Evropske integracije | Održiva poljoprivreda za održivi Balkan\nVI STE OVDE: Naslovna Podrška državi Evropske integracije\nPoljoprivreda Priroda Dobrobit životinja Podrška državi Evropske integracije Istraživanje PPVPV Regionalna politika Podrška civilnom društvu Kontakt\nEvropska Unija se preko svoje Zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) zalaže za obezbeđivanje visokog životnog standarda za poljoprivrednike, istovremeno postavljajući uslove u pogledu zdravlja i dobrobiti životinja, zaštite životne sredine i bezbednosti hrane. Evropska unija procenjuje da je poljoprivreda ključni sektor održivog ekonomskog razvoja.\nEvropska unija želi da obezbedi da poljoprivreda bude održiva i konkurentna. Kako bi doprinela postizanju ovog cilja, Evropska unija finansira poljoprivrednike koji su orijentisani ka tržištu odnosno ka proizvodnji koja zadovoljava potražnju potrošača, a istovremeno čuva prirodu, zdravlje i dobrobit životinja. Godišnji budžet koji Evropska unija koristi za ovu namenu iznosi oko 59 milijardi evra, i realizuje ga kroz Evropski poljoprivredni garantni fond (EAGF) i Evropski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EAFRD).\nStrategija Evropske unije o biodiverzitetu ima za cilj da do 2020. godine zaustavi gubitak biodiverziteta i gubitak usluga ekosistema. Zakonodavstvo Evropske unije o prirodi, a naročito Direktiva o pticama i Direktiva o staništima, predstavlja okosnicu politike o biodiverzitetu i pravnu osnovu za mrežu zaštićenih prirodnih dobara (NATURA 2000). Takođe, prema navedenim direktivama, države članice moraju delovati kako bi očuvale ugrožena staništa i vrste u Evropi.\nU direktivama je navedeno 57 tipova staništa i 257 vrsta koje zavise od poljoprivrednih aktivnosti ili su povezane sa različitim poljoprivrednim aktivnostima.\nKoncept poljoprivredne proizvodnje visoke prirodne vrednosti predložen je kao jedan od pokazatelja uticaja poljoprivrede na životnu sredinu, vrste i staništa, koji treba uključiti u okvir monitoringa i evaluacije Zajedničke poljoprivredne politike u periodu 2014-2020. Kao takav će se primenjivati kroz odredbe člana 110 predložene Horizontalne uredbe ZPP (Uredba Saveta (EC) br. 1259/1999). Prema tome, države članice Evropske unije će morati da obezbede podatke za ovaj pokazatelj u kontekstu okvira za monitoring i evaluaciju Zajedničke poljoprivredne politike. Zakonski predlog ruralnog razvoja za period 2014-2020. uključuje obnavljanje i očuvanje biodiverziteta u područjima poljoprivredne proizvodnje visoke prirodne vrednosti u okviru jednog od šest prioriteta Evropske unije za ruralni razvoj.\nPREGOVARAČKO POGLAVLJE 11\nPREGOVARAČKO POGLAVLJE 11 - Poljoprivreda i ruralni razvoj\nZajednička poljoprivredna politika Evropske unije jedna je od najznačajnijih oblasti, kako u pogledu broja propisa koji regulišu ovu oblast tako i u pogledu udela poljoprivrednog budžeta u ukupnom budžetu Evropske unije. Naime, veličina budžeta Zajedničke poljoprivredne politike je veoma visoka i iznosi nešto manje od 40% ukupnog budžeta Evropske unije.\nOkosnicu poljoprivredne politike Evropske unije čini podela na dva stuba. Prvi stub čine direktna plaćanja i tržišne intervencije, dok se drugi stub odnosi na politiku ruralnog razvoja.\nDirektna plaćanja podrazumevaju da, uz poštovanje određenih uslova (očuvanje životne sredine i zdravlja ljudi, bezbednost hrane, poštovanje dobrobiti životinja, održavanje zemljišta u dobrom stanju), poljoprivrednici dobijaju podsticaje bez obzira na to kojom se vrstom proizvodnje bave.\nTržišne intervencije se odnose na interventni otkup i druge oblike povlačenja proizvoda sa tržišta, podršku proizvodnji određenih proizvoda, sistem kvota, podršku proizvođačkim organizacijama (u sektoru voćarstva i povrtarstva). Neophodno je podvući da u ovoj oblasti, kao i u oblasti direktnih plaćanja, država članica ne može imati svoje nacionalne mere, već je u pitanju politika na nivou Evropske unije.\nRuralni razvoj obuhvata mere koje su neophodne za razvoj aktivnosti u ruralnim oblastima, a koje doprinose jačanju konkurentnosti poljoprivrede i šumarstva, poboljšanju biodiverziteta ruralnih područja, unapređenju kvaliteta života, kao i mere za podsticanje diverzifikacije ruralne ekonomije\nPREGOVARAČKO POGLAVLJE 12\nPREGOVARAČKO POGLAVLJE 1 - Bezbednost hrane, veterinarska i fitosanitarna politika\nOvo poglavlje pokriva detaljna pravila u oblasti bezbednosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike. Sistem bezbednosti hrane u Evropskoj uniji zasnovan je na nekoliko načela: odgovornosti proizvođača (hrane, ali i hrane za životinje); sledljivosti hrane (sposobnost da se hrana, hrana za životinje, komponente hrane i životinje prate kroz sve faze u lancu); primeni sistema analize rizika, kao i primeni načela predostrožnosti kada je to neophodno.\nU oblasti veterinarske i fitosanitarne politike, propisi Evropske unije utvrđuju pravila unutrašnje trgovine i unošenja živih životinja i proizvoda iz trećih zemalja u sektorima veterinarstva, zdravlja biljaka i ishrane životinja, istovremeno obezbeđujući zaštitu javnog zdravlja, zdravlja biljaka i životinja i dobrobiti životinja, kao i bezbednost hrane životinjskog porekla na unutrašnjem tržištu.\nPREGOVARAČKO POGLAVLJE 13\nPREGOVARAČKO POGLAVLJE 13 - Ribarstvo\nPoglavlje za ribarstvo sastoji se od propisa koji ne zahtevaju transpoziciju u nacionalno zakonodavstvo. Međutim, neophodno je uvođenje određenih mera za pripremu administracije i operatora za učešće u zajedničkoj politici ribarstva koja obuhvata tržišnu politiku, upravljanje resursima, inspekciju i kontrolu, strukturne akcije, i kontrolu državne pomoći. U nekim slučajevima potrebno je prilagoditi postojeće sporazume o ribarstvu i konvencije sa trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama.\nPREGOVARAČKO POGLAVLJE 27 - Životna sredina\nPolitika Evropske unije u pogledu životne sredine ima za cilj promovisanje održivog razvoja i zaštitu životne sredine za sadašnje i buduće generacije. Zasniva se na preventivnim akcijama, (prema principu- zagađivač plaća), borbi protiv štete u oblasti životne sredine na izvoru zagađenja, zajedničkoj odgovornosti i integraciji zaštite životne sredine u druge politike Evropske unije.\nEvropska unija posebnu pažnju poklanja pitanju borbe protiv klimatskih promena i za ovu praktično-političku oblast izdvaja se oko 20% budžeta za period od 2014-2020. Novi okvir za klimatsku i energetsku politiku Evropske unije do 2030. godine predviđa smanjenje emisije gasova staklene bašte za 40% u odnosu na 1990. Osnovni instrumenti politike borbe protiv klimatskih promena su dekarbonizacija, povećanje upotrebe obnovljivih izvora energije i energetska efikasnost.\nZa primenu i sprovođenje pravnih tekovina Evropske unije u oblasti životne sredine potrebna su značajna ulaganja, kao i snažna i dobro opremljena administracija na nacionalnom i lokalnom nivou. Države članice moraju da uspostave posebni okvir za finansijsko upravljanje i kontrolu, uključujući i reviziju.


TO Zlatibor uvodi nove tehnologije – Zlatibor.News\n21/04/2016 ZlatiborNewsComments Off on TO Zlatibor uvodi nove tehnologije\nTuristička organizacija Zlatibora je u poslednjih šest meseci započela niz projekata u kojima se nove tehnolgije koriste u svrhu promocije Zlatibora.\nOd pre nekoliko nedelja u funkciji je redizajnirana internet prezentacija TO Zlatibora koja na moderan način predstavlja turističku ponudu Zlatibora. Nova prezentacija pored statičkog dela ima i znatno poboljšan dinamički deo a sastavni deo prezentacije je i integracija sa društvenim mrežama. Po prvi put u prezentaciji ugrađena i interaktivna mapa smeštaja sa adresama izdavalaca.\nPrezentaciju je izradila Radionica Krug sa Zlatibora u prepoznatljivom maniru, sa jednostavnim ali upečatljivim dizajnom.\nParalelno sa novom internet prezentacijom TO Zlatibor je krenula i u ozbiljnu promociju Zlatibora na društvenim mrežma a posebno na facebooku gde je stranica I love Zlatibor za kratko vreme postala izuzetno popularna. U prilog popularnosti govori i podatak da je stranicu lajkovalo više od 13.000 posetilaca.\nOvih dana je na Google play portalu objavljena i aplikacija za android telefone, a prve reakcije korisnika su više nego pozitivne. Sama aplikacija ima ocenu 4.5, a pored android verzije postoji i IOS verzija.\nKako je u poslednje vreme trend predstavljanja turističkih destinacija na prometnim mestima dobio na zamahu, TO Zlatibor je nabavila jedan interaktivni “Totem” koji ima tačskrin, wi-fi konekciju i u realnom vremenu posetiocima pruža sve informacije o stanju i događajima na Zlatiboru. Planirano je da se ovaj uređaj koristi za promociju Zlatibora u tržnim centrima, sajmovima… Treba istaći da su internet prezentacija, mobilna aplikacija i totemi međusobno povezani tako da sve informacija sa internet prezentacije odmah postaju dostupne i na mobilnoj aplikaciji i totemima što znatno povećava protok informacija.\nSličan uređaj nešto većih gabarita će uskoro biti postavljen i na Kraljevom trgu kako bi se svi posetioci na samom Zlatiboru upoznali sa aktuelnom ponudom smeštaja, izleta, manifestacija.\nPored tehničkih noviteta u TO Zlatibor nastavljaju i sa tradicionalnim predstavljanjima Zlatibora na domaćem i inostranom tržištu.\nPredstavnici TO Zlatibora trenutno u Budvi učestvuju na 25. Međunarodnoj turističkoj berzi i sajamu turizma, opreme za hotelijerstvo i ugostiteljstvo METUBES.\nNa nedavno održanoj konferenciji za štampu u TO Zlatibor, direktor Arsen Đurić je najavio dve promotivne kampanje, prolećna pred letnju sezonu i druga jesenja pred zimsku sezonu.\n“Od 15.maja kreću promocije kako na domaćem tržištu, tako i u Republici Srpskoj, Crnoj Gori, Makedoniji, Sloveniji, Rumuniji, Rusiji. Pored promocija u gradovima u pomenutim državama, planirana je bilbord kampanja, zatim reklamiranje na internet portalima, na televizijskim i radio stanicama, koje će se sprovoditi u kontinuitetu, što će doprineti da se broj stranih gostiju poveća,” rekao je tom prilikom Đurić.\nĐurić je na ovoj konferenciji izneo i podatke da je u prva tri meseca ove godine, zabeležen porast broja noćenja od 22%, što dodatno ohrabruje da će i ova godina biti veoma uspešna i bolja od 2015.godine, koja je bila rekordna po broju turističkih poseta.\n“Prema najavama i rezervacijama, što je veoma bitno da zadržavamo taj trend rasta turističkog prometa na Zlatiboru, a u poslednje četiri godine na Zlatiboru je zabeležen porast domaćih gostiju za 33%, a stranih za čak 84%,” istakao je Đurić.\nTagged android aplikacija, facebook, interaktivni totem, nove tehnologije, to zlatibor, zlatibor\nProšle nedelje TO Zlatibor je učestvovala na međunarodnom sajmu turizma “Winter, Events & Spa Travel Market”. Ova manifestacija je bila podeljena u dva segmenta. U prvom, poslovnom, delu sajma svoje turističke i ugostiteljske proizvode je u hotelu Zira predstavilo više od 100 kompanija iz 12 država Evrope. Organizatori su pripremili i edukativne programe Travel2it gde se […]\n14.10.2012.godine, Zlatibor FK Zlatibor je danas zabeležio još jednu pobedu na domaćem terenu, gde je dočekao FK Omladinac iz Zdravkovića. Utakmica se igrala na stadionu Švajcarija pred oko 70 gledalaca, u skoro idealnim vremenskim uslovima. Meč je sudio Nemanja Sepi sa pomoćnicima Nedžibom Kriještercem i Stefanom Sokićem, a delegat meča je bio Aleksandar Popadić. Trener Zlatibora, Vujović […]


Antonijević: Uskoro nastavak razgovora vlasti i opozicije - Dijalog.net\nNaslovna Politika Antonijević: Uskoro nastavak razgovora vlasti i opozicije\nBeograd, 2. avgust 2019. – Izvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo Milan Antonijević izjavio je da se uskoro, u avgustu, očekuje nastavak razgovora vlasti i opozicije.\nAntonijević je naglasio da inicijativa za to nije došla sa strane, iz međunarodne zajednice i da treba razvejati takve mitove, već je ovo “unutrašnji proces“.\n“Postoji spremnost učesnika za nastavak razgovara, nije bilo incidenata niti napuštanja skupa, ni crvenih linija o čemu ne sme da se otvori pitanje“, rekao je Antonijević, gostujući na TV N1. Fondacija je, uz Fakultet poličkih nauka, bila organizator razgovora.\nKako je naveo, kao teme predviđeno je i finansiranja političke kampanje, birački spiskovi, kao i šta uraditi da bi se građani oslobodili osećanja da neko na njih vrši pritisak tokom glasanja, jer se u javnosti pominju “bugarski voz” i prisustvo džipova na biralištima.\nOn je rekao da su pripreme za sastanak počele pre dva meseca, da su organizatori mesec dana ozbiljno razgovarali sa učesnicima i “jedan po jedan” su pristajali.\nOznakeFondacija za otvoreno društvo SrbijaMilan AntonijevićTelevizija N1\nBeograd, 27. decembar 2019. – Urednica portala Raskrikavanje Vesna Radojević i uredn…\nBeograd, 23. decembar 2019. – Aferama na Beogradskom univezitetu i sa Krušikom zid je poče…\nTop Tags Vlada Republike Srbije OCD Civilno društvo evropske integracije Društvo Evropska komisija Evropska unija mladi mediji istraživanje lokalna samouprava vladavina prava konkurs Srbija i Evropska unija Pravosuđe


Izlaganje ministra Dačića na neformalnom sastanku ministara spoljnih poslova EU i država kandidata za članstvo u Luksemburgu\nGovor prvog potpredsednika Vlade Srbije i ministra spoljnih poslova Ivice Dačića na neformalnom sastanku ministara spoljnih poslova EU i država kandidata za članstvo, u Luksemburgu:\n„ Dame i gospodo,\nPre svega, želeo bih da zahvalim Luksemburgu,mom prijatelju Žanu Aselbornu, aktuelnom predsedavajućem Savetu EU, na pozivu da učestvujem na ovom neformalnom ministarskom sastanku i na gostoprimstvu koje nam je ovom prilikom ukazano. Zadovoljstvo mi je što imam priliku da Vam se danas obratim.\nU periodu za nama bilo je nekoliko veoma pozitivnih događaja, koji su, prema mom uverenju, još jednom potvrdili opredeljenje Republike Srbije i pravac kojim se ona, ali i čitav zapadni Balkan, kreću.\nPotpisivanjem četiri sporazuma u Briselu rešena su neka od najvažnijih pitanja vezanih za svakodnevni život, pre svega Srba na Kosovu i Metohiji. Verujem da su ovi sporazumi veoma bitni i za ukupnu stabilnost regiona.\nU Beču je uspešno okončan ovogodišnji Samit o zapadnom Balkanu, na kome je potvrđena posvećenost lidera regiona pomirenju i saradnji, evropskim vrednostima i realizaciji nekih od najvažnijih projekata koji predstavljaju zajednički interes svih nas.\nNažalost, pred nama se nalazi i nekoliko tema koje izazivaju zabrinutost i koje traže da se svi veoma ozbiljno, intenzivno i brzo angažujemo.\nPosle brojnih tragedija migranata koje su desile, nemoguće je ne uvideti najhitniju potrebu da svi zajedno odgovorno i energično pristupimo rešavanju gorućeg, verovatno najvećeg, problema Evrope i njenog okruženja danas.\nSrbija je jedna od zemalja koja je na udaru velikog talasa migranata iz ratom zahvaćenih područja. Našli smo se na glavnoj ruti seoba, na specifičnoj poziciji između država članica EU. Migranti nemaju drugog načina da kopnenim putem uđu u Srbiju, osim da pre toga pređu preko teritorije EU, koja je nakon toga opet većini glavni cilj kretanja.\nRegion Balkana se tokom svoje istorije često nalazio na raskršću i u epicentru dešavanja, a Srbija nažalost ima velika i bolna iskustva sa izbeglicama, interno raseljenim licima i seobama. U Srbiji boravi 44.000 izbeglica iz Rebublike Hrvatske i Bosne i Hercegovine , o kojima se brinemo već dve decenije, a od 220.000 interno raseljenih lica, koja su napustila KiM posle 1999. godine, svojim domovima se vratilo samo 1,9% njih. Ne treba zaboraviti da mi pre svega imamo obavezu prema njima, jer taj problem nije manji od problema migranata sa Bliskog istoka i iz Afrike.\nMeđutim, današnja situacija i činjenica da je od početka ove godine do kraja avgusta državnu granicu Srbije ilegalno prešlo preko 120.000 ljudi, od kojih je nameru da zatraži azil u Srbiji iskazalo nešto manje od 108.000 lica za nas predstavlja novu, veoma kompleksnu, vrstu izazova. Iako većina izražava ovakvu nameru, do sada je samo 500 osoba zaista podnelo zahtev za azil, što nije za čuđenje, jer njihova destinacija nije Srbija, već države članice EU iz zapadne i severne Evrope.\nUpravo to što je srpski narod i sam u bliskoj prošlosti bio primoran na migracije i spašavanje života pred ratnim dešavanjima, čini da razumemo situaciju u kojoj su se našli ljudi iz kriznih područja Bliskog istoka i iz Afrike i čini nas osetljivim za njihove probleme. Na svim nivoima smo pokazali spremnost da se, u granicama svojih mogućnosti, suočimo sa situacijom i odgovorno uradimo svoj deo posla. I to u trenutku kada je standard građana Srbije na nezadovoljavajućem nivou i ugrožen ekonomskim i drugim problemima, a potrebe izbeglica iz regiona i interno raseljenih lica nezadovoljene. Naše angažovanje podrazumeva pružanje pomoći onima kojima je pomoć potrebna, ali i borbu protiv kriminalnih grupa koje se bave krijumčarenjem ljudi, eksploatišući njihovu nesreću. Postupanje Srbije prema ovim ljudima nailazi na pozitivne ocene Evropske unije, jer se prema njima odnosimo na način koji je u potpunosti u skladu sa evropskim i međunarodnim standardima.\nRepublika Srbija ovakav obiman teret ne može da nosi sama, jer za tako nešto nemamo kapaciteta – ni smeštajnih, ni ljudskih, ni finansijskih. Evropska unija je za Srbiju i Makedoniju izdvojila ukupno 1,7 miliona evra.\nJoš jednom bih želeo da istaknem mišljenje da je Konferenciju o izazovima zapadnobalkanske rute potrebno održati što pre, te nas raduju najave da bi ona mogla biti realizovana 5-6. oktobra. Koliko smo informisani, postoji interesovanje i drugih zemalja – kao što su Nemačka i Francuska, da takođe organizuju konferencije koje bi se bavile migrantskom problematikom. Naša su očekivanja da će predstojeće konferencije rezultirati konkretnim merama podrške, pre svega finansijske, jer dosadašnja pomoć koju nam je EU pružila, a na kojoj smo zahvalni, na žalost nije dovoljna da podmiri ni značajniji deo sadašnjih potreba. A naročito neće biti dovoljna ukoliko zaista dođe do značajnijeg povećanja broja migranata, koje se najavljuje za jesen.\nMi smatramo da rešenje nije u parcijalnim i lokalnim koracima kao što su zatvaranje granica ili podizanje ograda, već u saradnji i koordinaciji cele EU i aktera iz regiona koji je okružuju. Mi smo najdirektnije zainteresovani za tu vrstu saradnje i konstantno na nju pozivamo. Jedino pravo i efikasno rešenje je stabilizacija kriznih područja, na čemu je potrebno dugoročno raditi. Aktuelna kriza, prevazilazeći političke, kulturološke i administrativne granice država, pokazuje povezanost međusobno udaljenih područja u današnjem svetu i ističe potrebu za nalaženjem sveobuhvatnih rešenja. Ona takođe ističe i potrebu da se ubrza integracija zapadnog Balkana u EU, naravno u skladu sa kapacitetom napredovanja i ispunjavanja uslova svake od država pojedinačno, kao i da se izbegne zatvaranje i pretvaranje sadašnje EU u neku vrstu tvrđave.\nS obzirom na nedavno obnavljanje tenzija u našem regionu, pa i terorističkih incidenata, ne smemo zanemariti ni neophodnost održanja stabilnosti i bezbednosti. Srbija dosledno i odlučno pokazuje odgovornost i konstruktivnost, spremnost na kompromis i saradnju, mudrost i strpljenje. Zbog toga pozivam da se objektivno sagledaju naša uloga, zasluge i ispunjenost uslova u ovom trenutku jer sam uveren da je vreme da se otvore prva poglavlja u pregovorima Srbije sa EU i nadam se da će u najskorije vreme na Savetu EU biti doneti ovakva odluka.\ndozvolite mi, na kraju, da vam se kratko obratim i u kapacitetu aktuelnog predsedavajućeg Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju. Kada je reč o temi koja nam je danas svima u fokusu, želeo bih da vas obavestim da se u Beogradu, početkom novembra, planira sastanak o iregularnim migracijama, čiji je jedan od organizatora OEBS.\nSvima vam je dobro poznato da će u Beogradu 3. i 4. decembra biti održan Ministarski savet OEBS, za koji ćete ubrzo dobiti pozive i, nadam se, odazvati u što većem broju. Naš stav, kao zemlje koja predsedava OEBS-u, je da bi na Ministarskom savetu trebalo usvojiti odgovarajuću deklaraciju o migracijama. O tome će se tek voditi rasprava, ali vas molim da ovo pitanje razmotrite u svetlu aktuelnih dešavanja u vezi sa migrantskom krizom i da podržite našu inicijativu.\nNa samom kraju želeo bih sve da vas pozovem na prateći događaj o mirovnim operacijama, koji će biti organizovan 1. oktobra na marginama Generalne skupštine UN u Njujorku. Raduje me što su članovi Trojke OEBS već potvrdili svoje prisustvo i nadam se da će i većina vas biti u mogućnosti da prisustvuje ovom skupu", rekao je šef srpske diplomatije u Luksemburgu.\nKljučne reči: govori Luksemburg Ivica Dačić Ministar spoljnih poslova Evropska Unija (EU)


Airbus smanjuje proizvodnju za trećinu | Korona virus, Aviokompanije | Al Jazeera Balkans\nAirbus smanjuje proizvodnju jer potražnja i za avionima i za putovanjima po svijetu strmoglavo opada zbog pandemije korona virusa.\nAirbus je je saopćio da je u prva tri mjeseca ove godine isporučio 122 aviona, a 60 nijeEPA\nEvropski proizvođač aviona Airbus je objavio da smanjuje proizvodnju za jednu trećinu, jer potražnja i za avionima i za putovanjima po svijetu strmoglavo opada zbog pandemije korona virusa.\nTa kompanija je saopćila da je u prva tri mjeseca ove godine isporučila 122 aviona, a 60 nije, prenosi Beta.\nU martu je isporučeno samo 36 aviona, a 55 u februaru, pošto su aviokompanije zatražile da im se obustave narudžbe jer su suočene sa ogromnim troškovima povezanim sa skoro potpunim obustavljanjem avioprevoza u svijetu.\n"Proizvodnju prilagođavamo novoj stvarnosti avio-kompanija", rekao je izvršni direktor Airbusa Guillaume Faury.\n"Svi prolazimo kroz nezapamćenu situaciju i želimo da se u tome držimo što je više moguće zajedno", dodao je on.\nFaury nije mogao da procijeni koliko će trajati smanjenje proizvodnje, rekavši samo da će Airbus obim proizvodnje preispitivati svakog mjeseca.\n"Nije nevjerovatno da će avijacija izgledati drugačije poslije ove krize s COVID-19", rekao je on.\nKompanija Airbus je saopćila da strogo kontrolira svoje rashode i da još nije konkurirala za državnu podršku, ali je rekla da bi mogla da zatraži doprinos država Evropske unije koje pomažu isplatu plata radnicima poslatih na prinudni odmor.\nKarta od 150.000 dolara za bijeg od virusa privatnim avionom\nAmeričke aviokompanije traže pomoć od 50 milijardi dolara


10 najboljih hotela u blizini: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nHoteli u blizini: Bressana Bottarone Station\nNajbolji hoteli u blizini: Chiesa di San Giovanni Domnarum, Pavia\nHoteli u blizini: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nVia Lorenzo Mascheroni 36, 27100 Pavia, Italija\nČitajte komentare o: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nNoćenja s doručkom i pansionijoš 591\nKuća na selujoš 39\nDoručak je uključen275\nPrikladni za porodicu267\n695 od 5.559 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nUdaljenost od: Chiesa di San Giovanni DomnarumPrvo pogledajte objekte najbliže centru koji imaju potvrđene raspoložive kapacitete za izabrane datume kod naših partnera\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Chiesa di San Giovanni Domnarum\nUdaljenost od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\n0,6 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n0,7 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n1,0 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n2,7 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n5,2 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n3,6 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n7,5 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n7,6 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n8,3 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\nVia Ticino 44, 27021, Bereguardo, Italija\n12,4 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n15,8 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n13,7 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n13,9 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n17,0 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\nVia Melegnano km 10,3, 27010 Siziano, Italija\n16,0 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\n17,3 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\nStrada Provinciale Ex Ss 35 Dei Giovi 37, 20082 Binasco, Italija\n16,3 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia\nVia Dei Pini 3 | PIeve Emanuele, 20090, Pieve Emanuele, Italija\n18,3 km od: Chiesa di San Giovanni Domnarum\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 599 hotela u Pavia


“Imamo plaćenih 800.000 doza”: Višković istakao da danas u Srpsku stiže 20.000 vakcina - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske i BIH\nNaslovna Izdvajamo “Imamo plaćenih 800.000 doza”: Višković istakao da danas u Srpsku stiže 20.000...\nPedsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je Srni da će danas oko 15 časova u Republiku Srpsku stići još 20.000 vakcina “sputnjik ve”, a riječ je o vakcinama komponente dva, odnosno za revakcinaciju.\nOn je podsjetio da je prošle sedmice u Srpsku stiglo 20.000 vakcina “sputnjik ve” prve komponente čime je započela vakcinacija zdravstvenih radnika i lica iz prioritetnih grupa prema planu vakcinacije.\nVišković je istakao da će u narednim danima u Republiku Srpsku prema planu isporuke biti isporučeno još 20.000 vakcina “sputnjik ve” prve komponenete što omogućava i stvara preduslove da se započne sa masovnijom vakcinacijom građana u Republici Srpskoj.\n“O svim detaljima koji prate proces vakcinacije u Srpskoj građani i javnost imaće tačne i balgovremene informacije od nadležnih službi”, dodao je premijer.\nPremijer Srpske je pojasnio da je Republika Srpska, pored vakcine “sputnjik ve”, platila i 400.000 doza vakcina u okviru programa “Kovaks”, a u toku su pregovori sa kineskim partnerima za kinesku vakcinu “sinofarm”.\n“To znači da Republika Srpska ima plaćenih 800.000 doza, odnosno vakcina za 400.000 osoba”, istakao je predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković, prenosi BL portal.


Benzin nam poskupeo 28, dizel 23 dinara: Cena nafte ni u svetu nikada brže nije rasla - TopVesti.rs\nBrzina poslednjeg povećanja cene nafte je najveća do sada, kaže generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović. Ova cena nije bila još od 2010. godine kada je cena bila 100 dolara po barelu, naveo je Mićović i ocenio da će posle ovako naglog skoka uslediti blagi pad cene . Cene sirove nafte zabeležile su još jedan skok i probijena\nGeneralni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović rekao je za RTS da je "brzina poslednjeg povećanja cene nafte najveća do sada". Ova cena nije bila još od 2010. godine, kada je barel bio 100 dolara, naveo je Mićović, ocenjujući da posle ovako naglog skoka sledi blagi pad cene Cene sirove nafte zabeležile su još jedan skok. Probijena\nFoto: Oliver Bunić, Shutterstock / RAS Srbija Generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović rekao je danas da je brzina poslednjeg povećanja cene nafte najveća do sada. Ova cena nije bila još od 2010. godine kada je cena bila 100 dolara po barelu, naveo je Mićović ocenjujući da posle ovako naglog skoka sledi blagi pad cene\nGeneralni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović rekao je za RTS da je „brzina poslednjeg povećanja cene nafte najveća do sada“. Ova cena nije bila još od 2010. godine, kada je barel bio 100 dolara, naveo je Mićović, ocenjujući da posle ovako naglog skoka sledi blagi pad cene. Cene sirove nafte zabeležile su još jedan skok. Probijena\nBAREL SIROVE NAFTE PREKO 80 DOLARA Cene "crnog zlata" nisu nikada brže rasle\nBrzina poslednjeg povećanja cene nafte je najveća do sada, kaže generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović. Foto: pixabay.com Ova cena nije bila još od 2010. godine kada je cena bila 100 dolara po barelu, naveo je Mićović i ocenio da će posle ovako naglog skoka uslediti blagi pad cene. Cene sirove nafte zabeležile su još\nBEOGRAD - Brzina poslednjeg povećanja cene nafte je najveća do sada, kaže generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović. Ova cena nije bila još od 2010. godine kada je cena bila 100 dolara po barelu, naveo je Mićović i ocenio da će posle ovako naglog skoka uslediti blagi pad cene. Cene sirove nafte zabeležile su još jedan skok\nTomislav Mićović: "cena nafte nikada brže nije rasla"\nBEOGRAD - Brzina poslednjeg povećanja cene nafte je najveća do sada, kaže generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović. Ova cena nije bila još od 2010. godine kada je cena bila 100 dolara po barelu, naveo je Mićović i ocenio da će posle ovako naglog skoka uslediti blagi pad cene. Foto Tanjug/T. Valič, arhiva BEOGRAD - Brzina


Hrvatska delimično spremna za fondove posle pristupanja | EurActiv Srbija\nHrvatska delimično spremna za fondove posle pristupanja\nObjavljeno : 01.02.2012.\t Tweet\nHrvatskoj vladi je potrebna dodatna podrška za jačanje kapaciteta sistema javnih nabavki, za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, navodi se u specijalnom izveštaju Evropskog revizorskog suda "Da li je pomoć EU unapredila kapacitete Hrvatske za upravljanje fondovima posle pristupanja?". U izveštaju predstavljenom 1. februara u Briselu ocenjuje se da je dosadašnja pomoć doprinela jačanju kapaciteta Hrvatske za upravljanje sredstvima iz fondova, ali i da je bila "delimično uspešna" zbog čega u nekoliko oblasti i dalje treba podržavati jačanje kapaciteta i pre i posle pristupanja Hrvatske EU. U izveštaju se navodi da je realizacija projekata često kasnila i da je težište bilo na velikim projektima od nacionalnog značaja, zbog čega nije bilo dovoljno inicijativa na regionalnom i lokalnom nivou. Od 2007. do danas, Hrvatska je iz pretpristupnih fondova EU dobila oko 750 miliona evra.\nSud je utvrdio da su Komisija i hrvatske vlasti pažljivo planirali korišćenje pretpristupne pomoći, kao i da je novac iz pretpristupnih fondova "značajno doprineo napretku Hrvatske u izgradnji kapaciteta za upravljanje fondovima posle pristupanja".\nZemlje kandidati dobijaju pretpristupnu pomoć da bi osnažile administrativne kapacitete za upravljanje znatno većim novcem iz EU fondova kada postanu članica.\nRevizija Evropskog revizorskog suda je bazirana na analizama dokumenata koji se odnose na programe i primenu pretpristupne pomoći, reviziji 16 projekata, intervjuima sa zaposlenima u Komisiji, kao i intervjuima sa hrvatskim ministrima, nadležnima u agencijama, regionalnim i lokalnim vlastima koji su bili uključeni u korišćenje novca iz EU fondova.\nRevizori su se fokusirali na dve ključne oblasti: da li je Evropska komisija tako planirala pomoć da je Hrvatska zaista imala korist od tog novca, i da li su projekti koje je finansirala EU postigli željene rezultate u smislu jačanja kapaciteta Hrvatske za upravljanje EU fondovima.\nU izveštaju se navodi da u većini oblasti pretpristpne pomoći, Komisija nije dovela kapacitet Hrvatske na zadovoljavajući nivo tako da administracija ove buduće članice bude osposobljena da koristi pomoć iz fondova bez prethodne kontrole Komisije.\nRealizacija pomoći je takođe kasnila jer projekti nisu bili dovoljno pripremljeni i zbog nedovoljni kapaciteta sistema javnih nabavki.\nHrvatska je ostvarila napredak kroz evropske projekte za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminalna, ali još ima značajniih izazova na ovom polju. U borbi protiv korupcije naročitu pažnju treba posvetiti jačanju kapaciteta za borbu protiv sofisticiranog finansijskog kriminala. Strog nadzor razmera i izvora korupcije treba nastaviti pre pristupanja, kao i nakon pristupanja, prilikom korišćenja fondova EU.\nPrioritet treba da bude i jačanje sistema javnih nabavki kroz obuke zaposlenih, i to za pripremu tenderske dokumentacije i upravljanje tenderima i ugovorima za velike javne projekte.\nMeđu preporukama stoji i da treba unaprediti nadzor i evaluaciju projekata finansiranih iz Strukturnog fonda. Iako je u Hrvatskoj akcenat bio na pripremi velikih infrastukturnih projekata na nacionalnom nivou, projektima srednje veličine nije posvećeno dovoljno pažnje, a sistem za razvoj projekata na regionalnom i lokalnom nivou tek treba uspostaviti.\nZbog toga se hrvatskoj vladi preporučuje da se više angažuje na osnaživanju kapaciteta na regionalnom i lokalnom nivou i to tako da sve važne institucije steknu neophodno iskustvo pre neko što Hrvatska postane članica. Takođe, treba razviti mehanizme za stimulisanje zaposlenih da učestvuju u razvoju ideja za projekte.\nTrebalo bi takođe pripremiti projekte kako bi Hrvatska bila spremna da koristi postpristupne fondove koji raspolažu daleko većim sredstvima od pretpristupnih. Naročito je važno da za velike projekte tehnička dokumentacija bude potpuna, kao i da se za period nakon pristupanja EU pripreme projekti srednje veličine.\nIzveštaj je takođe pokazao da je sektor za ruralni razvoj malo novca iskoristio iz pretpristupnih fondova. U neki projektima planirani rezultati projekta još uvek nisu ostvareni. Zato se Hrvatskoj preporučuje da obezbedi više projekata vezanih za mlekarstvo, sektor energetske efikasnosti, kao i voćarstvo i povrtarstvo.\nEvropski sud revizora je Komisiji poručio da bi trebalo da iskoristi pouke iz pretpristupne pomoći Hrvatskoj u pružanju pomoći drugim zemljama. Prema preporukama, Komisija, pre svega, treba da osigura da se u praksi razvije decentralizovano upravljanje pretpristupnim fondovima, a da ne mora prethodno da sprovodi kontrolu. Komisija bi trebalo i da osigura da predlozi projekata za pretpristupnu pomoć budu takvi da mogu da se sprovodu u predviđenom roku.\nU odgovorima navedenim u izveštaju Komisija je navela da je saglasna sa preporukama Evropskog revizorskog suda jer su one u skladu sa internom evaluacijom Komsije. Komisija je takođe istakla da se jedan deo preporuka već primenjuje.\nU odeljku izveštaja pod naslov "Odgovor Komsije" istaknuto je da je tokom pregovora o pristupanju, Hrvatska pokazala "nedvosmislenu posvećenost" da izgradi sistem javnih nabavki i kapacitete za regionalne i lokalne vlasti. Komisija takođe smatra da je pretpristupna pomoć doprinela uspešnom uspostavljanju administrativnih kapaciteta Hrvatske.\nKao razlog kašnjenja u realizacija projekata Komisija navodi složen proces akreditacije, ali se taj problem "postepeno prevazilazi". Komisija je u svoju odbranu takođe navel, da je iskustvo novih članica pokazalo da su slabosti u pripremi i primeni velikih projekata izazvale većinu kašnjenja u njihovoj realizaciji. Komisija će, kako je navedeno, nastaviti da podržava jačanje kapaciteta sistema javnih nabavki kroz finansijsku podršku i organizovanje seminara.\nEuropean Court of Auditors: Has EU Assistance Improved Croatia’s Capacity to Manage Post-accession Funding?\n: EU i region stubovi nove hrvatske spoljne politike\n: Od EU polovina novca za rešavanje problema izbeglica\n: Hrvatska najviše napredovala, BiH zaostaje\n: U Zagrebu živi skoro svaki peti stanovnik Hrvatske


Predstavnici Evropskog parlamenta posetili Skupštinu Srbije\nPredstavnici Evropskog parlamenta sastali su se u ponedeljak u Skupštini Srbije sa poslanicima i izrazili spremnost da pomognu Srbiji na putu ka članstvu u Evropskoj uniji.\nKako je saopšteno iz Skupštine Srbiji predstavnici Evropskog parlamenta su izrazili tu spremnost posebno imajući u vidu najvažniju poruku koju su na današnjim susretima u Beogradu dobili, a to je da je budućnost Srbije u Evropskoj uniji.\nČlanove delegacije Specijalnog pododbora za organizovani kriminal, korupciju i pranje novca Evropskog parlamenta na današnjem sastanku predvodila je Sonja Alfano (Sonia Alfano) predsednica Specijalnog pododbora, a članove Delegacije Evropskog parlamenta za jugoistočnu Evropu predsednik Edvard Kukan (Eduard Kukan). Oni su izrazili spremnost da pomognu evropski put Srbije.\nNa sastanku, kome su prisustvovali poslanici Gordana Čomić, Jorgovanka Tabaković, Donka Banović, Laslo Varga, Ivan Andrić i Srđan Miković, razgovaralo se o dosadašnjoj saradnji Narodne skupštine i Evropskog parlamenta i nastavku procesa evropskih integracija i reformi u društvu, kaže se u saopštenju.\nDelegaciju Specijalnog pododbora, koji je osnovan u aprilu ove godine, posebno su zanimali budući koraci Srbije u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, pitanje finansiranja političkih stranaka i nezavisnost sudstva.\nZanimao ih je i nastavak započetih reformi u društvu, stabilnost na zapadnom Balkanu, ali i politički i pravni okvir za oduzimanje imovine stečene kriminalom, o čemu su ih informisali srpski poslanici.


Portfolio | ITAkademija\nOvde ste: Glavna strana » O IT AKADEMIJI Portfolio\tOpis kursa: Cilj programa je kreiranje portfolija sa radovima kojima će polaznik moći direktno da pokaže svoj kvalitet. Za vreme kursa, svaki polaznik će doraditi svoje radove i uobličiti ih u svojevrsnu prezentaciju s kojom će biti spreman za potragu za zaposlenjem. Polaznici će, u zavisnosti od specijalizacije, kreirati štampani i digitalni, web ili multimedijalni portfolio. Sadržaj: Šta je portfolio i kako ga kreirati Kreiranje štampanog portfolija Kreiranje web portfolija Kreiranje multimedijalnog portfolija Na samom kraju kursa i po usvajanju portfolija, biće organizovana javna prezentacija portfolija na kojoj će svaki polaznik predstaviti svoj celokupni rad tokom jednogodišnjeg školovanja na ITAcademy. 3 načina da dobijete odlično plaćen posao Spremili smo dokument koji otkriva tri pouzdana načina za dolazak na dobro plaćenu poziciju za stručan rad sa računarima. Preuzmite izveštaj ovde.


Socijalno | DB Schenker\nU kompaniji DB Schenker vjerujemo da se uspjeh kompanije sastoji ne samo od ekonomskog učinka. Zbog toga smo posvećeni održavanju ravnoteže između naših ekonomskih, socijalnih i ekoloških osnova.\nSa stanovišta socijalnog učinka, DB Schenker se trudi da bude prvi poslodavac u Njemačkoj i širom svijeta. Sa ovom pozicijom u mnogim zemljama, jako se zalažemo da održimo naš položaj i proširimo naš pristup svim područjima svijeta.\nMeđutim znamo da naša socijalna odgovornost prevazilazi samo poziciju atraktivnog poslodavca. Iz tog razloga DB Schenker ima za cilj pridržavanje međunarodnih standarda o radnom odnosu i radnih uslova kao i da bude priznat član društva, koji podržava socijalne projekte u našim zajednicama.\nOkupljanje najboljeg globalnog tima\nU kompaniji DB Schenker naši zaposlenici su nam najvrijedniji. Možemo da zadržimo naš uspjeh na tržištu ako imamo motivisane i kvalifikovane zaposlenike u našem timu. Naši napori za zadržavanje uspješnih zaposlenika podržani su našim zalaganjem za razvoj održivog osoblja i jakom kulturom kompanije.\nSnažan, profesionalan menadžment ljudskih resursa nam pomaže u održavanju zadovoljstva zaposlenika u godinama koje dolaze. Dosljedno radimo da bi dalje poboljšali zadovoljstvo zaposlenika postavljanjem jasnih ciljeva i redovnom procjenom nas kao kompanije, koristeći redovnu anketu za zaposlenike u svijetu. Zalažemo se za razvoj osoblja i naš cilj je da prilagodimo profesionalni rast naših zaposlenika da bi se bolje prilagodili njihovim vlastitim individualnim profesionalnim i životnim fazama. Sve u svemu učinili smo održiv razvoj ljudskih resursa prioritetom kompanije.\nUz uspješne inicijative menadžmenta ljudskih resursa, jaka kultura kompanije je preduslov za posvećene i zadovoljne zaposlenike i zbog toga temelj za dugoročni uspjeh. Međunarodna postavka DB Schenker predstavlja izazov za integraciju raznih kultura i stvaranje zajedničkog identiteta. Važno je da stvorimo kulturu u kojoj se zaposlenici iz različitih zemalja osjećaju kao kod kuće i sarađuju da bi postignuli naše ciljeve i vizije.\nPronalazak najboljeg globalnog tima\nUz zadržavanje zaposlenika, regrutacija profesionalnih zaposlenika je apsolutno potrebna za nastavak stvaranja uspješne, globalne organizacije.\nDB Schenker je započeo da stvara reputaciju kao vrhunski poslodavac u transportnoj i logističkoj industriji. Postizanje ovog cilja je poseban izazov u svjetlu demografske promjene i trenutne borbe za kvalifikovane i talentovane zaposlenike. Uz ponudu atraktivnih programa za obuku i školovanje, fokusiramo se na stalno povećanje naših napora za regrutaciju kvalifikovanih i motivisanih zaposlenika. DB Schenker usko sarađuje sa univerzitetima i asocijacijama kao što je mreža upravljanja logistike i lanca snabdijevanja BVL (Bundesvereinigung Logistik e. V.).\nOsiguranje pravednih radnih uslova\nNaši globalni DB Schenker minimalni socijalni standardi definišu očekivanja za svakodnevne poslovne aktivnosti naših zaposlenika, izvršnih direktora i menadžera na globalnoj osnovi.\nDB Schenker socijalni minimalni standardi određuju i operacionalizuju opće društvene izjave prema sveobuhvatnom Kodeksu ponašanja naše matične kompanije Deutsche Bahn. Oni su usklađeni sa osnovnim konvencijama Međunarodne organizacije rada (ILO), Globalnim dogovorom Ujedinjenih nacija, Univerzalnom deklaracijom o ljudskim pravima kao i Njemačkim kodeksom održivosti.\nOvi principi su obavezujući za sve članove upravnog odbora, direktore, izvršne direktore i zaposlenike širom svijeta. DB Schenker podstiče svoje poslovne partnere da ih se takođe pridržavaju. U situacijama u kojima nacionalni i međunarodni zakoni ne pružaju adekvatnu socijalnu ili radnu zaštitu, DB Schenker se pridržava ovih standarda kao minimum.


Međunarodna zajednica i arapski saveznici Izraela oštro osudili nasilje nad muslimanima u Jerusalimu - IndeksOnline.rs\nNaslovna FEATURED Međunarodna zajednica i arapski saveznici Izraela oštro osudili nasilje nad muslimanima u...\nMeđunarodna zajednica i arapski saveznici Izraela oštro osudili nasilje nad muslimanima u Jerusalimu\nJERUSALIM – Medjunarodna zajednica, uključujući arapske saveznike Izraela, osudila je danas tu zemlju zbog nasilja u Jerusalimu u petak uveče u kome je ranjeno više od 200 Palestinaca i 17 izraelskih policajaca te zbog očekivanog iseljenja palestinskih porodica iz kvarta Šeik Džarah u tom gradu.\nUjedinjeni Arapski Emirati (UAE) koji su normalizovali odnose s Izraelom prošle godine i do sada su imali tople odnose sa tom zemljom izrazili su duboku zabrinutost i osudili izraelske vlasti zbog “upada u svetu džamiju Al Aksu”.\nAbu Dabi je naveo da Izrael mora da štiti palestinsko pravo na veroispovest i da je ta zemlja odgovorna za “smirivanje“ situacije, te apelovao na nju da “okonča sve napade i poteze koji vode do nastavka napetosti”, preneli su izraelski mediji.\nBahrein koji je takodje uspostavio diplomatske onodse s Izraelom zahvaljujući posredovanju SAD “oštro je osudio jevrejsku državu zbog akcija na Brdu hrama gde se nalazi džamija Al Aksa, ocenivši da mora “zaustaviti provokacije protiv naroda Jerusalima i sprečavati svoje snage da napadaju vernike tokom svetog meseca (Ramazana)”.\nZemlje Zaliva su takodje osudile “plan Izraela da iseli gradjane Jerusalima iz njihovih domova” , aludirajući na situaciju u kvartu Šeik Džarah gde se desetinama stanovnika time preti kako bi se tamo uselili jevrejski nacionalisti desničari, posle pravne bitke u Vrhovnom izraelskom sudu.\nEgipatsko Ministarstvo spoljnih poslova je navelo da Izrael “mora zaustaviti sve mere koje narušavaju svetost džamije Al Aksa” , dodavši da je potencijalno iseljavanje Palestinaca kršenje medjunarodnog prava i smanjuje šanse za rešenje decenijskog sukoba po modelu dve države.\nTurska je “oštro osudila napade izraelskih bezbednosnih snaga na Palestince koji se mole u Al Aksi.\nIzrael se najpre součio sa osudima medjunarodne zajednice zbog planiranog iseljenja Palestinaca i UN su upozorile da bi to mogao biti “ratni zločin”. Osudama su se pridružile SAD, a danas i Rusija i EU.\nPrethodni tekstŠerbedžija: Održati ritam života uprkos pandemiji\nSledeći tekstŽena poginula u padu sa litice kod Užica


Zabranjen skup podrške Ratku Mladiću u Banjoj Luci | Autonomija\nPolicija ne može osigurati skup zbog angažmana u Potočarima na obilježavanju godišnjice genocida\n“Zbog angažovanja policijskih službenika Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUPRS) na obezbjeđenju skupa u Potočarima, kod Srebrenice, javni skup koji je najavljen 11. jula 2017. godine u Banjaluci od strane udruženja ‘Zavetnici’, neće biti održan“, potvrđeno je iz MUP-a Republike Srpske.\nSrpski sabor ‘Zavetnici’ saopćio je da će ispoštovati odluku o otkazivanju održavanja skupa podrške Ratku Mladiću.\nNajavljeno je da će ‘Zavetnici’ sutra u 11.00 sati održati konferenciju za novinare u centrali pokreta u Beogradu.\nBanjalučka policija ranije je odobrila, kako je navedeno, miting podrške Mladiću, pod nazivom “Podrška generalu Ratku Mladiću – stop lažima o Srebrenici”, a koji je prijavio Srđan Vukojević, koji za sebe tvrdi da je predstavnik “Srpskog sabora Zavetnici” za Banju Luku.\nU međuvremenu, na zgradi Ustavnog suda Republike Srpske u centru Banje Luke ispisani su grafiti “Srebrenica je i više od genocida” i “Ratko Mladić zločinac”.


NAGRADE PARAOLIMPIJSKOG KOMITETA Atletičarka Marijana Goranović najbolji je sportista u 2018. godini, u tradicionalnom izboru Paraolimpijskog komiteta. Goranović je ove godine osvojila srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u Berlinu. “Srećna…\nGoalball reprezentacija Crne Gore osvojila je 1. mjesto na Otvorenom prvenstvu Republike Hrvatske u goalball-u. Na turniru su učestvovali ekipe Slovenije, Bosne i Hercegovine, Srbije, Hrvatske i Crne Gore. Ekipu…\nParaolimpijski komitet Crne Gore je izabrao Marijanu Goranović za najboljeg sportistu Crne Gore u izuzetno uspešnoj 2018, i slobodno se može reći nikada jačoj konkurenciji. Marijana Goranović, koja je dva…\nModna revija osoba s invaliditetom "Baš po mjeri" organizovana je danas u Muzeju Republike Srpske sapočetkom u 19.00 časova. Reviju je pokrenula doktorica iz Banjaluke Snežana Kutlešić-Stević, a nastala je…\nOpština Budva je, u saradnji s Turističkom organizacijom, osposobila vježbalište na otvorenom, koje se nalazi u blizini bazena na Slovenskoj plaži. Pomoćnik sekretara Sekretarijata za komunalno stambene poslove, Aleksandrar Popović…\nPojedinačno prvenstvo Crne Gore u stonom tenisu ya osobe s invaliditetom biće održan u subotu u Podgorici, saopštili su organiyatori takmičenja. Navodi se da će šampinat biti održan u organizaciji…\nPodgorica, (MINA) – Ministar sporta Nikola Janović uručio je danas paraolimpijcu Radmilu Baraninu Rješenje o utvrđivanju doživotne mjesečne naknade koju će, zahvaljujući novom Zakonu o sportu, početi da prima od…\nPredsjednik opštine Berane Dragoslav Šćekić priredio je u svom kabinetu prijem za paraolimpijku Marijanu Goranović, evropsku vicešampionku u bacanju kugle. Predsjednik je istakao da njeni vrhunski rezlutati na evropskim prvenstvima…\nDvije medalje stigle su iz grada na Nišavi. Crnogorski stonoteniseri s invaliditetom Milijana Ćirković (spojene kategorije 6-10, stojeći stav) i ekipno Slobodanka Gurešić i Samra Kojić (spojene kategorije 2-5, stoni…\nCrnogorski paraolimpijac Filip Radović izjednačio je svoj najbolji plasman u karijeri i ponovo zauzima šesto mjesto na seniorskoj listi Svjetske para stoni tenis federacije, s 1.629 bodova. Filip je na…\nTakmičari iz Srbije, Crne Gore, Hrvatske, Slovenije, Bugarske, Rumunije, Češke i Slovačke, prema najavama organizatora, učestvovaće na trećem međunarodnom turniru u stonom tenisu za osobe s invaliditetom "Turnir prijateljstva" koji…\nCrnogorski sport osoba s invaliditetom napravio je strahoviti napredak, kvalitetno se radi i sve je više sportista i uspjeha, kazao je predsjednik Evropskog paraolimpijskog komiteta (EPOK), Ratko Kovačić. On je…\nSjajni stonoteniser je pružio maksimum, dao je sve od sebe, prikazao je odlične partije, ali je u četvrtfinalu je izgubio od Gardoša. Radović je u šesnaestini finala pobijedio sada već…\nCrnogorski stonoteniser Filip Radović plasirao se u četvrfinale Svjetskog prvenstva za osobe s invaliditetom u Celju. On je danas u osmini finala pobijedio Poljaka Igora Mištala 3:2 (13:11, 6:11, 8:11,…


Tag / Prostitutka / Vesti online\nHrvatska: Afera, ministar, prostitutka, kokain i Srbija\nJan Ulrih opet izgubio kontrolu nad sobom\nPobednik Tur d` Fransa 1997. uhapšen je drugi put za pet dana, a nova optužba ga tereti da je napao prostitutku u jednom frankfurtskom hotelu.\nSvirepo ubistvo u Austriji: Planirao sam da pojedem njene organe\nU Beču je uhapšen 63-godišnji Alfred U. koji je osumnjičen da je usmrtio prostitutku iz Slovačke i masakrirao njeno telo.\nRobijaš preti iz austrijskog zatvora: Prodaću te na Kosovu ko prostitutku\nJedan zatvorenik poreklom sa Kosova pretio je svojoj bivšoj devojci iz svoje ćelije u Kazneno-popravnoj ustanovi Garsten u Austriji. On joj je, kako se navodi pretio otmicom i prodajom na Kosovu...\nŽivković nije Maju Gojković nazvao prostitutkom?\nNova stranka tvrdi da njen lider Zoran Živković nije nazvao predsednicu parlamenta Maju Gojković "psihijatrijski bolesnom prostitutkom", te da je to pokušaj obmanjivanja javnosti.\nDivčeva žena glumila prostitutku\nMaca dobila otkaz zbog prostitucije!\nAkademik trgovao prostitutkama?!\nGranična policija BiH je na prelazu Uvac kod Višegrada uhapsila profesora dr Mirsada Nukovića (47) iz Novog Pazara, akademika i člana Srpske kraljevske akademije inovacionih nauka (SKAIN), za...\nDnevno hr 0 komentara\nIspovest prostitutke iz Zagreba: Uzmem kokain i imam seks sa desetoricom!\nJedna od devojaka koja je učestvovala u jednom od najvećih lanaca prostitucije, čiji je makro više puta hapšen zbog organizovane prostitucije ispričala je kako izgleda scena elitne prostitucije...\nOna je prostitutka, on policajac i svi su srećni i zadovoljni\nSara Džejn iz Londona je supruga policajca Skota Frosta. Ona tvrdi da radi kao prostitutka i da zarađuje 130 funti na sat, a to njenom suprugu i njegovim kolegama nimalo ne smeta.\nNapustila advokaturu zbog prostitucije: Ima li šta bolje od orgazma za koji te plate\nKlaudija de Marki bila je ugledni advokat, stručnjak za ustavno pravo, sve dok svoje klijente i kolege jednog dana nije iznenadila odlukom da napušta svoj visokopozicionirani i dobro plaćeni posao...


Ekonomija - datum: 2019-03-26 PARTIJSKO ZAPOŠLJAVANJE NA AERODROMIMA ODRŽAVA SE I NA PRIMANJA U TOM PREDUZEĆU\nKorać Za kadar SD duplo veća plata Na platnoj listi za januar vidi se da je bruto plata Kemala Koraća, koji se vodi kao stručni saradnik u Službi za prihvat prtljaga i otpreme, 1.194 eura. Od Aerodroma nismo dobili odgovor kako je moguće da Korać prima duplo veću platu od kolega u istoj službi\nČlan Glavnog odbora omladine Socijaldemokrata (SD) Kemal Korać zaposlen je u Aerodromima Crne Gore (ACG) gdje prima platu veću od hiljadu eura. Njegova zarada u januaru je bila skoro 1,2 hiljade eura, što je samo nekolike stotina manje od ministarske plate. Korać pokriva poziciju stručnog saradnika za prihvat prtljaga i otpreme.\n„Dan“ je imao uvid u Koraćevu platnu listu za januar ove godine, gdje se vidi da je bruto plata Koraća bila 1.814 eura, dok je su neto isplatu upisana 1.194 eura. Prema nezvaničnim podacima, Korać je zaposlen u toj državnoj firmi po partijskoj osnovi. Izvršni direktor Aerodroma Danilo Orlandić je funkcioner Socijaldemokrata (SD).\nKoraćeva plata je za 250 eura manja od plate ministarke ekonomije, a 400 eura od plate resornog ministra Osmana Nurkovića.\n„Dan“ je od predstavnika Aerodroma pokušao da dobije odgovor kako je moguće da Korać prima platu duplo veću od kolega u Službi prihvata i otpreme.\n– Kemal Korać je jedan od 686 zaposlenih na neodređeno vrijeme u Aerodromima, koji svakog dana revnosno i savjesno obavlja svoj posao. On nije javni funkcioner, niti je kum izvršnog direktora Aerodroma Danila Orlandića, već radi kao stručni saradnik u Službi prihvata i otpreme vazduhoplova, putnika i robe na Aerodromu Podgorica – odgovorili su nam iz Aerodroma i dodali da je Korać zaposlen na Aerodromu Podgorica od 2. jula 2015. godine i da posjeduje sve neophodne licence.\n– Ima izuzetno visoke ocjene svojih nadređenih i od novembra prošle godine pokriva radno mjesto stručnog saradnika u Službi prihvata i otpreme, s obzirom na to da ima visoku stručnu spremu. Shodno poziciji koju pokriva, kao i normativnim aktima Aerodroma, određen mu je mjesečni dohodak. Sve druge insinuacije su apslutno neprihvatljive u šta mogu da se uvjere i sve nadležne inspekcije – piše u odgovoru Aerodroma.\nDanilo Orlandić je u avgustu 2017. godine izabran na mjesto izvršnog direktora. na toj poziciji je naslijedio Milovana Đuričkovića.\nVlada planira da aerodrome da pod koncesiju.\nKorać: Nisam zaposlen po partijskoj osnovi\nKorać je u telefonskom razgovoru sa novinarom „Dana“ potvrdio da radi kao stručni saradnik u Službi prihvata i otpreme vazduhoplova, putnika i robe na Aerodromu Podgorica. On nije negirao da mu je u januaru obračunata plata veća od hiljadu eura.\n– Sarađujem sa rukovodiocem te službe. Nisam dobio zaposlenje po partijskoj osnovi. Odavno sam u Aerodromima. Apsolutno nikakve veze nemam sa Danilom Orlandićem – rekao je Korać.\nNa njegovom fejsbuk profilu nije navedeno da je zaposlen u Aerodromima Crne Gore. Piše da je pravni fakultet završio u Podgorici.


100 najvećih u BiH: Sutra dodjela priznanja najuspješnijim bh. kompanijama – Biznis.ba\n100 najvećih u BiH: Sutra dodjela priznanja najuspješnijim bh. kompanijama\nobjavljeno 25. sep 2018. u 12:22\nVodeći privredni događaj «100 najvećih u BiH», 31. dodjela priznanja najuspješnijim kompanijama u Bosni i Hercegovini, održat će se sutra u hotelu Hills. Kao najavu događaja koji će okupiti najuspješnije bh. privrednike, danas su Poslovne novine, bonitetna kompanija LRC BIS te Vanjskotrgovinska komora BiH uz partnere Addiko Bank i EuroExpress, zvanično predstavili rezultate rangiranja bh. kompanija po ukupnom prihodu, dobiti, izvozu i investicijama gotovinskog toka za 2017. godinu. Na osnovu više od 32.000 predanih završnih računa za 2017. godinu nadležnim entiteskim agencijama, 787 kompanija izdvojilo od ostalih izvanrednim rezultatima, a sve one ukupno upošljavaju blizu 128 hiljada ljudi.\nPredstavljajući stanje bh. ekonomije u 2017. godini, direktorica projekta «100 najvećih u BiH», Alena Ahmetspahić – Fočo, posebno je naglasila da se nakon dugo godina prvi put na prvo mjesto po dobiti plasirala privatna kompanija. “Sa ostvarenom dobiti od 72,4 miliona KM u 2017. godini, Bingo d.o.o. Tuzla se nalazi na prvom mjestu rang-liste velikih kompanija. U segmentu investicija gotovinskog toka lidersku poziciju je zadržala JP Elektroprivreda BiH dd Sarajevo sa 174.5 miliona KM, dok je najveći izvoznik u BiH kompanija ArcelorMittal Zenica d.o.o. sa izvozom u vrijednosti od 350 miliona KM“, kazala je Ahmetspahić – Fočo te dodala da su vodeće velike kompanije imale povećanje dobiti od čak 102 posto, srednje su zabilježile manju ukupnu dobit od 42%, a male firme 13%.\nDopredsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH, Ahmet Egrlić, naveo je da su velike kompanije nosioci domaće privrede jer ostvaruju 67 posto ukupnog prihoda. “Poslovna zajednica je temelj stabilnosti BiH. Rastom imidža naše države povećavamo mogućnost za plasman naših proizvoda na strana tržišta i na tome moramo raditi“, rekao je Egrlić te dodao da BiH najbolje posluje za Austrijom i Njemačkom, a najveću razmjenu ima sa susjedima, Hrvatskom i Srbijom.\n“Prema našim analizama finansijskih izvjestaja došli smo do podataka o povećanju parametara u svim segmentima. Tako bilježimo porast broja kompanija koje predaju finansijske izvještaje za 2 posto i taj broj iznosi 32.299, broj zaposlenih za 4 posto i iznosi 507.021 dok je ukupan prihod od prodaje rastao za 7 posto i iznosi 65.876.899.966 KM. Ono što bismo izdvojili je rast prihoda od u izvoza od 12 posto i iznosi 10.123.661.539 KM“, istakao je direktor bonitetne kompanije LRC BIS, Emil Kučković, koja je radila sveobuhvatnu analitiku za «100 najvećih u BiH».\n“Značajan dio naših izvozno orjentisanih klijenata pozicioniran je na listi 100 najvećih, na šta smo posebno ponosni. Želimo njihove, ali i mnoge druge pozitivne priče, u čijem smo kreiranju učestvovali našom podrškom, podijeliti sa drugima, te na taj način promovisati potencijale bh. privrede“, izjavio je Emir Jildizlar, menadžer korporativnih komunikacija Addiko Bank dd Sarajevo i dodao da je to bio ključni razlog uključenja Addiko banke u ovaj projekat sa Poslovnim novinama.\nU sektoru poštanskih i kurirskih usluga prvo mjesto zauzela je kompanija EuroExpress brza pošta, a direktorica komercijalnog sektora, Gordana Tujković, naglasila je da je to rezultat podjednakog napora svih uposlenika za razvijanje kvaliteta usluge. “Osim razvoja distributivne mreže i širenja mreže poslovnica, naša najveća investicija su ljudi. Stalne edukacije i unaprjeđenja znanja i vještina naših zaposlenih osnova je našeg daljeg razvoja“, navela Tujkovićeva te dodala da se samo uz dosljednost, odgovornost i istrajnost mogu realizirati postavljeni ciljevi.\nProjekat «100 najvećih u BiH» koji se ove godine prvi put održava pod pokroviteljstvom predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, dr. Denisa Zvizdića, ima za cilj pokazati da u našoj zemlji ima veoma uspješnih kompanija koje su priznate na domaćem i svjetskom tržištu. Projekat godinama uz Vanjskotrgovinsku komoru BiH podržavaju i Vijeće stranih investitora BiH, Privredna komora Federacije BiH i Privredna komora Republike Srpske. Rang-liste najvećih kompanija u BiH dostupne su u tradicionalnom specijalnom izdanju publikacije Poslovnih novina – «100 najvećih u BiH», koja predstavlja godišnji pregled uspješnog poslovanja domaće privrede.


Beta 12. februara 2019. 13:10\nInicijativa „Ne davimo Beograd“ saopštila je danas da je neophodno poboljšanje javnog prevoza i ozelenjavanje grada kako bi se smanjilo zagadjenje.\n„U mesecima iza nas merne stanice širom Beograda, ali i u mnogim gradovima u Srbiji beležile su ekstremno visoke koncentracije čestica prašine u vazduhu. Beograd se čak u jednom trenutku našao na prvom mestu liste zagadjenih gradova“, navela je Inicijativa i dodala da su „umesto odlučne reakcije nadležnih, dobili samo ignorisanje ili umanjivanje problema“.\n„U Makedoniji ovaj korisni softver ima već više od sto hiljada preuzimanja i odličan je alat u borbi za podizanje svesti gradjana o ovom problemu i sprečavanje njegovog ignorisanja“, navela je Inicijativa.\nAplikacija AirCare predstavlja podatke sa više od 65 republičkih mernih stanica širom zemlje i preko nje se gradjani u svakom trenutku mogu informisati o trenutnoj zagadjenosti vazduha u njihovom mestu, i to prisutnost PM 10 i PM 2.5 čestica, zatim ugljen-monoksida, ozona, azot-dioksida, sumpor-dioksida, kao i AQI – Air Quality Index (indeks, to jest sumarni kvalitet vazduha).\n„Podaci Svetske zdravstvene organizacije govore da u Srbiji tokom jedne godine prerano umre više od 7.000 ljudi usled izloženosti zagadjenjima iz vazduha, što je neslavno drugo mesto u Evropi po broju prevremenih smrti usled zagadjenja vazduha“, saopštila je Inicijativa i dodala da na taj način žele da još jednom ukažu na ozbiljnost situacije u kojoj se nalaze gradovi u Srbiji.\nCINS: Stručna komisija potvrdila predjašnju odluku da…\nOsmani: Naši saveznici očekuju ozbiljan pristup dijalogu sa…\nRSE: Uzbunjivač Obradović dobio rešenje o privremenom…


Vučić: Ideja koja će samo jačati\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić smatra da je inicijativa Otvoreni Balkan velika ideja koja će vremenom samo snažiti i da su sporazumi koji će danas biti potpisani u Tirani nukleus nečega što će stvoriti da ovaj deo Evrope suštinski bude bez granica mnogo pre nego što se mislilo.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić (Foto arhiva Kim)\nVučić koji sa premijerima Albanije i Severne Makedonije, Edijem Ramom i Zoranom Zaevom danas u Tirani razgovara o unapređenju inicijative Otvoreni Balkan, rekao je za RTS da će danas biti potpisani veoma važni sporazum o slobodnom protoku radne snage, o akreditacionim telima, uvezivanju elektronskog sistem.\nKomentarišući paljenje srpske zastave sinoć u Tirani, Vučić je rekao da je nedopustivo da se skrnave simboli bilo koje države i da je država Albanija reagovala promptno, ozbiljno i odgovorno.\n"Racionalno posmatrano, moramo da gledamo u budućnost i da razumemo kada se oni ljute kada mi palimo njihove zastave, a to se desilo pre dolaska Edija Rame u Srbiju. Neću da ulazim u njihove unutarpartijske razloge, ali naravno da je nedopustivo da skrnavite simbole i mislim da je Albanija reagovala promptno, ozbiljno i odgovorno i to je naš posao, takođe, da učinimo", rekao je Vučić.\nOn je naveo da će danas biti potpisan sporazum o radnim dozvolama i objasnio da to znači da kada imate "Kromberg Šubert" koji ima fabriku u Kruševcu, ali i u Severnoj Makedoniji nije potrebno da uzimate dozvolu više na svaka dva meseca ili mesec dana.\n"Ako su inženjeri potrebni iz Severne Makedonije u Kruševcu, oni mogu bez problema da dobiju radnu dozvolu činjenicom da su državljani Severne Makedonije i obrnuto. Činjenicom da imate radnu dozvolu u Severnoj Makedoniji imate je i u Srbiji", kazao je Vučić.\nBićemo, ističe, privlačniji za investitore, jer ako mu u Kumanovu nedostaje radnika moći će da računa na bilo koje mesto iz Srbije gde može da dobije radnike,.\n"Ljudi će se mnogo više kretati, imati priliku za biznis i saradnju", kazao je Vučić i dodao da će biti potpisan i sporazum o akreditacionim telima, na osnovu kojeg će se usaglasti politike tih tela iz sve tri zemlje, te će roba koju odobri akreditaciono telo iz zemlje iz koje dolazi, smatrati dobrom i u zemlji u koju dolazi.\nPomenuo je i da je sa albanskim partnerima razgovarao o ovlašćenim ekonomskim operaterima, sporazum koji Srbija već ima sa Severnom Makedonijom.\n"Onima koji su već poznati kao ljudi koji su odlični privrednici, kojima je uvek protreban prelaz granica, oni će imati posebne dozvole. Ako se neka roba pregleda 10 puta, sada ga neće pogledati nijedanput ako ima oznaku povlašćenog ekonomskog operatera", rekao je Vučić i istakao da će to olakšati promet proizvoda biljnog i životinjskog porekla.\nIstiče da su privrednici iz Albanije zainteresovani za ulaganja u Srbiji, ali i da su srpski privrednici zainteresovani za širenje svog poslovanja i ekonomske moći na region.\nPonovio je poziv da se u tu inicijativu uključe i ostali iz regiona - BiH, Crna Gora, Priština. Njihov izbor je, kako kaže, da u tome ne učestvuju jer su to tumačili kao političke igre.\nPoručuje i da ovakvo povezivanje, za koje postoji podrška i međunarodnih predstavnika, pre svega Atlantskog saveta, ne menja našu posvećenost evropskom putu.\nU svom obraćanju posle sastanka sa predsednikom Evropskog saveta, Šarlom Mišelom, navo je, međutim i da to "nisu stvari koje mi ne znamo".


Sokolac: Snježani Bašević nedostaje 30.000 KM za transplantaciju bubrega | Trebevic.net\nSokolac: Snježani Bašević nedostaje 30.000 KM za transplantaciju bubrega\nSnježani Bašević sa Sokoca potrebno je još 30.000 KM za transplantaciju bubrega u jednom od dijaliznih centara zapadne Evrope, posredstvom programa “Otvorene mreže” BiH.\nBaševićeva ima urođenu obostranu policistozu bubrega, naslijeđenu od majke i već dvije i po godine ide na dijalizu u Dijalizni centar i Kasindolu.\nOna je rekla Srni da su joj, zahvaljujući sredstvima prikupljenim u ranijim humanitarnim akcijama, obavljeni operativni zahvati neophodni za transplantaciju bubrega.\n“Urađena mi je operacija na srcu, izvađene štitna i paraštitna žlijezda i obavljeno više stomatoloških zahvata, za šta je utrošen dio prikupljenog novca”, rekla je Baševićeva.\nBaševićeva nema bližih srodnika koji bi mogli biti potencijalni donori, pa je prinuđena na kadaveričnu transplantaciju preko “Otvorene mreže” BiH.\nOna je istakla da je u prvom ciklusu uplatila dio novca i da je na spisku pacijenata koji čekaju poziv za transplantaciju preko “Otvorene mreže” BiH.\nPrema njenim riječima, u prvoj humanitarnoj akciji prije dvije godine obezbijeđeno je 60.000 KM i sada joj za nastavak liječenja nedostaje 30.000 KM.\nBaševićeva je zamolila ljude dobre volje da joj pomognu da prikupi taj dio novca pozivom na “M:tel” humanitarni broj 1416 do kraja avgusta.\n“Jednim pozivom daruje se 1 KM da bih otišla na operaciju koja život znači”, rekla je Baševićeva.\nNovčana pomoć za liječenje Snježane Bašević može se uplatiti i na žiro račun otvoren u NLB banci na broj 562–012-81117364-57.\nSnježana Bašević je humanista i osnivač sokolačkog Udruženja za pomoć licima sa posebnim potrebama “Podrška”, koje je više od 10 godina okupljalo gotovo 80 članova iz porodica kojima je stručna i materijalna pomoć bila neophodna.


Južna Koreja vraća karantin - Sputnjik Srbija\n14:19 25 Jun 2021\nJužna Koreja vraća karantin\n16:07 28.05.2020 (osveženo 16:48 28.05.2020) Preuzmite kraći link\nJužna Koreja prijavila je danas najveći skok u broju slučajeva virusa korona posle više od 50 dana i saopštila da će primeniti oštrije mere karantina u naredne dve nedelje.\nVlada je na vanrednoj sednici odlučila da ponovo zatvori javne objekte poput parkova, muzeja i državnih pozorišta u oblasti Seula u naredne dve nedelje, kako bi usporila širenje virusa korona.\nZvaničnici savetuju privatne škole i igraonice da se zatvore tokom tog perioda ili na neki drugi način primene mere za borbu protiv virusa.\n„Naredne dve nedelje biće ključne u obuzdavanju infekcije“, rekao je ministar zdravlja Park Neung-hu i pozvao građane da izbegavaju okupljanja koja nisu neophodna, a kompanije da ponovo uvedu rad od kuće.\nDirektorka korejskog Centra za kontrolu i prevenciju Džeong Eun-Kjeong rekla je da će Južna Koreja možda morati ponovo da uvede restriktivne mere fizičke distance, navodeći da je zdravstvenim radnicima sve teže da prate kako se virus prenosi.\n„Daćemo sve od sebe da pratimo kontakte i primenimo preventivne mere, ali su ti napori ograničeni“, rekla je ona.\nKorejski Centar za kontrolu i prevenciju bolesti saopštio je da je 67 od 79 novih slučajeva iz Seula, gde živi polovina od 51 miliona stanovnika Južne Koreje, preneo je Tanjug.\nmere, karantin, koronavirus, virus korona, Južna Koreja


Pre 20 godina, na Svetski dan slobode medija, NATO avijacija razorila je zgradu Televizije Novi Sad. Zgrada TVNS je svojevremeno bila jedan od najmodernijih televizijskih centara u bivšoj SFRJ. Te noći uništene su oba kompleksa zgrada - onaj podignut u periodu 1973-1975, kao i onaj koji je bio skoro tek useljen.\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović, najavio je da će signal biti pušten 25.novembra.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prilikom posete gradilištu kazao je da nova zgrada RTV-a predstavlja simbol pobede.\nAgresija NATO RTV\n← Doktorki novinarska nagrada\n„Vlast u Srbiji se boji nezavisnih medija“ →


Ministri Vukosavljević i El Araž u Narodnom muzeju - Ministarstvo kulture i informisanja\nMinistri Vukosavljević i El Araž u Narodnom muzeju\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević i ministar kulture i komunikacija Maroka Mohamed El Araž posetili su danas Narodni muzej u Beogradu.\nMinistar El Araž ocenio je da je Narodni muzej u Beogradu izuzetno važan, jer predstavlja istoriju jedne zemlje i dodao da ga je najviše iznenadilo što se izloženi eksponati ne odnose samo na Srbiju, nego predstavljaju svetsku baštinu.\nMinistri su, pre obilaska, razgovarali o unapaređenju saradnje u oblasti kulture između dveju zemalja.\nEl Araž je konstatovao da postoji veliki prostor za saradnju između Maroka i Srbije, kako u pogledu razmene izložbi, tako i u oblasti pozorišne umetnosti i muzike, naglasivši da su vrlo ponosni što je Maroko ove godine počasni gost Međunarodnog beogradskog sajma knjiga.\n„To je za nas velika čast i to je dobra prilika da ojačamo našu saradnju. Ministar Vukosavljević i ja razgovarali smo o tome da ustanovimo Nedelju marokanske kulture u Srbiji i Nedelju srpske kulture u Maroku u okviru kojih bi javnost upoznali sa festivalima, a kasnije prikazivali filmove srpske, odnosno marokanske produkcije“, rekao je on.\nMinistar Vukosavljević naglasio je, nakon sastanka sa svojim marokanskim kolegom, da je postignut najviši stepen saglasnosti o neophodnosti daljeg poboljšanja odnosa u oblasti kulture, što se na prvom mestu odnosi na veći broj prevoda dveju književnosti.\n„Savremeni marokanski pisci su vrlo kvalitetni, a naša publika ih malo poznaje. Dogovorili smo se da intenzitet saradnje u toj oblasti bude značajno povećan i predložićemo za početak da tri-četiri romana naše klasične književnosti budu prevedena u Maroku“, rekao je Vukosavljević.\nOn je ocenio da postoji veliki potencijal za saradnju u oblasti kinematografije, ali i između muzeja i manifestacija.\n„Naši ljudi Maroko uglavnom poznaju po izuzetnim turističkim kapacitetima i bogatoj istoriji i kulturnom nasleđu, a mi želimo da se institucionalno više i bolje povežemo u oblasti kulture. Maroko je oduvek bila prijateljska zemlja i kultura je jedan od načina da se ti odnosi unaprede“, istakao je ministar.


Raspisan Javni poziv za nabavku mašina i opreme u biljnoj proizvodnji u 2020. godini – RTV Brus\nRok za podnošenje zahteva od 1. do 15. juna\nMinistarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva raspisalo je javni poziv za podnošenje zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednog gazdinstva za nabavku novih mašina i opreme za unapređenje primarne biljne proizvodnje biljnih kultura u 2020. a zahtevi se podnose od 1. do 15. juna. Pravo na podsticaj ostvaruje podnosilac, koji je između ostalog, u potpunosti realizovalo investicije za koje podnosi zahtev u tekućoj godini, kaže ispred Fonda za razvoj poljoprivrede opštine Brus Stojan Raičević…\nZa odobravanje prava na podsticaje u skladu sa ovim Javnim pozivom opredeljuju se sredstva u ukupnom iznosu od 700.000.000 dinara. Najviši ukupni iznos podsticaja koji korisnik može da ostvari u skladu sa ovim Javnim pozivom je 1.500.000 dinara objašnjava Raičević.\nDodatni uslovi važe za područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi, među kojima je i opština Brus.\nPostupak za ostvarivanje prava na podsticaje pokreće se podnošenjem Zahteva Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Upravi za agrarna plaćanja a za sve dodatne informacije poljoprivrednici se mogu obratiti Fondu za razvoj poljoprivrede.\nPKS RPK – Održana Regionalna sekcija Grupacije proizvođača plastičnih proizvoda Rasinskog orkuga\nRadionica „Oblast priznavanja bilјnih sorti u Srbiji i registar održavaoca sorti voća i vinove loze“\nU okviru projekta “Brus i mladi” na Kopaoniku realizovan dvodnevni seminar\nOBAVEŠTENJE UGOSTITELJIMA KOJI PRUŽAJU UGOSTITELjSKE USLUGE SMEŠTAJA U NEKATEGORISANOM OBJEKTU\nINFORMACIJE O KORONA VIRUSU – 24.09.2020.\nBesplatni očni pregledi za penzionere u oktobru


Mašinovođe krive Vladu FBiH za tragediju u Jablanici\nSindikat mašinovođa Federacije BiH (FBiH) uputio je pismo Vladi FBiH u kojem navodi da je ona odgovorna za željezničku nesreću u Jablanici kada su poginula dva radnika Željeznica FBiH.\n“Vaš nerad, politička prepucavanja i neodgovorno ponašanje kada je riječ o nerazumnom i namjernom prolongiranju imenovanja Uprave Željeznica FBiH, tj. izvršnih direktora, jedan je od glavnih razloga zašto je na Željeznicama FBiH ugrožena bezbjednost saobraćaja i zašto su se u kratkom vremenskom periodu desile dvije teške željezničke nesreće sa smrtnim ishodom”, tvrde iz Sindikata mašinovođa na čijem je čelu Vernes Buljugija.\nMašinovođe u pismu naslovljenom na premijera FBiH Fadila Novalića, ministra saobraćaja u Vladi FBiH Denisa Lasića i i predsjednika Nadzornog odbora Željeznica FBiH Dragana Stojkića napominju da već skoro godinu dana Željeznice FBiH nemaju Upravu, što je katastrofalno i dodaju da je nemoguće da jedan ovakav sistem može funkcionisati ako u njemu nedostaje pet izvršnih direktora.\n“Pošto vas smatramo direktnim krivcima za ovakvu situaciju, za pogibiju naših radnih kolega i nastanak ogromne materijalne štete, a sve zbog vaših političkih interesa i stranačkih nadmudrivanja, tražimo od vas da hitno podnesete neopozive ostavke na vaše funkcije koje, sigurno, niste ničim zaslužili”, navode iz Sindikata, prenosi današnji Dnevni avaz.\n#Jablanica#željeznice fbih#željeznička nesreća


REGIONALNA LIGA NA ARENI: Radnički počinje odbranu trona\n25.11.2021. • 11:33\nPrvi rival Kragujevčanima biće kotorski Primorac od 17 sati\nVaterpolisti Radničkog iz Kragujevca započinju odbranu trona u Regionalnoj ligi na turniru u Splitu. Prvi rival Kragujevčanima biće kotorski Primorac od 17 sati, dok će sutra odigrati dve možda i najteže utakmice sa Crvenom zvezdom od 13.40 sati i splitskim Jadranom od 20.40.\nU subotu će odmeriti snage sa domaćim Mornarom (18.50), dok turnir zatvaraju u nedelju (13.40), sa starim rivalom šibeničkim Solarisom.\n"Idemo utakmicu po utakmicu, svaki rival je u ovom trenutku za nas težak. Prošle godine je ova ekipa osvojila Jadransku ligu, ali je izuzetno teško dobila Primorac (12:10) i Solaris (9:8), u izuzetno napetim utakmicama turnira u Dubrovniku. To dovoljno govori o kvalitetu svih timova. Neće biti lako ni protiv jednog protivnika i u svaki meč moramo ući skoncentrisani, ne samo zbog bodova, već i podizanja nivoa igre", rekao je Uroš Stevanović, trener vaterpolista Radničkog.\nŠumadinci su upali u rezultatsku krizu, pošto su u prethodne tri utakmice bez pobede, ali se nadaju da će se vratiti na pobednički kolosek i u pravu formu.\nRezultati i parovi 2. kola - Beograd:\nMladost - Novi Beograd 11.50\nJadran - Budva 13.40\nPartizan - Šabac 17.00\nNovi Beograd - Jadran 18.50\nJug - Mladost 20.40\nRadnički - Primorac 17.00\nCrvena zvezda - Solaris 18.50\nJadran - Mornar 20.40


Najava i trejler filma „Spencer“\nNetflix je objavio prvi tizer u avgustu 2021. godine a sada i prvi trejler za četvrtu sezonu serije "Stranger Things", ali i datum premijere novih epizoda. Iako je već snimljena,...\nLeto 2018. godine, Svetsko prvenstvo u fudbalu - u susret finalu u Moskvi, u hrvatskim gradovima vlada opšte "ludilo", koje je ponelo i naše glavne junake. Zolja (Alen Liverić),...\nJoaquin Phoenix ponovo u ulozi Džokera\nZvanično je potvrđeno da će Joaquin Phoenix ponoviti svoju ulogu Artura Fleka, ozloglašenog DC zlikovca iz Tod Filipsove reinterpretacije Džokera, izbačene 2019. godine... Film koji je ozbiljno podelio publiku i kritički veoma...\nSerija "Blok 27" je horor priča sa Novog Beograda. U pitanju je projekat produkcije “Firefly” i Telekoma i biće prikazana na Superstar kanalu. Premijera je zakazana za 19. februar i na...\nPrava na prodaju filmova, igre i događaje uživo prodaje trenutni vlasnik trilogija "Gospodar prstenova" i "Hobit". Stvari će uskoro postati zanimljive u Srednjoj Zemlji. Prema Varieti-ju, Zaentz Co. trenutno želi da proda...


Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević prisustvovao je svečanom otvaranju tvining projekta Evropske unije „Podrška i unapređenje bezbednosti i zdravlja na radu i inspekcije rada u Republici Srbiji kojim je predsedavala v.d.direktora Uprave za bezbednost i zdravlje na radu i vođa projekta iz zemlje korisnice Marina Furtula.\nPored ministra Đorđevića, otvaranju su prisustvovali i ambasador Češke Republike u Srbiji Nj.E. Tomaš Kuhta, zamenik ambasdorke Republike Slovačke u Srbiji Igor Vencel, šef drugog sektora operacija Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji Štefen Hudolin, vođa projekta države članice iz Slovačke Branislav Ondruš, kao i predstavnici Minstarstva finansija Republike Srbije.\nS obzirom na to da je u toku sprovođenje Strategije bezbednosti i zdravlja na radu u Srbiji za period 2018 - 2022, a takođe je i 2019. godina od strane Vlade Republike Srbije proglašenom godinom bezbednosti i zdravlja na radu sa sloganom: “Bezbedan rad – zdrava budućnost” aktuelne teme u Srbiji su unapređenje bezbednosti i zdravlja na radu, jačanje kapaciteta inspekcije rada i uspostavljanje efikasnog sistema osiguranja od povreda na radu i profesionalnih oboljenja.\nPrioritet Vlade Republike Srbije na putu socijalnog i ekonomskog razvoja jesu obezbeđivanje bolje bezbednosti i zdravlja na radu što dokazuju mnogi od strateških dokumenata. Bezbednost i zdravlje na radu predstavlja važan socijalni element zaštite zaposlenih od negativnih uticaja rada, povreda na radu i profesionalnih bolesti, a isto tako promoviše dobrobit na radu, radnu kulturu i zadovoljstvo zaposlenih, jača funkcionisanje tržišta rada i kvalitet ljudskog kapitala. Sistem osiguranja od povreda na radu i profesionalnih oboljenja će takođe biti sastavni deo socijalne zaštite zaposlenih.\nAktivnosti koje su planirane u Projektu fokusiraće se na razvoj Strategije za inspekciju rada i Akcioni plan za period 2019-2024, sistem obrazovanja i doživotnog učenja za inspekciju rada, kao i na kampanje za podizanje svesti o značaju bezbednosi i zdravlja na radu. Značajan aspekat projekta je razvoj sistema i zakonskog okvira za osiguranje od povreda na radu i profesionalnih bolesti radi naknade štete, kako bi se u punoj meri osigurala zaštita ljudi koji dožive povredu na radu.\nOvaj tvining projekat, započet u februaru 2019. godine u ukupnom iznosu od 1,5 miliona evra, finansiran je od strane Evropske unije i trajaće dve godine. Telo za ugovaranje ovog projekta je Ministartsvo finansija, Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije, a sprovodi se kroz partnerstvo između Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Republike Srbije, Ministarstva za rad, socijalna pitanja i porodicu Slovačke Republike i Državnog inspektorata za rad Češke Republike.


01.06.2018 u 13:21\nU Požegi zaplenjeno hiljadu hard diskova\nPOŽEGA - Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Požegi zaplenili su 1.050 komada hard diskova bez dokaza o poreklu, čija se vrednost procenjuje na oko 800.000 dinara. Policija je prilikom kontrole saobraćaja, u mestu Prijanovići, u automobilu „ford”, požeških registarskih oznaka, kojim je upravljao tridesetšestogodišnji muškarac iz Požege, pronašla 15 kartonskih kutija sa hard diskovima, saopštila je Policijska uprava Užice. Sumnja se da je on ove diskove iz Mađarske nelegalno prevezao preko državne granice. Po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Požegi, protiv osumnjičenog biće podneta krivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljena trgovina. (Tanjug)\nU autobusu švercovali „šleper” garderobe\nCarinici su prošlog vikenda u Subotici u samo jednom autobusu zaplenili 32.500 komada odeće koja je, kako se navodi, komotno mogla da popuni ceo šleper. Prekršaj je otkriven u autobusu novopazarskih registarskih oznaka u kome je bilo samo osam putnika, a roba je verovatno bila namenjena trgovcima na subotičkom buvljaku. Roba je bila „sakrivena” u autobusu između sedišta dok su „bunkeri” bili krcati crnim vrećama punim krivotvorene garderobe poznatih brendova. Kako ističu u Upravi carine, zaplenjeno je neverovatnih 32.500 komada odeće, i to majica, farmerki, trenerki, šortseva, bermuda, helanki, čarapa i raznih drugih artikala sa potpisom „adidas”, „najk”, „armani”, „polo” i drugih brendova. Najviše je bilo ženskih i muških „brendiranih” čarapa – 22.000 pari, 3.000 šortseva\n25.01.2018 u 16:54\nZet i tašta švercovali veštačke zube\nCarinici su na Horgošu zaplenili čak 600 setova akrilnih veštačkih zuba, a prekršiocima preti novčana kazna. Kako se navodi u saopštenju, juče popodne na ulazu u zemlju je radi redovne kontrole zaustavljen Be-Em-Ve mađarskih registarskih oznaka koji se našao u traci za putnike koji nemaju ništa da prijave za carinjenje. U automobilu se nalazilo dvoje putnika, vozač 35-godišnji administrator iz Mađarske i njegova tašta, srpska državljanka. Oni su carinicima rekli da iz Budimpešte idu ka Subotici i da sa sobom nose samo svoje lične stvari. Carinici su bili zatečeni kada su otkrili da se u prtljažniku, u dva kofera, ali i iza njih, nalazi čak 600 setova akrilnih veštačkih zuba. Reč je o 100 kutija koje sadrže po šest setova zuba marke „goldent” nemačkog proizvođača. Na\n19.01.2018 u 16:57\nŠvercovao mašinu za bitkoine\nCarinici su u saradnji sa policijom, na graničnom prelazu Horgoš, sprečili krijumčarenje uređaja za proizvodnju kriptovalute bitkoin i opreme za uzgoj marihuane, saopštila je danas Uprava carine. Neobičan slučaj je otkriven tokom noći 18. januara na ulazu u zemlju, kada je u traku za putnike koji nemaju ništa da prijave stigao „reno espejs” novosadskih registarskih oznaka. Automobilom je upravljao 38-godišnji srpski državljanin iz Vojvodine, nezaposleni mesar, koji se iz Nemačke uputio u mesto gde živi. Putovao je u društvu jednog saputnika i dva kućna ljubimca koji su imali uredne pasoše. Iako su oba putnika rekla da osim ličnog prtljaga nemaju ništa da prijave, uskoro je utvrđeno da se u gepeku automobila nalaze delovi uređaja za proizvodnju kriptovalute bitkoin u vrednosti\n10.01.2018 u 10:12\nCarinici su na graničnom prelazu Horgoš sprečili krijumčarenje tri skupocena ručna časovnika poznatih robnih marki, čija je vrednost procenjena na 55.500 evra, saopštila je danas Uprava carina. Satove je u utorak pokušao da prokrijumčari 27-godišnji albanski državljanin, koji je na ulaznu carinsku kontrolu stigao oko 16.45 časova, vozeći automobil Be-Em-Ve austrijskih registarskih oznaka. On je carinicima rekao da nema ništa da prijavi za kontrolu. Ipak je usledio detaljan pregled i tom prilikom je najpre u jednom od kofera pronađen ručni sat „Roleks dej-dejt”, vredan 24.500 evra. U drugom koferu pronađen je još jedan muški ručni časovnik vrednosti 7.500 evra i prazna kutija sa garantnim listom i fakturom za ručni sat „Rolex Oyster Yachtmaster”. Sat koji je nedostajao u\nOd našeg specijalnog dopisnika Temišvar – Srpska i rumunska policija odlično sarađuju, ali otkrivaju različite probleme u graničnom pojasu između dve države. Dok u MUP-u Srbije kažu da se prekogranični kriminal ka Rumuniji uglavnom ogleda u krijumčarenju i trgovini akciznim proizvodima, general major Kostika Vojku, nekadašnji načelnik rumunske policije, a sada predsednik rumunske sekcije IPA (najveća policijska organizacija na svetu), objašnjava da se preko granice dve zemlje švercuju i narkotici, oružje i „falš” lekovi. – Rekao bih da, kada govorimo o prekograničnom kriminalu između Srbije i Rumunije, krivična dela možemo da podelimo u dve kategorije. U prvoj su „sitna”, poput šverca cigareta ili kafe, i osobe koje se bave ovom vrstom kriminala to rade da bi preživele. Druga grupa


KONSTITUISAN ODBOR NOVOG UDRUZENJA KOMORE BEOGRADA\nKONSTITUISAN ODBOR NOVOG UDRUŽENJA KOMORE BEOGRADA\nU Privrednoj komori Beograda 6.februara 2009. godine, održana je konstitutivna sednica Odbora Udruženja socijalnih, društvenih i ličnih uslužnih delatnosti. Za predsednika Odbora Udruženja izabran je g-din Đorđe Vučinić predsednik UO pivrednog društva SECURITAS SERVICES d.o.o iz Beograda.\nPolazeći od činjenice da u okviru Udruženja postoje raznorodne delatnosti u najkraćem mogućem roku pristupiće se formiranju sekcija, koje će okupljati članice sa srodnim delatnostima istakla je Godana Matijašević, sekretar Udruženja socijalnih, društvenih i ličnih uslužnih delatnosti Privredne komore Beograda.\nKonstituisanje Odbora Udružanja i izbor njegovih predstavnika u Upravni odbor i Skupštinu Komore Beograda, umnogome će doprineti da se brojni predlozi i inicijative, kada je u pitanju sektor usluga i realizuju napomenuto je na sednici.\nPozdravljajući prisutne mr Milan Janković, predsednik Privredne komore Beograda, je naglasio da sektor usluga predstavlja važan deo beogradske privrede. Naš je cilj da kroz partnerski odnos u uslovima globalne finansijske krize na što veći nivo podignemo sektor usluga, od čije delatnosti u Beogradu mnogo ljudi zavisi.


Lagumdžija: SDA definitivno ide u opoziciju\nNije više pitanje šta je sa SDA, oni definitivno idu u opoziciju, samo je pitanje kako ćemo što brže doći do jednog novog rešenja, rekao je u subotu u izjavi za Fenu predsednik Socijaldemokratske partije BiH Zlatko Lagumdžija.\nNažalost, kaže Lagumdžija, SDA pokazuje kako nije bila deo problema samo kada je bila na vlasti.\n"Sada su deo problema utoliko što ne shvataju da je logično, demokratski, kada nisu deo jedne parlamentarne većine da treba da izađu", naveo je.\nNaglasio je kako je bivšeg visokog predstavnika Miroslava Lajčaka juče obavestio o svim događajima, kao i da su razgovori u toku i da će doći do jednog sveobuhvatnog dogovora kako ići dalje, iako je sve savršeno jasno.\nRekao je kako će, u svakom slučaju, u narednih sedam dana raditi sa kolegama iz SBB-a i HDZ-a "da vidimo kako da definišemo programski dokument kojim ćemo definisati, naročito kada je u pitanju federalni nivo, iskorak u odnosu na zaglavljene federalne zakone u Parlamentu koje SDA blokira, a i neki naši saradnici, kolege iz Platforme i njihovi zastupnici, koji su poslednjih meseci bili deo blokade nekih rešenja".


Foto: Tanjug/Rade Prelic | Lončar: Prijava protiv lekara koji kažu pacijentu da se ne treba vakcinisati\nSrna 14.10.2021 12:29 12:34\nBEOGRAD - Ljekarska komora Srbije pokrenuće proces i prijavu za ugrožavanje zdravlja i života ljudi kada neki ljekar kaže pacijentu da ne treba da se vakciniše, izjavio je ministar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar.\nOn je rekao da će u tom slučaju ljekar ići na Sud časti pri Ljekarskoj komori Srbije i da to znači da će onda "verovatno izgubiti licencu".\n"To je odluka struke, a članovi Lekarske komore Srbije su svi lekari u Srbiji. Podržavam tu odluku, to je nešto neminovno", rekao je Lončar novinarima u Beogradu.\nLončar je ukazao da u Srbiji ima dosta djece zaražene virusom korona i da taj broj raste iz minuta u minut.\nOn je dodao da trenutno nema ni porodice ni škole gdje neko dijete nije pozitivno na virus korona.\nLončar je naveo da djeca bolje podnose ovu infekciju i imaju nešto blaže kliničke slike, ali da mlađi takođe mogu da prenesu zarazu starijima.\nŠto se tiče odraslih zaraženih, on je rekao da je najkritičnije u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, gdje ne padaju brojevi novooboljelih.\nOn je napomenuo da veliki broj ljudi, koji nisu kovid pozitivni, trpe čekajući da dođu do ljekara i dodao da je jedino rješenje u masovnoj vakcinaciji.\nLončar je danas u Univerzitetskoj dječijoj klinici "Tiršova" razgovarao sa Martinom Kostolnijem, svjetski poznatim kardiohirurgom iz Londona, koji je prethodnih dana zajedno sa srpskim kolegama obavio tri operacije u toj zdravstvenoj ustanovi.\n"Pitanje trenutka kada će se uvesti kovid propusnice"\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio je danas da je pitanje trenutka kada će se u Srbiji uvesti kovid propusnice, jer, kako kaže, razlog je jednostavan, a to je spasavanje ljudskih života.\n"Smatram da ćemo morati, pre ili kasnije, da dođemo do kovid propusnica. U velikoj većini zemalja to funkcioniše i radi", rekao je Lončar novinarima.\nOn smatra da neće biti nikakav problem da se kovid propusnice kontrolišu i da će inspektor metodom slučajnog uzorka izdati prijavu objektu koje ne bude poštovalo tu mjeru.\n"Zalagaću se da to bude ozbiljna kazna koja će ih odvikavati od toga", naglasio je Lončar i dodao da je svaki kafić, restoran, bioskop odgovoran za sebe, te da oni treba da puste ljude unutra ukoliko su vakcinisani ili imaju negativni antigenski ili PCR test.


Bruce Lee - Igra Smrti (Game Of Death) (1978)\n#1 Pon 5 Sep - 21:10:27\nBilly Lo (Bruce Lee) je poznata i uspešna zvezda borilačkog filma, a njegova devojka Ann Morris (Colleen Camp) pevačica u usponu. Uspešni par nađe se pod pritiskom menadžerske firme koja želi upravljati njihovim karijerama. Billy zna da će se agencija prema njima ponašati kao prema svom vlasništvu, a ne kao prema ljudskim bićima pa odbija svaku saradnju. No oni ne prestaju insistirati te ga na agresivne načine pokušavaju nagovoriti. Billy je svestan da ih se neće samo tako rešiti, a kada ga pokušaju smaknuti, odluči ih preduhitriti lažirajući svoju smrt.\nNa Bruce Leea, po mnogim ocenama jednog od najvećih akcionih boraca svih vremena, reči pohvale je nepotrebno trošiti. I danas je legenda filma, a broj obožavatelja i poštovaoca kultnog majstora kung fua se ne smanjuje. Kao zanimljivost spomenimo da se u filmu u manjim ulogama pojavljuju bivši košarkaški as Kareem Abdul - Jabbar i još jedan akcijski junak - Chuck Norris.


Rusku pomoć prijaviti carini\nMinistar za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije ipsred aviona sa ruskom pomoći\nAdministracija Ujedinjenih nacija je saopštila da za dostavu ruske humanitarne pomoći srpskom stanovništvu u enklavama na Kosovu nije potrebna posebna dozvola već samo poštovanje carinskih procedura. Ali iako su carinski propisi za prolaz humanitarne pmoći veoma jednostavna, postavlja se pitanje kako će se to obaviti na severu gde nema carinskih punktova, pošto su spaljeni.\nPošiljka humanitarne pomoći iz Rusije namenjena srpskim enklavama može da uđe na Kosovo ali se prethodno mora ispoštovati carinska procedura, stav je UNMIK-a. O dostavi humanitarne pomoći, Rusija nije zvanično obavestila administraciju UN a ni Vladu Kosova. Portparol UNMIK-a Aleksandar Ivanko izjavio je da strana koja dostavlja humanitarnu pomoć nekome na Kosovu ne mora da traži dozvolu već treba da ispoštuje carinske propise.\n“Nema potrebe da se traži dozvola, ali je potrebno da se ispoštuju carinska pravila. Pomoć dolazi svakoga dana i ako se sve procedure ispoštuju ona može da uđe na Kosovo”, kaže Ivanko.\nKako je najavljeno na Kosovo bi za dan-dva trebalo da stigne pomoć ruske vlade, koja se sastoji od 40 tona namirnica, a koja je namenjena srpskom stanovništvu u enklavama na Kosovu. Ivanko je izrazio uverenje da će sve procedure biti ispoštovane i da će carina dozvoliti prolaz humanitarnog kontigenta. Portparolka UNMIK-ovog Odseka zaduženog za ekonomiju Mehtild Heneke kaže da ako se određeni formulari ne popune stvoriće se problemi.\n“Donatori prvo treba da se prijave kako bi overili svoje donacije. To je jednostavna procedura i prijava se šalje faksom carini. Kontingent ruske pomoći još se nije prijavio”, kaže Heneke.\nKako je rečeno u Beogradu, pomoć u vidu namirnica dobiće 8.300 porodica u srpskim enklavama i severnom delu Kosova.\nZamenik premijera Kosova Hajredin Kuči izjavio je da je svaka donacija dobrodošla. On je izrazio uverenje da će odgovorni organi UNMIK, Kfor i carine sprovesti svoju nadležnost i izvršiti kontrolu ulaska proizvoda na Kosovo.\n“Vlada Kosova je čula za donaciju koja dolazi iz Rusije. Mi pozdravljamo svaku pomoć za Kosovo. Ali ove donacije treba da kontrolišu i da njima upravljaju centralne institucije Kosova i nadležni organi”, rekao je Kuči.\nNa Kosovu se očekuje da kontingent ruske pomoći uđe preko graničnih prelaza na severu. Međutim, na tim graničnim prelazima nema carinske kontrole. Posle proglašenja nezavisnosti u tom području spaljeni su carinski punktovi i sada kontrolu obavljaju samo UNMIK policija i Kfor. U tom slučaju, prema rečima portparola Kosovske carine Adriatika Staviljecija, obavlja se samo bezbednosna kontrola.\n“Posle proglašenja nezavisnosti dva granična punkta su spaljena i za sada ne funkcionišu. Tamo se nalaze Kfor i UNMIK policija, tako da se sva roba kontroliše samo iz bezbednosnog aspekta, a komercijalna se upućuje na carinski terminal u južnom delu Mitrovice”, kaže Staviljeci.\nInače, zamenik kosovskog premijera Hajredin Kući je kazao kako Vlada Kosova ne bi želela da neka donacija ima političku pozadinu, te da je najbolje da pomoć služi svim građanima bez obzira na etničku pripadnost.


"Sjećam se dana kada sam prvi put ušla u zgradu 'Realke', svi smo se tada osjećali tako mali sa pogledom u zvijezde koje tek treba da dosegnemo", kazala je Marčićeva.\n"Tada su bivši učenici Gimnazije nakon studija imali i privilegiju da budu primljeni da rade kao profesori u svojoj bivšoj školi, čak smo bili i favorizovani. Prvih nekoliko godina sam radila rame uz rame sa svojim bivšim profesorima, zbog čega sam se nekada osjećala i dalje kao učenik", sa osmijehom se prisjeća Marčićeva.\n"Naši profesori su bili nedodirljivi, bili su strah i trepet. Davne 1912. godine u Gimnaziji je bilo 800 učenika, a nekada su znali na polugodištu da ih obore oko 500", rekla je Marčićeva.\n"Veliki je uspjeh kada naši učenici iz, u odnosu na druge gradove koji su učestvovali, male Banjaluke ostvare takve rezultate", poručila je Maleševićeva.\n"Na velikom odmoru smo učenicima koji su rođeni 4. oktobra kupili torte i pjevali rođendansku pjesmu", rekla je Maleševićeva.\n"Bilo je zanimljivo jer i naši gosti iz Kranja 4. oktobra slave rođendan svoje gimnazije isto kao i mi", kazala je Maleševićeva.


Dijaspora iz BiH među 20 najvećih u Evropi\nU 2020.godini, od 281 miliona međunarodnih migranata širom svijeta, 63 miliona, ili 23 posto od ukupnog broja, rođeno je u Evropi, navodi se u istraživanju o međunarodnim imigracijama Odjela za ekonomske i socijalne poslove Ujedinjenih nacija.\nPo veličini dijaspore, Bosna i Hercegovina spada među 20 zemalja Evrope s najvećim brojem svojih državljana koji žive u inostranstvu.\nPrema podacima Međunarodne organizacije za migracije (IOM), Bosna i Hercegovina ima najveći procenat svojih stanovnika koji žive vani u odnosu na ukupan broj stanovnika koji žive u državi, blizu 50 posto.\nDakle, milion i sedam stotina hiljada građana BiH živi u inostranstvu. IOM još navodi da je Bosna i Hercegovina, uz Litvaniju i Latviju, među tri države u Evropi koje su u posljednjoj deceniji doživjele najveći odliv stanovništva, više od 10 posto stanovnika otišlo je živjeti vani tokom posljednje decenije.


Vesti iz BCBP, BCBP u Prištini\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / BCBP u Prištini /\nIstraživači BCBP na razmeni u Prištini\nTokom svog angažmana u Kosovskom Centru za bezbednosne studije, istraživači BCBP Maja Bjeloš i Bojan Elek sproveli su više od 20 intervjua kao deo njihovog terenskog rada na temu integracije srpskih policajaca sa severa Kosova u Kosovske policijske snage. Pored toga, kao gostujući istraživači oni su učestvovali u javnim događajima i gostovali u medijima.\nIstraživačica BCBP Maja Bjeloš bila je govornica na događaju koji je organizovao Kosovski centar za bezbednosne studije\nMaja Bjeloš i Bojan Elek su u Prištini intervjuisali glavne institucionalne aktere uključene u proces integracije srpskih policajaca u Kosovske policijske snage. Među njima su: predstavnici Kosovske policije, članovi parlamenta, policajci na severu, predstavnici OEBS-a i EULEKS-a. Takođe, oni su posetili policijsku stanicu u Gračanici, Kosovsku akademiju za javnu bezbednost u Vučitrnu i novoimenovanog načelnika Regionalne komande za Severno Kosovo u Mitrovici. Rezultat njihovog istraživačkog rada biće publikacija o procesu integracije policije, koja će početkom aprila biti predstavljena i u Beogradu i u Prištini.\nPored istraživanja, tokom boravka u Prištini Maja Bjeloš je bila panelista na konferenciji na temu manjina u sektoru bezbednosti na Kosovu. Ona je analizirala uključivanje manjina u srpskoj policiji, fokusirajući se na albansku manjinu na jugu Srbije.\n„Proporcionalna zastupljenost manjina je posebno važna za rad policije u lokalnoj zajednici, pre svega u multietničkim zajednicama. Poverenje nacionalnih manjina stiče se kroz njihovu integraciju u policiju, na svim nivoima i u svim radnim mestima. Njihova integracija nije važna samo za izgradnju poverenja već takođe obezbeđuje policiji uvid u veštine neophodne za rad u multikulturalnim zajednicama“, rekla je Maja Bjeloš na konferenciji.\nZa temu srpsko-albanskih odnosa interesovanje su pokazali i mediji na Kosovu\nTokom angažmana u Kosovskom Centru za bezbednosne studije(KCSS) Bjeloš i Elek su takođe gostovali u televizijskoj emisiji na RTK2, novootvorenoj televizijskoj stanici koja svoj sadržaj emituje na srpskom jeziku. Gledaoci ove stanice su uglavnom članovi srpske zajednice južno od reke Ibar, a teme emisije su bile srpsko-albanski odnosi, predstojeći izbori u Srbiji i zabrinutost za bezbednost građana Srbije i Kosova zasnovana na istraživanju javnog mnjenja koje je BCBP sproveo u oktobru prošle godine.\nPrilikom dvonedeljnog boravka u Prištini, istraživači BCBP održali su predavanje na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Prištini pred predstavnicima Fakulteta i studentima zainteresovanim za bezbednosnu dinamiku u regionu. Tema njihovog izlaganja bila je srpska bezbednosna politika na Balkanu iz perspektive Teorije regionalnog bezbednosnog kompleksa.\n„Ovo predavanje retka prilika za studente sa Kosova da učestvuju u događaju kojim se srpske politike predstavljaju na nezavistan i racionalan način zasnovan na pravilnim argumentima. Ovo je korak napred za desekuritizaciju odnosa Srbija-Kosovo i približavanje mladih ljudi, koji nemaju prilike za direktnu komunikaciju i slobodnu razmenu ideja“, rekao je Bojan Elek.\nIstraživanje je sprovedeno u okviru projekta „Forum za bezbednosna istraživanja Beograd-Priština-Tirana“ koji se realizuje uz podršku Ministarstva inostranih poslova Norveške. Razmena ostraživača je omogućena kroz Program profesionalne razmene za poboljšani dijalog o javnim politikama koji organizuje Balkanski fond za demokratiju (BTD), a podržava Ministarstvo spoljnih poslova Velike Britanije.\nPovezane teme:Forum za bezbednosna istraživanja, Srbija, Kosovo, Kosovske bezbednosne snage, regionalna saradnja


Jedan od najpoznatijih festivala dječje pjesme u regionu, onaj koji se održava u Banjaluci – “Đurđevdanski festival” ove godine će biti održan online 14. maja, saopštili su juče organizatori.\n“Prošle godine, nažalost, zbog epidemije virusa korona festival nije održan. Ove godine i pored svih poteškoća izazvanih virusom festivalski tim bio je uporan i dosljedan da se festival održi, a da niko ne bude izložen riziku. Upravo zbog svega toga ovogodišnji ‘Đurđevdanski festival’ biće održan u online formatu, gdje će se svi učesnici uživo putem neke od internet platformi uključiti u televizijski prenos i predstaviti gledaocima”, naveo je organizator – Radio-televizija Republike Srpske.\n“Ovogodišnja međunarodna selekciona komisija, koju su činili kompozitori, muzički pedagozi, muzički urednici i muzički producenti, odabrala je 16 novih kompozicija u vidu spotova, specijalno snimljenih za festival, a koje će biti premijerno izvedene u emisiji”, istakli su organizatori.\nFinalnu emisiju i direktna uključenja izvođača 27. “Đurđevdanskog festivala dječje pjesme” gledaoci će moći pratiti na programu RTRS 14. maja od 20 časova.\nNosio 45.000 dolara koje nije prijavio: “Pao” prilikom kontrole prtljaga