i mogućnostima.


Seničić: Energenti utiču na porast cena avio-aranžmana\nTanjug 9. maja 2022. 07:12\nBEOGRAD – Direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije Aleksandar Seničić izjavio je sinoć da se ukrajinska kriza negativno odražava na energente, zbog čega je cena goriva u avio-industriji skočila i do četiri puta u odnosu na onu koja je bila kada su čarter-letovi ugovarani.\n„Biće sigurno doplata za gorivo. To može da poskupi aranžmane između 15, 20 pa i 60 evra po karti, zavisi od trenutka kada se gorivo ugovara“, rekao je Seničić za Tanjug.\nProblem je, kako je rekao, što avio-kompanije ne mogu značajno unapred da kažu cenu, to se saznaje dan, dva, tri pre polaska na put kada se ugovara isporuka goriva za dan polaska.\n„Ali verujem da to neće u značcanoj meri umanjiti broj putnika ove godine. Kada je reč o drumskom prevozu, ta povećanja mogu biti između 10 i 15 evra, jer tu gorivo ne utiče na taj način na cenu kao što utiče avio-gorivo kad je reč o čarter-letovima“, rekao je Seničić.\nOn je dodao da je za očekivati i da delimično poskupe vanpansionske usluge zbog rasta cene energenata.\nŠto se tiče epidemiološke situacije i turizma, Seničić podseća da je veliki broj zemalja ukinuo protokole za kovid, kao što su Grčka, Crna Gora, Albanija, Severna Makedonija, Rumubnija, Hrvatska, a to najavljuju i Turska i Egipat.\nPosle dve godine, otvara se mogućnost putovanja i u Španiju i Italiju za šta, kako je naveo, postoji interesovanje.\n„Pred nama je koliko-toliko normalna turistička sezona“, rekao je Seničić.\nSeničić kaže i da je oko 60 odsto ponuda za zamenska putovanja do sada iskorišćeno, kao i da veruje da će najveći deo preostalih biti iskorišćeno do kraja godine.


Evropa: Novi soj korona virusa širi se Austrijom\nAktuelno, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << prema studiji Medicinskog univerziteta, uzrok oboljenja kod do 17 odsto slučajeva je u Beču novi soj.\nU Albaniji ostaje policijski čas zbog porasta broja zaraženih\nVeliki broj zaraženih je posledica okupljanja za novogodišnje i božićne praznike i dolaska građana koji rade u inostranstvu, zaključili su albanski zdravstveni eksperti.\nTokom poslednje dve sedmice povećao se i broj hospitalizovanih pacijenata u kovid bolnicama, saopštila je ministarka zdravlja Ogerta Manastirliju.\nU periodu od 2. do 15. januara zabeleženo je povećanje broja obolelih za 260 novih slučajeva na 100 hiljada stanovnika, rekla je Manastirliju i dodala da je posebno zabrinjavajuće to što su većina novozaraženih u poslednje dve nedelje mladi ljudi starosti između 15 i 24 godine.\nU Austriji, u kojoj živi više od sto hiljada srpskih državljana, novi britanski soj virusa je sve prisutniji..Novi britanski soj korona virusa sve je prisutniji u Austriji, a to sada pokazuje i besplatno masovno testiranje, koje se aktuelno sprovodi u Beču...Detaljna provera pozitivnih rezultata...


Ostali sportovi - Streljaštvo: Tri srebrne medalje za Pančevce\nStreljaštvo: Tri srebrne medalje za Pančevce\nProteklog vikenda je u Novom Sadu održano Finale KUP-a SS Srbije za juniore i seniore iz standardnog vazdušnog oružja (koje je bilo odloženo od 10. i 11.februara) .Strelci SD “Pančevo 1813” su ispunili očekivanja i osvojili tri srebrne medalje u kategorijama juniora.\nMarija Bubalo je u osnovnom delu bila prva sa 372 kruga, ali je nakon 10 finalnih hitaca pala na drugo mesto i osvojila srebrnu medalju u kategoriji juniorki vazdušnim pištoljem i time najavila borbu za ulazak u repezentaciju Srbije. Tijana Kolarik je u osnovnom delu bila druga sa 390 krugova, a i nakon finalnog meča je ostala duga i osvojila srebrnu medalju u kategoriji juniorki vazdušnom puškom i dokazala da joj je sigurno mesto u reprezentaciji Srbije.\nGabriel Dautović je u osnovnom delu bio drugi sa 593 kruga, a u finalnom meču je trećeplasiranom Čotri pobegao za 7 krugova, a prvoplasiranog Andriju iz Niša sustigao na samo 0,7 kruga razlike, ali je morao da se zadovolji sa drugim mestom i srebrnom medaljom u kategoriji juniora vazdušnom puškom.Sutradan je nastupio i u finalu 8 najboljih seniora i osvojio je šesto mesto sa 589 krugova. Ovim je i Gabriel potvrdio svoje mesto u juniorskoj reprezentaciji Srbije.\nOčekujemo da će i ostali pančevački strelci svoje vrednosti dokazati na Prvenstvu Srbije koje će biti održano u Smederevu 10. i 11.marta. Smederevo je 4.marta bilo i domaćin III kola KUP-a Srbije za mlađe kategorije, na kojem je nastupilo i 8 pančevačkih strelaca. U konkurenciji kadeta serijskom vazdušnom puškom najuspešnija je Isidora Stojanović koja je sa 176 krugova osvojila 7. mesto i 2 boda za finale, a nastupili su i Tatjana Hrib sa 167, Đorđe Jovčević 174, Miroslav Milošev 168 i David Dautović 164 kruga.\nU konkurenciji mlađih juniora standardnom vazdušnom puškom ponovo je najuspešniji Aleksandar Jovanović koji je sa 574 kruga osvojio šesto mesto i nova 3 boda za finale.Nastupili su i Dalibor Pavlović sa 555, Miroslav Milošev sa 531, Tatjana Hrib 364, Isidora Stojanović 357 i Nina Resanović sa 335 krugova. Za finalni meč KUP-a SS Srbije koji će biti održan 24.marta, takođe u Smederevu, plasirala se kadetkinja Isidora Stojanović sa 10 bodova i mlađi junior Aleksandar Jovanović sa 7 bodova.


darko glisic - Dnevni list Danas\nPočetna » darko glisic\nGlišić (SNS): Zanimljivo ponašanje socijalista, moguća prinudna uprava u Šapcu\nPredsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Darko Glišić izjavio je da novi premijer treba da „nastavi dosadašnju politiku razvoja i napretka Srbije“ i da će se saznati ko će to biti u roku propisanom zakonom.\nGlišić (SNS): Izbori u Šapcu bili ispravni, GIK je konstatovao urednost materijala\nPredsednik izvršnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Darko Glišić izjavio je danas da je ubeđen da je izborni proces u Šapcu bio ispravan.\nGlišić: Odluka o listi SNS krajem februara\nPredsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Darko Glišić izjavio je da će ta stranka na sednici Glavnog odbora krajem februara doneti odluku o tome ko će činiti zajedničku listu za predstojeće izbore.\nGlišić posle Vučićevog prekora: Moja izjava o Mrkonjiću ishitrena, neće mi se to opet dogoditi\nPredsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Darko Glišić kazao je danas da je predsednik SNS-a Aleksandar Vučić osudio njegovu, kako je rekao, ishitrenu reakciju na izjavu funkcionera Socijalističke partije Srbije (SPS) Milutina Mrkonjića da je „hajka na SPS stereotipni početak izborne kampanje SNS“ i poručio tom prilikom Mrkonjiću da treba da ga bude sramota.\nPiše: Miloš D. Miljković 1. 10. 2019.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića izjavio je danas da i dalje ima otvorenih pitanja u vezi sa susedima Srbije, te se i danas još vode traga za Srbima koji su „poginuli i nestali s tih prostora“.\nPiše: Z. R. 7. 5. 2019.\nPredsednik izvršnog odbora Srpske napredne stranke(SNS) Darko Glišić izjavio je da su svi u vrhu te stranke za prevremene izbore a da je jedino predsednik SNS i predsednik Srbije Aleksandar Vučić „državne interese stavio iznad stranačkih“.\nPredsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Darko Glišić izjavio je danas da su svi u SNS za izbore i da je uže rukovodstvo stranke prenelo Alekandru Vučiću da je veoma važno da se ide na izbore.\nPiše: Fonet 20. 1. 2019.\nSZS: Prijava protiv Glišića zbog pritiska na radnike Krušika\nSavez za Srbiju (SZS) saopštio je da će sutra podneti krivičnu prijavu protiv predsednika Izvršnog odbora Srpske napredne stranke i predsednika opštine Ub Darko Glišić, jer preko „svojih partijskih ljudi“ u državnom preduzeću „HK Krušik Valjevo“ vrši pritisak da se zaposleni iščlane iz Udruženih sindikata Srbije „Sloga“ zato što je taj sindikat jedan od osnivača SZS.


Miro Lazović Archives - BHDijaspora.net\nO ovome se nije puno pričalo u javnosti: Miro Lazović podržao ideju ograničavanja mandata za Predsjedništvo BiH\nPoznato je da su Opći izbori u BiH raspisani su za 2. oktobar, a izborni zakon definira da se u Predsjedništvo BiH biraju po jedan Hrvat i Bošnjak iz Federacije BiH, te jedan Srbin iz Republike Srpske, bez ozbira na broj mandata koje su proveli u Predsjedništvu. Potrebno je samo da kandidat ne konkurira za …\nO ovome se nije puno pričalo u javnosti: Miro Lazović podržao ideju ograničavanja mandata za Predsjedništvo BiH Read More »\nMiro Lazović bez dlake na jeziku progovorio o ocu i sinu, Aliji i Bakiru Izetbegoviću, evo šta je poručio…\nMiro Lazović gostujući u Pressingu osvrnuo se i na saradnju sa bivšim predsjednikom Predsjedništva Republike Bosne i Hercegovine Alijom Izetbegovićem i povukao paralelu sa njegovim sinom, današnjim liderom SDA Bakirom Izetbegovićem. Prisjetio se i događaja pred potpisivanje Dejtonskog mirovnog sporazuma i za tadašnje pregovarače Republike Bosne i Hercegovine, spornog naziva Republika Srpska. Na pitanje “Šta …\nMiro Lazović bez dlake na jeziku progovorio o ocu i sinu, Aliji i Bakiru Izetbegoviću, evo šta je poručio… Read More »\nMiro Lazović na televiziji uživo “sve karte bacio na stol”: “Dodik u New Yorku izgubio sve utakmice, ulazi u finiš karijere”\nGost Pressinga bio je predsjednik Foruma parlamentaraca 1990 i bivši predsjednik Skupštine Republike Bosne i Hercegovine Miro Lazović. Govorio je o današnjoj sjednici Vijeća sigurnosti UN-a o kojoj se raspravljalo o političkoj situaciju u BiH. Nije uspjela Dodikova akcija sa Rusijom i Kinom da zabrani visokom predstavniku u BiH Christianu Schmidtu da govori u Vijeći …\nMiro Lazović na televiziji uživo “sve karte bacio na stol”: “Dodik u New Yorku izgubio sve utakmice, ulazi u finiš karijere” Read More »\nMiro Lazović jako otvoreno tvrdi: “Bh. stranke bi trebale iskoristiti prijedlog HNS-a kao B varijantu”\nPredsjednik Foruma parlamenataraca BiH 1990 i bivši predsjednik Skupštine Republike Bosne i Hercegovine Miro Lazović komentarisao je sa za N1 aktuelne teme, počevši od izmjena Izbornog zakona, izjava o BiH hrvatskog predsjednika Zorana Milanovića, prijedlozima SDA, ali i o indirektnom izboru člana Predsjedništva u Parlamentu BiH. Pritisak na RS i Dodika Naveo je da su …\nMiro Lazović jako otvoreno tvrdi: “Bh. stranke bi trebale iskoristiti prijedlog HNS-a kao B varijantu” Read More »\nLazović progovorio jako otvoreno i bez imalo uvijanja: Država je vlasnik oba entiteta, a time i svih prirodnih bogatstava u njima\nKada govorimo o državnoj imovini, pitanje je koliko su državne institucije sprovodili odluke. Vidjeli smo primjere otimanja državne imovine u Federaciji BiH i to niko nije zaustavio. O ovoj temi, između ostalog, govorio je bivši predsjednik Skupštine BiH Miro Lazović. – Državne institucije, ovakve kakve jesu, nekada slabe, nekada su i efikasne, zavisno od pitanja …\nLazović progovorio jako otvoreno i bez imalo uvijanja: Država je vlasnik oba entiteta, a time i svih prirodnih bogatstava u njima Read More »