Australijske vlasti provjeravaju Đokovićev “lažni dokument – Poslovnidnevnik.BA\nHome / Vijesti / Gradovi / Australijske vlasti provjeravaju Đokovićev “lažni dokument\nAustralijske vlasti provjeravaju Đokovićev “lažni dokument\n2 sedmice ago\tGradovi, Ličnosti, Poznati, Regija, Svijet, Vijesti Leave a comment 171 Views\nNajbolji teniser svijeta Novak Đoković, našao se pod novim optužbama australijskih vlasti da je lagao o dokumentima.\nKako prenosi novinarka Karen Svini, federalna vlada novi adut pronašla je u Australijskoj putnoj deklaraciji (Australian Travel Declaration), dokumentu koji moraju da popune svi koji ulaze u Australiju, piše Sportklub.\nĐoković je u tom dokumentu naveo da nije putovao u 14 dana prije nego što je sletio u Australiju 5. januara. Kako se navodi, viđen je na terenima u Srbiji 25. decembra i zatim kako trenira u Španiji 2. januara.\nKako se navodi, davanje pogrešnih informacija u tom dokumentu predstavlja “ozbiljan prekršaj” koji podliježe i kazni.\nĐoković je rekao imigracionim službenicima da je Teniska asocijacija Australije popunila formular u njegovo ime, ali je službenik unio da je to učinjeno “na osnovu informacija koje je dostavio čovjek sa vizom”.\nKako navodi novinar Rasel Fuler, taj Novakov postupak “nije baš mudar, s obzirom na okolnosti, ali nije nešto što bi u uobičajenim okolnostima predstavljalo problem”.\nSudija Entoni Keli prethodno je usvojio Đokovićevu žalbu na odluku da mu se poništi viza i izdao je oštro upozorenje izvršnoj vlasti da odluku ne preinačuje, što ipak ne znači da će ministar Hoks postupati u skladu s tim upozorenjem.\nAustralijan open počinje 17. januara, a Đoković je devetostruki šampion./nezavisne/\nPrevious Plenković i Izetbegović razgovarali o izbornoj reformi u BiH\nNext ATP se konačno oglasio u vezi s Đokovićem


Institut za ispitivanje materija Beograd Savski Venac |\nInstitut za ispitivanje materijala Beograd Savski Venac |\nNalazimo se na adresi Bulevar Vojvode Mišića 43. O kvalitetu našeg rada najbolje govori uspešna saradnja koju smo ostvarili sa mnogim klijentima.\nMi smo institut za ispitivanje građevisnkog materijala, a sedište nam je na Savskom Vencu.\nZalažemo se za siguran način poslovanja radi sticanja poverenja klijenata i produktivnije komunikacije između Vas i nas.\nPri Ministarstvu građevina kraljevine Jugoslavije 1929. godine otpočeo je sa radom Zavod za ispitivanje materijala sa zadatkom da obavlja kontrolna ispitivanja građevinskih materijala koji se koriste za objekte pod nadzorom Ministarstva i drugih područnih ustanova na teritoriji cele Jugoslavije.\nParalelno u okviru Ministarstva građevine postojao je i Odsek za mostove koji je imao značajnu i naprednu ulogu u razvoju građevinarskog konstruktorstva u kraljevini Jugoslaviji. Često su zadaci izgradnje mostova prerastali u istraživačko razvojne projekte koji su rezultirali donošenjem savremenih propisa za armirani beton, uvođenjem standarda za beton, geomehaničkim ispitivanjima itd. Odsek je okupio veći broj inženjera izuzetnih kvaliteta kao što su bili: Lancoš, Tucaković, Karpinski, Judinč, Radovanović, Kostić, Ilić, Matić, Žeželj, Đorđević, Šapšal, Voroncov, Erić, Popović i dr. Bila je to velika škola vrsnih projektanata, organizatora, propagatora unapređenja struke i pravih istraživača.\nPosle Drugog svetskog rata Zavod odmah nastavlja sa radom u okviru Ministarstva građevina FNRJ, vršeći zadatke kontrole kvaliteta, dok Odsek za mostove pod vođstvom inženjera Branka Žeželja okuplja vrsne stručnjake koji pristupaju obnovi porušenih mostova.\nU toku 1947. godine doneto je rešenje o osnivanju građevinskog Instituta Ministarstva građevina FNRJ u čiji sastav ulazi i postojeći Zavod za ispitivanje materijala. Početkom 1948. godine Institut se izdvaja iz Ministarstva u posebnu jedinicu i za direktora je postavljen inženjer Branko Žeželj. Institut počinje rad sa skromnom ekipom, ali ubrzo povećava broj saradnika sa inženjerima prvih posleratnih generacija kao što su: Dobrosav Jevtić, Branko Stojadinović, Boško Petrović, Dimitrije Ćertić, Živorad Ćertić, Ilija Stojadinović, Predrag Želalić i drugi.\nRadno vreme nam je svakog radnog dana od 08:00 do15:00h. Za svu dalju saradnju nas pozovite na navedene kontakte ili nas posetite lično.\nInstitut za ispitivanje materijala Beograd Savski Venac možete posetiti svakog radnog dana i uveriti se u kvalitet našeg rada.


Guši nas prljava prizvodnja struje, još uvek tražimo zamenu za ugalj | Nova Ekonomija\nPrema podacima koje je svojevremeno izneo Fiskalni savet Srbije, termoelektrane su među najvećim zagađivačima u Srbiji. Sa druge strane, kada se za proizvodnju struje u njima ne bi koristio ugalj, Srbija bi uvozila još više električne energije, piše list Danas.\nRazvijene zemlje, poput Nemačke, inače, planiraju da ugase svoje termoelektrane. Najveća ekonomija Evrope to planira da učini do 2038. godine.\nSa druge strane, Slobodan Ružić, direktor konsultantske firme Enerdži sejving grup kaže za Danas da Srbija nema taj luksuz da se kao Nemačka, odriče uglja kao resursa za proizvodnju struje.\n"Onaj ko bi na tome insistirao bi radio protiv interesa elektroenergetskog sistema Srbije. Ugalj je dominantan resurs kada je reč o proizvodnji struje u Srbiji. Iz njega se dobija čak dve trećine struje. Ne postoje potencijali koji bi mogli da ga adekvatno zamene. Zato smo prinuđeni da ga kao resurs trošimo dok postoje njegove zalihe. To znači u narednih 25 godina", objašnjava Ružić.\nAko se ne pronađe zamena za ugalj, tvrdi Ružić, jedino rešenje je nuklearna energija, jer obnovljivi izvori ne mogu da zamene ugalj u punoj meri.\nVojislav Vuletić, generalni sekretar Udruženja za gas Srbije ističe u razgovoru za Danas da bi potrošnju uglja mogao da zameni gas.\n"Elektroprivreda Srbije je uradila svojevremeno plan da uz trasu gasovoda Južni tok, projekat koji je u međuvremenu otkazan, izgradi sedam gasnih termoelektrana i toplana. Reč je o elektranama koje bi bile izgrađene u Novom Sadu, Subotici, Zrenjaninu, Sremskoj Mitrovici, Beogradu, Kragujevcu i Nišu", objasnio je Vuletić.\nKako dodaje, trasom Južnog toka, kojim bi sada trebalo da prođe gasovod Turski tok, pa je izgradnja tih elektrana za proizvodnju struje i grejanja i dalje realnost.\nU cilju smanjenja zagađenja, neophodna je izgradnja postrojenja za odsumporavanje, sistema za upravljanje otpadom i postrojenja za tretman otpadnih voda.\nFiskalni savet je saopštio da EPS, kako jedan od velikih zagađivača u Evropi, mora da investira najmanje 800 miliona evra u ekologiju do 2025. godine.\nKomentarišući te tvrdnje, ministar energetike, Aleksandar Antić, rekao je da se radi o "starim podacima".\nU EPS-u ističu da su emisije praškastih materija smanjene sa oko 66.000 tona u 2003. godini na 8.500 tona u 2018. godini.\nPodaci iz 2016. godine pokazuju da je u Evropi sumpor-dioksid najviše emitovala termoelektrana Kostolac B u Srbiji, dok je na drugom mestu bila termoelektrana Ugljenik, koja se nalazi u Bosni i Hercegovini.


Rumunija: Građani nastavljaju proteste, traži se ostavka premijera\nViše od 200.000 demonstranata u rumunskim gradovima sada traži ostavku premijera Sorina Grindeanua\nNakon što je rumunska vlada u nedjelju popustila pritisku građana, odlučivši opozvati kontroverzni dekret o oprostu korupcije, stotine hiljada Rumuna i sinoć je blokiralo ulice sa novim zahtjevima prema vlasti.\nUzvikujući "lopovi" i "ostavke" građani Rumunije ne odustaju od pritiska na vladu koji je već urodio plodom.\n"Mi želimo da se naš glas poštuje. Želimo da Vlada poštuje ono za što smo glasali 11. decembra, kada su bili održani parlamentarni izbori", kaže jedan od demonstranata.\nU nedjelju su obavljeni i transkripti razgovora sa sjednice u kojoj je 31. januara usvojen kontroverzni dekret.\nGrađani širom Rumunije sada traže ostavku premijera\nOdluka bi donijela korist za desetak osuđenih korumpiranih službenika, ali i za samog Liviua Dragnea, protiv kojeg se vodi proces, čelnika ljevičarskog PSD-a iz kojeg potječe i premijer Grindeanu.\nOn je prije nekoliko dana izjavio kako poštuje stav građana i vjeruje u slobodu govora, te da je za njega najgore iznenađenje bilo kada se predsjednik Klaus Iohannis prošle sedmice pridružio demonstrantima.\nPredsjednik Rumunije Iohannis je posredstvom društvenih mreža ranije poručio da je podržao demonstrante jer grupa političara sa problematičnom prošlošću želi izmijeniti Krivični zakon, što je za njega i narod te zemlje neprihvatljivo.\nIohannis je prije sedam dana najavio da će zbog masovnosti protesta raspisati referendum o spornom vladinom nacrtu.


Došlo je vreme da Amerika odustane od nuklearnog napada na Rusiju | WebTribune\nHome SPEKTAR Došlo je vreme da Amerika odustane od nuklearnog napada na Rusiju\nPredsednik Barak Obama navodno razmatra promenu spoljne politike SAD i navodi da Amerika nikada neće biti država koja će prva aktivirati nuklearno naoružanje. SAD nema šta da izgubi vodeći takvu politiku i može da bude samo na dobitku.\nRazuman lider nikada neće inicirati upotrebu nuklearnog oružja.\nVećina Amerikanaca je iznenađena saznanjem da sadašnja spoljna politika njihove države dozvoljava pokretanje nuklearnih kapaciteta i uplašeni su činjenicom da se to pokretanje podrazumeva u smislu da SAD to učini prva. Takav korak bio bi vojni i diplomatski promašaj istorijskih razmera, piše “The National Interest”.\nKada bi Amerika prva pokrenula nuklearno oružje protiv nuklearnih sila, kao što je Rusija, takav postupak bio bi suicidan; napadnute države bi uzvratile istom merom što bi donelo uništenje.\nVašington bi bio u gorem stanju nego Hirošima 1945. godine. Nuklearno oružje je zaista poslednje i treba ga koristiti isključivo za odvraćanje napada.\nDržave koje nisu nuklearne sile, poput Sirije i Irana, etiketirale bi Vašington kao globalnu pošast, internacionalnog siledžiju, podrivača suvereniteta na svim poljima. To je nezamislivo i neprihvatljivo. Svaka pretnja koja dolazi od strane država koje ne poseduju nuklearno oružje- uključujući hemijsko i biološko oružje – može biti rešena diplomatijom ili konvecionalnim sredstvima odbrane.\nNuklearke su prosto nešto sasvim drugačije, i to s punim pravom. Nema oružja na svetu koje može da ubije toliko ljudi tako brzo. Zato nuklearno oružje predstavlja posebnu kategoriju za sebe. Donald Tramp je izjavio da će učiniti sve što je u njegovoj moći da SAD nikada ne bude u poziciji da mora da upotrebi nuklearno oružje kao i da će on biti poslednji koji će odobriti upotrebu istog.\nOpcija korišćenja nukleranog oružja je ipak ostala otvorena, samo za slučaj da dođe do situacije u kojoj nije više vredno rizikovati. Mogućnost da SAD ipak može biti prva koja će pokrenuti nuklearke docodi do pojačanog straha od iznenadnog i nenajavljenog napada i pojačava pritisak na ostale nuklearne sile koje zbog toga svoje nuklearne potencijale drže u stanju pripravnosti jer procenjuju da postoji rizik od izbijanja nuklearnog rata.\nOvakva tenzija navela je desetoro senatora da pošalju otvoreno pismo Baraku Obami a među njima su bivši kandidat za predsednika Berni Sanders i Elizabet Voren, koja je bliska kampanji Klintonove.\nAko Obama usvoji ovaj mudar savet, to bi moglo ubediti Rusiju da SAD ne planira u tajnosti napad na Moskvu i bez upozorenja. To bi moglo navesti Rusiju da makne prst sa nuklearnog obarača i isključi mogućnost izbijanja nuklearnog rata. Rusiju treba uveriti da je izbijanje nuklearnog rata lažna uzbuna i time bi SAD dobila na sigurnosti. U toku trajanja hladnog rata SAD je imala čak tri lažne uzbune za nuklearni rat.\nPolitika o „ne-prvoj“ upotrebi nuklearnog oružja takođe bi omogućila državama koje nemaju nuklearne resurse da se zaštite na tradicionalne načine. Da bi se sprečile države, poput Irana, da prave bombe moraju dobiti uverenje da su sigurne i bez nuklearki. Takođe, vođenje ovakve politike doprinelo bi jačanju međunarodnih odnosa i zaustavilo bi epidemiju proizvodnje naoružanja.\nIstovremeno, saveznici SAD nemaju razloga za brigu da će pravilo o „ne-prvoj“ upotrebi nuklearki sprečiti Vašington da im pomogne u odbrani. Čak i državama koje se nalaze pod „nuklearnim kišobranom“ SAD, poput Japana i Južne Koreje, bezbednost ne bi bila ugrožena vođenjem ovakve politike.\nDeklaracija će samo unaprediti bezbednost SAD do te mere da druge države veruju u ono što Vašington kaže, mada nema garancije za to. Predsednik Obama bi mogao da učini ovu platformu kredibilnijom tako što bi je podržao dodatnom politikom i opretaivnim promenama.\nSAD drži većinu svog nuklearnog arsenala u stanju pripravnosti u slučaju upozorenja na malo verovatan napad Rusije „iz vedrog neba“. Ne samo da ovakvo razmišljanje nije u skladu sa deklaracijom o „ne-prvoj“ upotrebi (ako ne planiraju da ih iskoriste odmah, zašto je oružje spremno da se iskoristi odmah?), već i stvara pritisak na predsednika da se odluči na lansiranje u roku od samo par minuta. Predsednik Obama bi mogao da reši ovaj problem tako što bi odlučio da se oružje ne lansira odmah po upozorenju, što bi mu dalo i više vremena da se odluči povodom lansiranja.\nKada bi važilo ovo pravilo o „ne-prvoj“ upotrebi ne bi bio potrebe za nuklearnim oružjem poput navođenih projektila jer bi taj projektil bio destabilizirajući i nepotreban.\nKada se ova politika jednom uvede američko kopneno nulearno naoružanje će postati nepotrebno i stvar prošlosti.\nDošlo je vreme da SAD konačno proglasi da neće prva koristiti nuklearno oružje. Nijedan razuman predsednik ne bi doneo drugačiju odluku. Na ovaj način prilazimo korak bliže bezbednijem svetu, ali samo ako SAD uveri Rusiju i ostatak sveta da zaista tako misli.


Beogradski glas – Preveliki broj zaposlenih, gubici na mreži, krađa struje i najniža cena kilovata u Evropi – podaci su iz lične karte Elektroprivrede Srbije (EPS) koji se već decenijama ne menjaju. Dodaju li se tome visok nivo nenaplativih potraživanja i nezasluženo visoke plate, gotovo dvaput veće od proseka u državi, jasno je da su problemi u EPS-u, najvećem srpskom preduzeću s kapitalom procenjenim na desetak i godišnjim prihodom od blizu dve milijarde evra, najzaslužniji za generalno loše poslovanje javnih preduzeća koje poreske obveznike godišnje košta najmanje milijardu evra. EPS je bio i ostao „zlatna koka“ svake vlasti, pa i ove naprednjačke, koja od svega što je obećala da će uraditi s javnim preduzećima, pre svih sa EPS-om, nije uradila ništa.\nDa bi stabilizovao javne finansije, Aleksandar Vučić raspalio je haračom po sirotinji, pre svega po penzionerima, a da njegove v. d. dvorske lude nisu prstom mrdnule da makar umanje silne štete koje nastaju zbog neracionalnog poslovanja EPS-a. Gubici na mreži, skupa s nesmanjenom krađom struje koja bi se, uz malo volje, relativno lako mogla makar prepoloviti, u Srbiji iznose čak 15 odsto ukupno proizvedene električne energije (oko 300 miliona evra), dok je prosek u EU od pet do šest odsto. Procenjuje se da EPS svake godine ne naplati oko deset odsto isporučene električne energije, što donosi gubitak od još 200 miliona evra. Dakle, svake godine EPS proćerda otprilike onoliko novca koliko je zakonom o umanjenju penzija oteto penzionerima, a s obzirom na to da su najveće neplatiše preduzeća u vlasništvu države, služba za naplatu EPS-a se previše i ne trudi da utera dugove. I za to su još nagrađeni platama koje su skoro dva puta veće od proseka, što je razlika koja ne postoji ni u jednoj drugoj zemlji regiona. Pa i više od toga, uz pomoć računovodstvenih mahinacija u EPS-u su ignorisali zakon o smanjenju plata u javnom sektoru (prosek 2013. – 79.274, 2014. – 79.657, a 2015. – 79.979 dinara), o čemu je Fiskalni savet u nekoliko navrata obaveštavao javnost, ali bez ikakve reakcije vlasti.\nStrah od sindikata\nPrema zvaničnom finansijskom izveštaju, EPS je u 2017. proizveo sedam odsto manje struje nego godinu dana ranije, što je rezultiralo značajnim padom dobiti – sa 8,8 milijardi dinara (74 miliona evra) u 2016, na 3,4 milijarde dinara (28,5 miliona evra). Ekonomisti, poput Milojka Arsića sa Ekonomskog fakulteta, smatraju da je to posledica propusta u upravljanju, kao i zastoja u kopanju uglja, dok vlast za slabiju proizvodnju krivi isključivo loše vremenske uslove (u godišnjem izveštaju posebno se ukazuje na problem sa klizištima u zoni otkopavanja na Polju D u Kolubari). Koji god razlozi da su u pitanju, činjenica je da smo prošle godine na uvoz struje potrošili čak 800 miliona evra, što je 330 miliona više nego 2016. godine. Za tako visoku cenu obezbeđivanja stabilnosti snabdevanja, po običaju, niko nije odgovarao.\nOdgovornost je izostala i za neispunjavanja plana racionalizacije broja zaposlenih, u okviru kog je dogovorena izrada nove sistematizacije radnih mesta i novog kolektivnog ugovora (trebalo je da bude potpisan do kraja 2017), ali ništa od toga nije urađeno. Uočljivo je da su Vlada i resorni ministar na ovim poslovima pokazali veliku neodlučnost, koja je dobrim delom posledica snažnog otpora Sindikata EPS-a koji je po ko zna koji put potvrdio da je jedini sindikat od čije reakcije strahuje svaka vlast. Međutim, ta sindikalna snaga ili, bolje reći, razmaženost EPS-ovih sindikalaca, dodatno produbljuje neracionalno poslovanje ovog velikog sistema. U odnosu na broj stanovnika EPS i dalje ima ubedljivo najveći broj zaposlenih u poređenju sa elektroprivredama zemalja regiona. Tako, na primer, češki ČEZ, sa kojim se često poredimo, sa 10.000 zaposlenih manje snabdeva tri miliona potrošača više nego EPS i, što je još važnije, za proizvodnju jednog kilovat-časa koristi dva puta manje ljudi nego srpska elektroprivreda. EPS snabdeva dvostruko više potrošača nego elektroprivrede BiH i Hrvatske, a ima šest, odnosno tri puta više zaposlenih, s tim da je Svetska banka procenila da bi za hrvatsku elektroprivredu bilo optimalno da i sadašnji broj zaposlenih prepolovi. Optimalan broj zaposlenih u EPS-u nije u funkciji efikasnog raspolaganja resursima i isključivo zavisi od volje i potreba vlasti.\nPrema podacima „Eurostata“, iako uvozi naftu i gas, Srbija je energetski nezavisnija od većine zemalja Evropske unije. U 2013. naša energetska zavisnost od uvoza iznosila je 23,5 odsto, a manje zavisne bile su samo Estonija, Danska i Rumunija. Ipak, ta je nezavisnost prilično varljiva budući da se zasniva na uglju (skoro dve trećine proizvodnje električne energije potiče iz termoelektrana), pre svega lignitu, koji je veliki zagađivač i čije se zalihe u Kolubarskom i Kostolačkom basenu lagano iscrpljuju (resursi lignita u Kosovskom basenu, koji bi Srbiji mogli obezbediti energetsku sigurnost u narednih 200 godina, nisu dostupni), dok je bogat hidropotencijal nedovoljno iskorišćen, a korišćenje obnovljivih izvora tek u začetku. Strategija razvoja energetike Republike Srbije do 2025. predvidela je izgradnju vetroparkova i smanjenje emisije štetnih gasova, ali ne naziru se značajnije promene osnovnih pravaca razvoja jer ugalj dugoročno ostaje glavni temelj naše energetske nezavisnosti. Da bi se napravila valjana dugoročna strategija, smatra energetski konsultant i bivši pomoćnik ministra energetike i rudarstva Dejan Stojadinović, neophodno je poći od činjenice da će postojeće rezerve uglja biti utrošene u narednih 40‒50 godina i da je već sada potrebno započeti proces energetske tranzicije i planirati i razvijati nove energetske izvore. Poboljšanje energetske efikasnosti i veće korišćenje obnovljivih izvora energije, kaže Stojadinović, najveći su neiskorišćeni potencijali Srbije, ali su oni u Strategiji razvoja energetike do 2025. nedovoljno istaknuti.\nNa činjenicu da će se električna energija i 2050. proizvoditi iz uglja, ali značajno manje nego danas, jer se drugačije ne može postići ekonomski i socijalno održivo rešenje, ukazuje i Ljubo Maćić, bivši predsednik Saveta Agencije za energetiku. Globalno gledano, godišnje investicije u elektrane na obnovljive izvore više su nego dvostruko veće od ulaganja u klasične, konvencionalne elektrane, kaže Maćić, konstatujući da je došlo vreme za novo promišljanje i preispitivanje, u kome nove okolnosti traže neke nove odluke.\nU autorskom tekstu, napisanom povodom pola veka od kako su 1968, pod kapom SANU, postavljeni temelji srpske elektroprivrede, Maćić podseća da „nijedan srpski sistem nije tako dugo pokazivao toliki stepen hroničnog imuniteta na ekonomske pritiske i povremene prebrze organizacione promene i kadrovske deficite, kao i sposobnost izuzetno stručne i brze regeneracije posle fizičkog razaranja i tehnološke sistemske destrukcije od strane NATO bombi“. I to je tačno, kao što je tačno i da EPS zbog niske cene struje ostvaruje gubitke. Maćić pominje procenu Ekonomskog instituta o godišnjem gubitku od 500 miliona evra, mereno u odnosu na prosečnu cenu kilovata u okruženju. No, čak i da je ova procena tačna, to ne može biti opravdanje za još pola milijarde evra koje se profućkaju zbog neefikasnosti, neodgovornog i nesavesnog poslovanja i politički motivisanog tolerisanja dužnika. Uostalom, ta već dosadna priča o niskoj ceni srpskih kilovata ima i svoju drugu stranu. Jer mesečni račun za isporučenu električnu energiju za potrošnju od nula kilovata iznosi 6,13 evra, a to u zemlji u kojoj je prosečna zarada 426 evra nije tako malo.\nPoskupljenja jedina reforma\nUkupni instalisani proizvodni kapaciteti EPS-a iznose 7.326 megavata, i to 4.390 megavata u termoblokovima, a 2.936 megavata u hidroagregatima. Po proizvodnji uglja delimo četvrto i peto mesto u Evropi i, po svemu sudeći, ugalj će još decenijama ostati naš, ako ne najbolji, ali svakako osnovni energent, pa je, kako je to nedavno izjavio Ivan Janković, pomoćnik ministra rudarstva i energetike u Vladi Srbije, „bespredmetno raspravljati da li ga treba koristiti ili ne“. Strategijom razvoja energetike do 2025. ukupna ulaganja u proizvodnju uglja trebalo bi da iznose oko 1,1 milijardu evra, a samo u istraživanje novih ležišta biće uloženo više od 200 miliona evra.\nTu su i planovi o novoj termoelektrani u Kovinu od 700 megavata, čija bi izgradnja koštala oko 900 miliona evra a godišnje bi proizvodila 4.900 gigavat-časova električne energije. Takođe, moguća je izgradnja termoelektrane od 320 megavata kod rudnika Štavalj, koji ima 120 miliona tona rezervi uglja, a planirane su i investicije u povećanje kapaciteta površinskih kopova Drmno kod Kostolca i polja E i G u Kolubari.\nSrbija, dakle, od uglja ne odustaje i pored činjenice da su postojeća postrojenja u termoelektranama izgrađena odavno i da je u nekima emisija gasova veća nego što propisuju standardi EU, zbog čega nas u procesu pridruživanja EU očekuju velike obaveze u vezi s Poglavljem 27 o zaštiti životne sredine i usklađivanju domaćeg zakonodavstva sa evropskim direktivama o emisijama gasova. Pomoćnik ministra Ivan Janković izjavio je da će u otklanjanje praškastih čestica, sumporovih i azotnih oksida do 2020. biti uloženo oko milijardu evra, a da se do 2023. očekuje gašenje pojedinih termoblokova i njihova zamena novim kapacitetima. Da li je ovakav EPS, glomazan i neefikasan, sa ešalonom rukovodilaca u v. d. stanju, sposoban za ovako ozbiljne zadatke?\nMnogi stručnjaci smatraju da to neće biti moguće bez pomoći strateškog partnera s manjinskim učešćem, kog će EPS verovatno dobiti do 2020. godine, do kada bi, prema preporukama MMF-a, ovo preduzeće trebalo da se transformiše u akcionarsko društvo. Do tada EPS će ostati raj za zaposlene, posebno one naprednjački obojene, ali i primer kako se slabo upravlja važnim resursima. Reforme koje bi od EPS-a napravile profitabilno preduzeće uporno se odlažu, a umesto da se usvoji sistematizacija zaposlenih i na osnovu utvrđenih viškova sprovede racionalizacija, to se sprovodi dobrovoljnim i neselektivnim odlascima zaposlenih koji imaju uslov za penziju (uz velikodušne otpremnine), upozorio je Fiskalni savet, ističući da je najporaznije to što su investicije EPS-a već godinama manje od amortizacije.\n„Nedovoljno investiranje u elektroenergetske kapacitete zemlje jeste problem koji prevazilazi okvire poslovanja samog EPS-a, jer može postati ozbiljna prepreka dinamičnom privrednom rastu u budućnosti“, zaključuje Fiskalni savet uz konstataciju da je EPS poslednjih godina jedino značajno unapređenje napravio u pogledu povećanja niske cene električne energije za domaćinstva. Od 2015. cena kilovata povećavana je u tri navrata ukupno za oko 11 odsto, plus dodatnih 7,5 odsto povećanja na ime akcize koja je uvedena od 1. avgusta 2015. Tako je tadašnji premijer Vučić i teret reformi u energetici svalio na pleća onih kojima je pre toga već smanjio plate i penzije.\nEPS, laži i video-trake\nTri dana pred izbore 21. septembra 2000, na kojima je Vojislav Koštunica postao predsednik Srbije, na naslovnoj strani glasila JP „Elektroprivreda Srbije“, broj 317, osvanula je fotografija na kojoj Slobodan Milošević pušta u rad poslednji agregat HE „Đerdap 2“. Sadržaj broja obeležili su hvalospevi i optimističke najave: „EPS vodeći u obnovi“, „Luka Beograd zatrpana opremom iz Rusije“, „Uskoro isplata regresa za zaposlene“ itd.\nMesec dana kasnije, u broju 318 od 24. oktobra, na koricama EPS-ovog lista bio je Koštunica u Tamnavi sa „junacima odbrane glasova građana“, a sadržaj je vrvio od žalopojki i upozorenja: „ograničenja potrošnje neminovnost“, „preteško breme za elektrane“, „posledice korišćenja EPS-a u predizbornom Potemkinovom ambijentu“… Dve decenije kasnije scenografija i rečnik su manje-više isti, promenili su se samo akteri na rukovodećim funkcijama.\nBroj zaposlenih u elektroprivredi\ndržava broj stanovnika zaposleni u elektroprivredi\nBiH 3.500.000 4.600\nAustrija 8.700.000 15.000\nHrvatska 4.300.000 11.000\nČeška 10.500.000 20.000\nSrbija 7.000.000 30.000\nCrna Gora 623.000 940\nOznakecena kilovata cena struje električna energija Elektroprivreda Srbije EPS kilovat Naslovna-centar Naslovna-traka poskupljenje struje struja\nјул 6, 2019 8:59 pm


Tag / Istrebljenje vrste / Vesti online\nPraistorijski asteroid, uz dinosauruse, zamalo istrebio i sve sisare\nNova istraživanja pokazala su da je udar asteroida uz dinosaure bio poguban i za skoro sve vrste sisara na Zemlji. Ali, brzo su se oporavili i prilagodili novom svetu.\nKriminal u lovištima (1): Srpske ptice u italijanskom tanjiru\nNasmejano lice zubara Valtera Palmera iz Minesote, koje se ceri sa Fejsbuk fotografije dok u jednoj ruci drži pušku, a u drugoj svirepo ubijeni plen, omiljenog lava Zimbabvea, zgrozilo je ceo svet.\nAustralija objavila rat divljim mačkama\nAustralijska vlada objavila je rat divljim mačkama, najavivši plan da se do 2020. istrebi dva miliona ovih životinja kako bi se sačuvala ravnoteža među lokalnom faunom.\nUništili smo životinju kojoj se divimo - kralja lava\nZbog svoje lepote i snage, lavovi su kroz istoriju služili ljudima kao inspiracija i izazivali strahopoštovanje. Iako im se oduvek divio, upravo čovek je odgovoran za istrebljenje jedne njihove...\nb92.net 27 komentara\nPočelo šesto masovno izumiranje na Zemlji\nTim američkih naučnika tvrdi da njihova studija "bez ikakve sumnje" potvrđuje da Zemlja ulazi u šesti veliki ciklus istrebljenja. Studija je pokazala da neke vrste nestaju 100 puta brže nego...\nTužan dan: Zvanično istrebljen crni nosorog\nKrokodili obožavaju kanale oko nuklearne elektrane


"Tesli" odobren početak proizvodnje u Kini\n„Tesli“ odobren početak proizvodnje u Kini\nTanjug 17. oktobra 2019. 10:55\nŠANGAJ – Kompanija „Tesla“ je dodata na listu kineske vlade sertifikovanih proizvođača automobila, saopštilo je danas Ministarstvo industrije, pošto je tom proizvođaču električnih vozila izdalo sertifikat neophodan za pokretanje proizvodnje u zemlji.\nTo znači da je „Tesli u potpunosti dato ‘zeleno svetlo’ za proizvodnju u Kini“, rekao je Jale DŽang, šef konsultantske kompanije “Automotiv forsajt” sa sedištem u Šangaju, i dodao da „Tesla“ može da započne proizvodnju u bilo kojem trenutku.\nFabrika, u vrednosti od dve milijarde dolara, koju „Tesla“ trenutno gradi u Šangaju, prvo je postrojenje te kompanije u inostranstvu.\nRojters je nedavno objavio da „Tesla“ planira da pokrene proizvodnju u svojoj fabrici u Kini ovog meseca.\nKompanija namerava da proizvodi najmanje 1.000 komada „modela 3“ nedeljno u fabrici u Šangaju do kraja ove godine, jer nastoji da poveća prodaju na najvećem svetskom automobilskom tržištu i izbegne veće uvozne tarife na automobile iz SAD.\nŠangajske vlasti ponudile su „Tesli“ pomoć radi ubrzanja izgradnje pogona, a Kina je 30. avgusta „Tesline“ modele izuzela od 10-procentnog poreza na prodaju automobila.


Zašto je dobro da deca tokom zime borave napolju | Vrtić Mačak Garfild\nMnogi roditelji se tokom hladnih zimskih meseci plaše da svoju decu puste napolje da se igraju, kako se ne bi razbolela.\nZato mališani često mnogo više vremena provode u kući, pored televizora ili kompjutera umesto na igralištu. Iako ovo na prvi pogled deluje kao logično rešenje, kako bi se zaštitilo zdravlje mališana, stručnjaci navode da je upravo boravak na svežem vazduhu u odgovarajućoj odeći za zimu mnogo korisniji za dečije zdravlje od boravka u zatvorenim prostorijama.\nDeca vole sneg i uživaju u igrama na snegu. Pravljenje sneška, grudvanje, klizanje, sankanje samo su neke od aktivnosti u kojima uživaju mnogi mališani. Veoma su spretni za sportove klizanja i skijanja kada nauče ove sportove od malih nogu jer nemaju strah. Već oko četvrte godine mogu da klizaju i skijaju ukoliko pokažu interesovanje. Kada započnu da klizaju potrebno je da često klizaju kako bi savladali ovaj sport.\nDeca nemaju strah i osećaju se važno što nauče neku novu aktivnost.\nNa sankanje i grudvanje mogu čim nauče da stoje/sede. U početku potrebno je da ih neko drži na sankama, a kasnije kako rastu mogu i sama.\nUkoliko imaju toplu odeću i nepromočivu obuću, ne postoji razlog da ih ne vodite i u ovom periodu napolje.\nBoravak na zimskom vazduhu uticaće pozitivno na imunitet Vašeg deteta, dete će imati adekvatnu fizičku aktivnost što će se pozitivno odraziti na dečije zdravlje. Boravak napolju važan je i u psihološkom smislu, jer dete ostvaruje kontakt sa prirodom i svetom oko sebe. Takođe igrajući se sa svojim vršnjacima izgrađuje socijalne veštine koje će mu biti neophodne i kasnije u životu. Sa druge strane ukoliko dete napolju boravi sa članovima svoje porodice to će uticati pozitivno na međusobnu komunikaciju i povezanost u porodici, a i stvoriće neizbrisive zajedničke uspomene.


O centrima u jugoistočnoj Srbiji\nDruštveni centri u Bojniku, Lebanu, Nišu, Pirotu, Prokuplju, Surdulici i Vladičinom Hanu počeli su sa radom 2002. godine kao razvojno-obrazovni centri uz podršku Društva za unapređivanje romskih naselja, UNICEF-a i SDC-a. Oktobra 2012. počeli su svoju novu razvojnu fazu kao društveni centri koji odgovaraju na potrebe lokalnih zajednica kroz dosezanje članova zajednice i pružanje podrške, usmeravajući svoj rad na inovativne razvojne i obrazovne usluge i komunikaciju i razmenu sa svim zainteresovanim stranama na lokalnom, regionalnom i nacionalnom nivou i među samim centrima.\nIzradili smo dokument Centri u zajednici i društveni centri – pregled postojećih praksi u svetu i Srbiji koji je poslužio kao osnova za izradu programa rada društvenih centara. Osim toga, izradili smo studiju pronalaženja i praćenja dece Razvojno-obrazovni centri u jugoistočnoj Srbiji – gde su korisnici programa i kakva su njihova obrazovna postignuća?. Izradili smo i analizu situacije u svakoj opštini uključenoj u projekat. Na posletku, okupili smo lokalne aktere – predstavnike lokalnih samouprava, relevantnih institucija, udruženja, kao i roditelja i dece koji su uključeni u aktivnosti centara (u ovom procesu su učestvovale 42 institucije i oko 100 dece i mladih) i kreirali osnove programa rada centara u naredne 3 godine, koje su timovi centara razvili i uobličili u konsultacijama sa zainteresovanim stranama. Ovaj proces je poslužio i za preispitivanje organizacione strukture centara, kao i za jačanje uloga saveta centara i saveta roditelja, ali i za izbor saveta dece u svakom centru.\nDruštveni centri su, zatim, razvili i sproveli projekte koji su planirani u okviru programa i u saradnji sa zainteresovanim stranama u lokalnim zajednicama. Po prvi put, svaki centar imao je mogućnost da osmisli aktivnosti u skladu sa programom koji se zasniva na analizi lokalne situacije i razvijen je u participativnom procesu, što se značajno razlikovalo od prethodne prakse sprovođenja istovetnih aktivnosti u svim centrima. Svi projekti imali su podršku UNICEF-a i lokalnih samouprava u kojima se centri nalaze i svi su imali za cilj razvoj, obrazovanje i učešće dece i mladih. Oko 620 dece i mladih i 330 odraslih učestvovalo je u njima. Oko 30 saradnika bilo je angažovano, zajedno sa oko 30 volontera.\nVažan segment rada društvenih centara bile su i aktivnosti prevencije napuštanja škole, koje su sprovedene u direktnoj saradnji sa školama. Ove aktivnosti uključivale su klubove za izradu domaćih zadataka, tutorstvo, pripremu za polaganje završnih ispita i obezveđivanje informacija o afirmativnim merama za upis u srednje škole i na fakultete.\nSvi centri organizovali su kompjuterske i internet radionice, kako bi obezbedili mogućnost da deca i mladi koriste internet za obrazovanje, razvoj karijere i slobodne aktivnosti. Ova aktivnost je dobila dodatnu podršku Telenor fondacije, obezbeđivanjem interneta za centre u Bojniku, Vladičinom Hanu i Surdulici.\nRadionice podrške razvoju roditeljskih veština i kompetencija i promocije ranog razvoja i učenja organizovane su sa roditeljima i decom uzrasta 3 do 5,5 godina u saradnji sa predškolskim ustanovama.\nDve forum i još 3 predstave nastale su u okviru kreativnih radionica za decu i mlade koje su kombinovale različite forme kreativnog izražavanja (umetnost, muziku, reciklažu, dizajn kostima) i izvedene su 12 puta.\nDeset mladih aktivista iz Prokuplja održalo je 60 vršnjačkih radionica prevencije HIV-a.\nDva centra organizovala su radionice sa devojčicama koje su u riziku od napuštanja škole i ranog stupanja u brak, čiji je cilj jačanje njihovog samopouzdanja, osnaživanje, međusobna podrška, sprečavanje rodno i uzrasno zasnovanog nasilja i jačanje kreativnog izražavanja. Kao finalni događaj nakon radionice sa devojčicama u Nišu, organizovana je izložba nakita i fotografija, čijem otvaranju je prisustvovala Poverenica za zaštitu ravnopravnosti, Prof. Dr Nevena Petrušić.\nTokom sprovođenja ove faze, svi centri su razvili jaku programsku komponentu koja jača učešće i aktivizam dece i mladih. Osnovano je nekoliko neformalnih grupa romske i neromske dece i mladih. Ove grupe su inicirale i sprovele 11 lokalnih akcija, doprinoseći interkulturalnom razumevanju i saradnji. Specijalna nagrada „Mladgrad“ za doprinos unapređenju položaja mladih iz ranjivih grupa je dodeljena jednoj od organizacija, Udruženju Pirot E-publika, koja je povezana sa Društvenim centrom u Pirotu.\nVelika pažnja posvećena je osiguranju kvaliteta sprovođenja projekata. Pored redovnog monitoringa, izveštavanja, pružanja pomoći i saveta u sprovođenju projektnih aktivnosti, promocije i razmene iskustava, koordinatori i saradnici društvenih centara pohađali su i obuke za radioničarski rad, volonterski menadžment i pripremu projektnog predloga baziranog na standardu EU PCM-LFA. Oko 60 saradnika i volontera bilo je uključeno u obuke za jačanje kapaciteta rada društvenih centara, koje su planirane i sprovedene uzimajući u obzir potrebe centara, sa praktičnim ishodima koji su iskorišćeni za dalji razvoj društvenih centara i planiranje narednih koraka.\nRezultati projekata i rada društvenih centara predstavljeni su na Razmeni iskustava i dobrih praksi u radu društvenih centara u junu 2013. u Nišu. Tom prilikom, gosti iz Grupe Kobra iz Donje Toponice kod Niša, Omladinskog centra Zdravo da ste iz Banjaluke i Mladinskog centra KreAKTiv iz Kavadaraca (Makedonija) predstavili su svoja iskustva i ostvarili kontakte sa društvenim centrima. Osim njih, gosti su bili i predstavnici UNICEF-a, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne politike, Ministarstva omladine i sporta, Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva i Kancelarije za ljudska i manjinska prava Vlade Republike Srbije, OEBS-a, lokalnih samouprava, kancelarija za mlade itd.\nU cilju jačanja komunikacije i saradnje centara, kao i povećanja njihove vidljivosti i dokumentovanja njihovog rada, osim ovog vebsajta, centri su dobili i svoju stranu na Facebook-u, kao i kanal na Youtube-u. Deca, mladi, saradnici i volonteri razmenjuju informacije i iskustva putem Facebook grupe. Koordinatori i saradnici su od oktobra 2012. do jula 2013. razmenili više od 200 poruka na mejling listi društvenih centara.\nRezultati rada centara predstavljeni su i putem biltena Društveni centri u jugoistočnoj Srbiji Drustveni centri u JI i Centriranje.\nU protekloj godini, centri su bili dragocena mesta za decu i mlade, doprinoseći njihovom celokupnom rastu i razvoju, a naročito njihovom obrazovnom statusu i socijalnoj inkluziji. Na kraju, društveni centri bili su jedino mesto gde je njihov glas mogao da se čuje i gde su mogli da učestvuju u kreiranju i sprovođenju programa.\nPred kraj prethodne faze, sa koordinatorima je organizovana sesija samorefleksije i planiranja i na osnovu ovih rezultata planirana je nova faza, koja se usmerava na stratešku podršku jačanju kapaciteta upravljanja društvenim centrima i kvaliteta obezbeđenih usluga.Proces evaluacije i planiranja takođe je naglasio potrebu da se ojačaju kapaciteti za rad na socijalnoj inkluziji i učešću, zajedno sa prevencijom osipanja iz obrazovnog sistema; kreiranje, implementaciju i monitoring programa; komunikaciju i umrežavanje – sa krajnjim ciljem jačanja kapaciteta lokalnih zajednica za društveni razvoj, komunikaciju i umrežavanje.\nNovembra 2013. započeta je realizacija druge faze razvoja društvenih centara u okviru projekta „Centriranje – jačanje društvenih centara u jugoistočnoj Srbiji za rad sa decom i mladima“, koji ima za cilj dalje jačanje društvenih centara u Nišu, Bojniku, Lebanu, Prokuplju, Pirotu, Surdulici i Vladičinom Hanu da deluju kao mreža zasebnih centara koja doprinosi socijalnoj inkluziji i aktivnom učešću dece i mladih u svojim zajednicama. U ovoj fazi, društveni centri će nastaviti da obezbeđuju mogućnosti deci i mladima iz izabranih opština da dobijaju podršku za nastavak školovanja i aktivno učešće u svojim lokalnim zajednicama, a kapaciteti društvenih centara vezani za komunikaciju, kao i kreiranje, sprovođenje i monitoring šireg obima aktivnosti za decu i mlade biće poboljšani.\nPosted in: Osnovna


Vučić: U Sloveniji bilo reči o promeni granica, Srbija poštuje već utvrđene granice | EurActiv Serbia\n"Srbija se oduvek zalaže za princip poštovanja i nemenjanja granica priznatih od UN. Neki misle da ne treba da se menjaju granice onako kako se njima sviđa, a mi mislimo da ne treba da se menjaju u skladu sa pravilima koje su ustanovile UN ", rekao je Vučić 17. maja nakon samita Procesa Brdo-Brioni.\nNa samitu Procesa Brdo-Brioni učestvovali su predsednici Slovenije, Hrvatske i zapadnobalkanske šestorke, a na sastanku je bilo reči i o evrointegraciji regiona.\n"Pominje se kako bi trebalo da se brišu granice unutar regiona kako bismo imali slobodniji protok ljudi, robe, kapitala i usluga i to je dobro. Mnogo toga dobrog ima u zaključcima. Da li smo mogli oko svega da se dogovorimo - naravno da nismo", rekao je Vučić dodao da je zadovoljan što su svi osim Prištine uspeli da se dogovore.\n"Postignut je konsenzus da se ceo region nalazi na evropskom putu i da bi trebalo zajednički da radimo. Podržali smo namere, želje i pretenzije drugih na Zapadnom Balkanu i za otvaranje datuma za pregovore i za viznu liberalizaciju", rekao je predsednik Srbije novinarima.\nVučić je rekao da Srbija sada ne bi bila deo EU ni da je ispunila sve uslove, jer je "realna situacija u Evropi takva da postoji zamor od proširenja, realna situacija i u našem regionu je da nije mali zamor od priče o svemu tome".\nDijalog s Prištinom bi, rekao je, trebalo da se nastavi, ali za to mora da postoji volja jer "ako dođete i kažete: 'Mora da bude kako ja kažem i nikako drugačije!', onda to obično bude nikako", rekao je predsednik.\nVučić je posle samita u Sloveniji otputovao za Brisel gde će se tokom popodneva 17. maja sastati s generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom.\nIako je ranije najavljeno, predsednik Srbije neće biti radnoj večeri koju za lidere Zapadnog Balkana 18. maja organizuje šef evropske diplomatije Žozep Borel, a za stolom će ga zameniti premijerka Ana Brnabić.\nTo je potvrđeno za N1 u Službi za spoljne poslove EU u Briselu i u kabinetu predsednice srpske vlade.\nIz kabineta predsednika Srbije ranije je saopšteno da će Vučić 18. i 19. maja boraviti u zvaničnoj poseti Češkoj.\nDolazak na radnu večeru potvrdili su premijeri Severne Makedonije Zoran Zaev, Albanije Edi Rama, Kosova Aljbin Kurti, predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodiki crnogorski predsednik Milo Djukanović.\nPortparol Evropske komisije Peter Stano rekao je da Borel očekuje da mu vođe sa Zapadnog Balkana u Briselu mu iznesu svoje viđenje političke situacije i razvoja u regionu.\n"Razlog i cilj sutrašnjeg susreta je da se zaista čuje od vođa sa Zapadnog Balkana kako oni vide tamošnju političku situaciju i stanje stvari", rekao je Borelov predstavnik za medije.\nStano je rekao da Borel želi da se "obnovi mnogo redovnije angažovanje oko znatno širih pitanja od samog proširivanja, o čemu mi imamo mnogo češće kontakte na mnogim nivo EU i partnera sa Zapadnog Balkana".


LAJČAK: Bečić se dokazao kao kredibilan i odgovoran partner – Portal Luca\nLAJČAK: Bečić se dokazao kao kredibilan i odgovoran partner\nEvropska unija cijeni Vaše aktivnosti i jasne proevropske stavove, dokazali ste se kao kredibilan i odgovoran partner, što je prepoznala ne samo Unija već i građani Crne Gore, te ohrabrujem da nastavite tim putem u budućnosti“, poruka je specijalnog predstavnika EU za dijalog Beograd-Priština i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana Miodraga Lajčaka tokom sastanka sa predsjednikom Skupštine Aleksom Bečićem, saopšteno je iz te institucije.\nKako su naveli iz Skupštine, zvaničnom susretu prethodio je tet-a-tet, gdje su razmijenjena mišljenja o viziji razvoja procesa proširenja i očekivanjima o dinamici ispunjavanja obaveza iz evropske agende.\n„Svjesni smo da je pred Crnom Gorom velika šansa i mogućnost kada je u pitanju evropski put, a nova vlast neće odstupiti od vanjskopolitičkog kursa“, saopštio je Bečić.\nU odnosu na to, on se osvrnuo na izazove sa kojima se zemlja suočava, naročito u kontekstu izgradnje regionalne stabilnosti i dobrosusjedskih odnosa po čemu je Crna Gora oduvijek bila prepoznata u evropskim okvirima.\n“Bečić je upoznao specijalnog predstavnika sa planovima na unutrašnjem planu, posebno u svjetlu planiranog dijaloga lidera parlamentarnih partija koji će doprinijeti političkoj stabilnosti i smanjenju polarizacije u društvu. S tim u vezi, osvrnuo se na ključnu ulogu Skupštine, kao institucije koja podstiče razmjenu mišljenja i izgradnju kompromisa povodom značajnih tema koje opterećuju javnost”, navodi se u saopštenju.\nLajčak je istakao da Evropska unija cijeni što Crna Gora u potpunosti usaglašava svoju vanjsku politiku sa EU, što je, prema njegovim riječima, „mnogo relevantnije danas nego prije pet godina“.\nNapominju, da uz poziv da Crna Gora pruži više rezultata u oblasti slobode medija, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, a da reforme pravosuđa budu u skladu sa međunarodnim standardima, on je ohrabrio Crnu Goru da istraje u svim reformama koje je približavaju Uniji.\n„Crna Gora ima priliku da postigne napredak na evropskom putu, jer ne samo da ste najnaprednija država Zapadnog Balkana kada su u pitanju evropske integracije, već ste i zemlja sa najmanje problema kako unutrašnjih tako i regionalnih“, rekao je Lajčak.\nGovoreći o bojkotu, specijalni predstavnik EU je naglasio da je EU zabrinuta zbog polarizovane političke scene i bojkota Parlamenta, te da je veoma važno da sve parlamentarne partije učestvuju u parlamentarnom životu.\nNa kraju, Lajčkak je podcrtao značaj očuvanja administrativnih kapaciteta, te principe transparentnosti i stručnosti u skladu sa evropskim standardima i praksama.\nPovezane teme:Aleksa BečićMiodrag Lajčak\nCOVID-19prije 39 minuta


Društvene mreže: Alatka koja proverava da li su vam podaci ukradeni sa Fejsbuka - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Društvene mreže: Alatka koja proverava da li su vam podaci ukradeni sa Fejsbuka\n0Piše: BBC News na srpskom 07. aprila 2021. 12.58\nFejsbuk kaže da su ti podaci iz „stare“ povrede bezbednosti podataka iz 2019. godine, ali su kontrolori privatnosti već pokrenuli istragu.\nFejsbuk kaže da je „pronašao i popravio“ dotičnu povredu bezbednosti podataka pre više od godinu i po dana.\nNisu dostupni svi podaci svakog korisnika, ali je procurelo 500 miliona telefonskih brojeva, za razliku od „svega nekoliko miliona imejl adresa“, napisao je Troj Hant, stručnjak za bezbednost koji vodi stranicu HaveIBeenPwned.\n„Ne samo za mali broj ljudi“\nHant je omogućio funkciju pretraživanja telefonskih brojeva nakon što je nastao „do sada neviđeni“ saobraćaj na njegovom sajtu, posle objavljivanja vesti o curenju podataka sa Fejsbuka.\n„Želeo sam da budem siguran da Have I Been Pwned može da odgovori na to pitanje za svakoga, a ne samo za delić ljudi“, kaže Hant za BBC.\n„Ovo je broj povezan sa njegovim nalogom iz skorašnjeg curenja podataka sa Fejsbuka“, tvitovao je stručnjak za bezbednost Dejv Voker, uz priloženi skrinšot Zakerbergovog procurelog telefonskog broja.\nNa skrinšotu se vidi i da je Zakerberg prisutan na platformi za slanje poruka Signal – koja koristi end-to-end enkripciju i nije u vlasništvu Fejsbuka.\nStručnjaci sugerišu da je prilikom ovog curenja obelodanjen čak i telefonski broj Marka Zakerberga\n„To omogućuje „dvofaktornu potvrdu identiteta“, dodatnu funkciju koja šalje tekstualnu poruku na broj mobilnog telefona korisnika svaki put kad se neko uloguje na njegov nalog.\nAli tehnološki gigant nije detaljno objasnio skorašnje curenje, sem što je rekao da su „stari podaci pronađeni i popravljeni“ u avgustu 2019. godine.\n„Fejsbuk tek treba nedvosmisleno da se oglasi sa stavom po ovom pitanju“, dodaje Hant. „Aludirali su na incident iz 2019. godine kao glavni uzročnik, ali to nije ni izdaleka dovoljno da objasni podatke koji su trenutno u opticaju.“\n„U ovom trenutku postoji informativni vakuum, a taj vakuum se ispunjava sa mnogo spekulacija.“\nIrska Komisija za zaštitu podataka saopštila je da sarađuje sa tehnološkom firmom kako bi utvrdila „da li su podaci koji se pominju zaista identični onima prijavljenim 2019. godine“.\nInternet i hakeri u Srbiji: „Nisam verovala da tako nešto može da se desi običnom čoveku“


Turijska kobasicijada od 25 - 27. februara 2022. godine | Agro Info Net\nPočetna » Manifestacije » Turijska kobasicijada od 25 – 27. februara 2022. godine\nTurijska kobasicijada nakon pauze zbog pandemije ponovo sledećeg vikenda (25 – 27. februar 2022. godine). Ponovo će biti oboren rekord u dužini kobasice – sada je to dužina od 2.038 metara!\nPrilika da se svi ljubitelji kobasica, čvaraka, slanine i šunke obraduju i napune špajz sa svim ovim omiljenim delikatesima. Pored novog rekorda u pravljenju kobasica biće izloženi i domaći proizvodi vrednih žena – kolači, pekmezi, turšija… Neće izostati i vinari iz Vojvodine i Srbije da se ljute kobasice mogu zaliti dobrom kapljicom. Uz mesne đakonije dobro se slaže i sir – bilo kravlji, koziji …\nVeć u petak, 18. februara 2022. godine u Novom Sadu je promocija manifestacije već od 8 sati će na Trgu Republike (kod Riblje pijace) biti potpaljena vatra za pečenje kobasica. U ponudi su i suve kobasice, slanina, suvo meso…\nTurijska kobasicijada (25 – 27. februar 2022. godine).


Kapiten crno-belih je u 85. minutu meča posle jednog pada na rame, zavijene ruke, morao da napusti teren.\nU prvi mah nije bilo jasno da li je stradala ključna kost, ili sama ruka, isprva je ostalo nepoznato, pa je medicinski deo stručnog štaba crno-belih odlučio da se iskusni fudbaler odmah odveze u bolnicu u Talinu.\nPortparolka FK Partizan Biljana Obradović je sinoć objavila da je došlo do preloma ključne kosti, a tome je dodala i da Marković trpi velike bolove...\nLazar je stigao iz bolnice pravo na avion da se vrati sa ekipom Partizana u Beograd, ali ono što je posebno zanimljivo je činjenica da Marković sve vreme nije skidao mokri dres u kome se povredio.\nZbog specifične povrede Lazar je u 1.00 sat iza ponoći u dresu sa ostatkom ekipe stigao na aerodrom "Nikola Tesla".\nTokom dana trebalo bi se znati još više informacija o stepenu povrede i odsustvu kapitena crno-belih.\n22:50 ZELENSKI HITLEROVIM STOPAMA: Ukrajinski sef okrivio Gavrila Principanza smrt miliona ljudi


10 najboljih hotela u Kaosjung u 2018: TripAdvisor\nPorodični hoteli u Kaosjung\nHoteli na plaži – Kaosjung\nRomantični hoteli u Kaosjung\nSpa odmarališta – Kaosjung\nLuksuzni hoteli u Kaosjung\nHoteli za poslovna putovanja u Kaosjung\nO destinaciji Kaosjung\nNajbolji hoteli - Kaosjung, Taiwan\nHoteli - Kaosjung\n643 su dostupna\nNoćenja s doručkom/Pansioni (183)\nOstali smeštaj (126)\nStil Budžetski Srednja klasa Luksuzni Kućica Vila Hostel Stan Romantični Prikladni za porodicu Poslovni Hotel u odmaralištuBilo koji\nSmeštajni objekat br. 1 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 2 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 3 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 4 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 5 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 6 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 7 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 8 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 9 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 10 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 11 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 12 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 13 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 14 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 15 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 16 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 17 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 18 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 19 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 20 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 21 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 22 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 23 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 24 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 25 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 26 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 27 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 28 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nSmeštajni objekat br. 29 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung\nPrikaži sve povoljne ponude (7) počev od 245 US$\nSmeštajni objekat br. 30 od 643 – odnos cena/kvalitet – Kaosjung


VUČIĆ I SRBIJA PRELOMILI!? – Počinju pregovori Srbije i evroazijske unije! | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / VUČIĆ I SRBIJA PRELOMILI!? – Počinju pregovori Srbije i evroazijske unije!\nVUČIĆ I SRBIJA PRELOMILI!? – Počinju pregovori Srbije i evroazijske unije!\n1. oktobra 2016.\tAKTUELNO 1 Comment\nDanas počinju zvanični pregovori u vezi sa sklapanjem sporazuma o slobodnoj trgovini između evroazijske zone i Srbije, najavio je u Čačku ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin.\nOn je naglasio da privredna saradnja između Srbije i Rusije mora da se udvostruči, te dodao da su razgovori sa predstavnicima lokalnih vlasti od velikog značaja jer saradnja treba upravo da krene sa tog nivoa kako bi potom i na nivou vlada bili postignuti brojni dogovori.\nAmbasador Belorusije Vladimir Čušev je podsetio da je njegova država veoma prisutna u Srbiji, što se tiče privredne saradnje.\n„Imamo nekoliko pogona za sklapanje beloruske tehnike, a u Kragujevcu se sklapaju autobusi sa motorima na gas koji su evropsko-srpsko-beloruski proizvod“, rekao je on.\nČušev je kazao da Belorusija uvozi voće i povrće upravo iz Čačka i okoline, i da ono odgovara zahtevima njihovog tržišta jer, kako je rekao, „beloruski kupac traži kvalitetne proizvode“.\nČušev je pozvao srpske privrednike da budu aktivniji kako na lokalnom, tako i na visokom nivou. „Očekujemo da će do kraja godine biti potpisana takozvana mapa puta, odnosno plan saradnje i važnih manifestacija i delatnosti za narednih par godina“.\nNarodni poslanik Dragomir Karić je izjavio da su razgovori sa predstavnicima ovih zemalja „vetar u leđa“ Srbiji i dokaz da će u Čačak, ali i u druge gradove Srbije, doći investicije ne samo iz Rusije i Belorusije već iz čitavog evroazijskog saveza.\nGradonačelnik Čačka Milun Todorović je istakao da je za Moravički okrug i Čačak kao centar okruga važno da se uspostavi saradnja sa jednim od 95 okruga u Ruskoj Federaciji.\n„Važno je da pokrenemo saradnju, pre svega ekonomsku, ali i kulturnu, i ono o čemu smo danas razgovarali jeste razmena studenata, što je za obe strane od izuzetnog značaja“, rekao je Todorović.\nOn je naglasio da saradnja ove dve zemlje sa Srbijom ne treba da se svodi samo na razmenu gasa i nafte sa jedne i sirovih proizvoda (voće i povrće) sa druge strane, već je potrebno da se krene i u razvoj lake industrije, po kojoj je Čačak bio prepoznatljiv.\nInače, tokom današnje posete Čačku ambasadori Rusije, Belorusije i narodni poslanik Dragomir Karić obišli su selo Donja Trepča i Trbušani i položili vence na zajedničku grobnicu ruskih i srpskih boraca, a zatim su u selu Miokovci prisustvovali otvaranju hladnjače za voće „Super frut“.\nPrevious POSAO U DRŽAVNOJ FIRMI: Imate samo osam dana da se prijavite, plata 59.000, ovo su uslovi!\nNext Rešetnjikov otkriva: Amerika je ranjena zver, imaju tačno razrađen plan o početku svetskog rata, samo čekaju pogodan trenutak.. Evo o čemu je reč..


Obaveštenje – Business Association\nBlog Actualities Obaveštenje\nObaveštenjeAutor: AminsDatum: 28. July 2020.\nVezano za trenutnu situaciju sa Corona virusom u našoj zemlji, želim da vas obavestim da, u skladu sa preporukom Vlade Republike Srbije, počev od danas, po pravilu, prelazim na rad od kuće. Za sve zaposlene koji, ako je neizostavno, dolaze na našu lokaciju biće obezbeđena zaštitna sredstva. Tokom ovog režima rada, po potrebi će se održavati virtuelni sastanci Upravnog odbora ili Skupštine kako bi se pratilo funkcionisanje poslovanja Poslovnog udruženja A.M.I. Novi Sad.\nU periodu rada od kuće pridržavaću se osnovnih pravila ovog režima:\nDostupnost putem službenog mobilnog telefona u periodu od 08-12h\nOnline putem Skype, po dogovoru\nPraćenje mail korespodencije\nOdržavanje sastanaka, po potrebi, putem Skype\nIspunjavanje svih dogovorenih obaveza\nPreduzete su sve neophodne mere o podizanju nivoa higijene i dezinfekcije poslovnog prostora. Uprkos svim tim merama, na nama je da zaštitimo svoje zdravlje pa vas još jednom podsećam da vodite računa o osnovnim preporukama o ličnoj higijeni.\nVerujem da smo svi dužni da se ponašamo odgovorno u ovoj situaciji i da ćemo svi poštovati preporuke nadležnih institucija. Takođe, uveren sam da ćemo iz ove situacije izaći spremniji za zadatke koji su pred nama.\nU ovom izazovnom periodu, najvažnije je da sačuvate svoje zdravlje i zdravlje svoje porodice a svi zajedno ćemo obezbediti uspešno i kontinuirano funkcionisanje našeg Udruženja.\nHvala vam na saradnji i razumevanju!\nPrethodnoRaspisan Javni poziv za nabavku mašina i opreme u stočarskoj proizvodnji, rok za podnošenje od 1. do 15. juna\nSledećeMeđunarodni sajam poljoprivrede zakazan od 12. do 16. septembra


Otežano odvijanje saobraćaja u Sarajevu, 180 radnika čisti snijeg - Klix.ba\nProblemi zbog vremenskih neprilika\nOtežano odvijanje saobraćaja u Sarajevu, 180 radnika čisti snijeg\n3.2.2012. u 11:32\nSnijeg koji od sinoć neprestano pada donio je nove probleme Sarajlijama. Zimska služba KJKP Rad neprestano čisti ulice prvog i drugog prioriteta, međutim, zbog količine padavina saobraćaj je već satima u kolapsu, dok građani padinskih dijelova grada pješice idu do svojih odredišta.\nPrema riječima Samire Kadić, glasnogovornice preduzeća GRAS, tramvaji i trolejbusi saobraćaju otežano, ali bez zastoja, dok je najgora situacija u padinskim dijelovima grada gdje minibusi ne mogu saobraćati.\n"Nažalost, zbog količine snijega te parkiranih automobila, minibuski i autobuski saobraćaj u padinskim dijelovima grada je privremeno obustavljen. Međutim, naši tramvaji i trolejbusi su na usluzi građanima. Moramo razumjeti naše kolege iz Rada koji konstantno pokušavaju osigurati prohodnost saobraćajnica. Nadamo se da će se u toku dana situacija normalizirati na svim linijama", ističe Kadić.\nNaročito teška situacija je na lokalitetima Koševsko Brdo, Breka, Podhrastovi, Mokrine, Tihovići, Riječica ... gdje je odvijanje saobraćaja "sporadično", a mnogi minibusi voze do određene tačke, jer dalje ne mogu zbog parkiranih vozila ili snijega i leda na cesti.\nAhmed Đipa, glasnogovornik KJKP Rad navodi kako je angažovana sva mehanizacija te da je na terenu trenutno više od 70 vozila.\n"Teška je situacija, snijeg neprestano pada, ali uprkos tome mi čistimo ulice prvog i drugog prioriteta koliko možemo. Otežavajuća okolnost su i niske temperature koje uzrokuju stvaranje leda te onemogućavaju potpuno čišćenje saobraćajnica. Osim toga, 180 naših radnika i ručno čisti najfrekventnije pločnike u gradu", naglasio je Đipa.\nPodsjetimo, u KS je danas obustavljena nastava u osnovnim i srednjim školama. Od ponedjeljka će se nastava redovno odvijati, ukoliko Ministarstvo obrazovanja, nauke i mladih KS ne donese drugačiju odluku tokom vikenda.


Fakultet organizacionih nauka u Beogradu dobija novu zgradu\nBeta 29. januara 2018. 14:45\nNa Fakultetu organizacionih nauka (FON) u Beogradu danas je potpisan sporazum koji će omogućiti izgradnju nove zgrade koja bi trebalo da bude završena u julu 2020. godine.\nSporazum su potpisali dekan FON-a Milija Suknović, ministri prosvete i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević i Nenad Popović i direktor Vladine kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Marko Blagojević.\nIzgradnja zgrade od 7.600 kvadratnih metara da trebalo da počnu u novembru ove godine.\nDekan je najavio da nova zgrada omogućava poboljšanje uslova studiranja i povećavanje broja studenata.\nPo njegovim rečima, prošle godine je za upis na FON konkurisalo 2.200 srednjoškolaca, a po podacima na sajtu fakulteta primljeno je 760.\nŠefica Regionalnog predstavništva Evropske investicione banke (EIB) za Zapadni Balkan, Dubravka Negre, rekla je da je izgradnja nove zgrade deo većeg projekta koji nekoliko godina ta banka sprovodi u saradnji s Vladom Srbije, ukupne vrednosti 400 miliona evra.\nPotpisivanju sporazuma prisustvovala je i premijerka Srbije Ana Brnabić, koja je rekla da je u okviru projekta sa EIB započeta izgradnja nove zgrade Instituta za fiziku i posebna zgrada za istraživanje i razvoj Univerziteta u Beogradu.\n„Važno je da idemo što brže, da ne trošimo ni jedan dan, jer je konkurencija u svetu i Evropi velika“, kazala je Brnabić.


Serijal Čitam ti dušu kroz bilanse - FCA Srbija - Auto Republika\nПочетна Life Biznis Serijal Čitam ti dušu kroz bilanse – FCA Srbija\nDecenijama su se u Kragujevcu proizvodili automobili, ali došao je kraj, i zavladala je tama nad kompleksom nekadašnje Zastave. Fiat je za Kragujevac i Srbiju uradio isto što i Đenka u legendarnim maratoncima – Ponovo radi bioskop.\nFCA Srbija d.o.o. Kragujevac (u daljem tekstu „Društvo“), osnovan je 2008. Godine od strane FCA S.p.A Italija i Vlade Republike Srbije, sa 2/3 učešća u kapitalu torinskog proizvođača. Sa stanjem na dan 31. decembra 2015. godine, osnovni kapital Društva iznosio je 304.500.000 evra a u Društvu je bilo angažovano 3.287 radnika što je za 97 manje nego godinu ranije. Društvo je osnivač Slobodne zone FAS d.o.o. Kragujevac , sa ulogom od 4.782.000 dinara.\nOsnivanje Društva i njegovo kasnije poslovanje bili su nepresušni izvor političkih nadmetanja i vaganja o pozitivnim i negativnim stranama ovog poslovnog aranžmana među osnivačima. Delovi osnovnog Ugovora o zajedničkom investicionom ulaganju, kao i kasnije potpisan Aneks, su i dalje tajna za javnost, što dodatno podgreva znatiželju auditorijuma u pogledu procene (ne)povoljnosti aranžmana za našu stranu.\nNa osnovu javnih podataka, moguće je formirati osnovne konture funkcionisanja Društva, ali ne i puno dalje od toga. Glavni izvor informacija su nam bili finansijski izveštaji Društva, koji iako bogati podacima, nisu po svojoj prirodi dovoljno detaljni kako bismo imali odgovor na svako pitanje koje bi bilo interesantno čitaocima. Jedinstvenost Društva u odnosu na ostale privredne entitete koji su u automobilskom biznisu u Srbiji je proizvodnja. Nadam se da će u budućem period biti još domaćih proizvoda iz auto industrije, čime bi dobili more novih radnih mesta i komparativ za Fiat.\nOponenti epiloga u kome se Fiat 500L proizvodi u Društvu, navode kao fatalne elemente Ugovora ogromne iznose državnih subvencija kao i činjenicu da je Društvo kao najveći srpski izvoznik istovremeno i najveći srpski uvoznik.\nŠta možemo da zaključimo iz javnih izvora?\nPa, prvo da Društvo, počev od fiskalne 2013. godine, profitabilno posluje. Međutim, za petogodišnji period od 1. januara 2011. do 31. decemba 2015., ukupni neto profit iznosi 74.959.000 dinara (nešto preko 600 hiljada evra, odnosno u proseku oko 120 hiljada evra godišnje), što je zaista malo, posebno imajući u vidu činjenicu da je jedini proizvod Društva već u poodmakloj fazi životnog ciklusa, a o nekakvoj restilizaciji ili novom modelu nema zvaničnih informacija. Da vidimo dalje šta se krije iza ove cifre. Prihodi od prodaje proizvoda i usluga za 2015. godinu iznose 133.141.411.000 dinara (od čega samo oko 1,5% na domaćem tržištu) i manji su za oko 12% u odnosu na prethodnu, koja je opet za približno toliko lošija od rekordne 2013. godine. Pored toga i kao logičan nastavak, povećana je vrednost zaliha gotovih, kao i 500L u izradi, pa i ovi podaci govore o tome da je naš 500L sve manje aktuelan i daju egzaktniju sliku o kulminirajućem problemu u Kragujevcu koji je 2016. godine eskalirao do te mere da jedna smena radnika mora da napusti Društvo.\nTroškovi sirovina, odnosno direktnog materijala u svim ovim profitabilnim godinama učestvuju u ostvarenim prihodima od prodaje proizvoda stabilno sa oko 85% (bilo bi mi drago da sam u prilici da analiziram ove odnose kod drugih modela i drugih proizvođača). Treba imati na umu ovde da poredimo ove troškove sa prihodima proizvođača, odnosno finalnih cena po kojima kupujemo automobile, i koje dodatno još uključuju i troškove transporta, špedicije, osiguranja, često i carine, trgovačku maržu i naravno nezaobilazni porez na dodatu vrednost i ostale rashode.\nZa mene je prilično iznenađenje da troškovi zarada okupiraju samo 2,25% prihoda od prodaje proizvoda i da su u velikoj meri nezavisni od obima prihoda (i proizvodnje) odnosno da imaju dominantno fiksni karakter. Drugim rečima, sve i da se u 2016. godini smanje troškovi zarada za (otpuštenu) trećinu, taj iznos je i u relativnim i u apsolutnim pokazateljima prilično simboličan u odnosu na ukupan finansijski položaj Društva. Fascinirala me je činjenica da su troškovi popravki u garantnom roku apsolutno minorni. Procenat se bojim da preračunam da ne bih pogrešio u decimalama ali je znatno ispod 1% prihoda od prodaje. Dve godine garancije je malo spram konkurencije, ali čak imajući i to u vidu, ovo je zaista fenomenalno. Još je interesantnije da se kroz finansijske izveštaje Društva, odnosno kroz poslovne rashode, ne vidi niti jedan dinar troškova razvoja. Moguće je da je investicija u ovom segmentu i bilo ali da nisu separatno prikazane, ili verovatnije da je ova poslovna funkcija van Srbije. Ovaj podatak ne ohrabruje u smislu budućnosti fabrike. S druge strane, u opremu i nekretnine je samo tokom prethodne godine uloženo preko 5.404.000.000 dinara. I u kontekstu viđenja dežurnih pesimista, o eventualnom odlasku Fiata iz Srbije, teško je zamisliti da bi italijanski partner relocirao sve mašine, o nekretninama nema ni govora, što bi našu stranu opet dovelo u odličnu pregovaračku poziciju u pogledu, daleko bilo, raskida saradnje.\nProfit nije isisavan iz Srbije\nOd ukupne realizacije (prihoda) čak 98,5% se odnosi na prodaju povezanim licima i to uglavnom strane FCA S.p.A Italija (matičnom društvu) a prihodi iz odnosa sa povezanim licima su bezmalo duplo veći od rashoda iz poslovanja sa njima. Na osnovu javnih podataka ne možemo da zaključimo sa sigurnošću ali verujem da se glavne komponente (motor i menjač) za 500L uvoze odnosno kupuju od matičnog društva, pa ovaj odnos ipak ostavlja prostor da je procenat neto izvoza (novčani iznos prikupljen od izvoza umanjen za ekvivalentne izdatke u vezi uvoza) bude prihvatljiv. I zaista, prema podacima Uprave carina za deo 2014. godine, izvoz je po vrednosti prevazišao iznos uvezene robe za nekih 27% (čisto poređenja radi – kod smederevske železare, koja je bila drugi izvoznik u domovini, izvozni prihodi premašuju za 17% uvozne rashode).\nPošto je moguće, i često se dešava u praksi, da se u eri multinacionalnih kompanija, razgranatih u više različitih nacionalnih ekonomija (i na različitim kontinentima), putem politike cena u transakcijama među povezanim licima, profit preliva iz jedne firme (u sastavu grupe) u drugu (gde je niži porez na dobit ili su drugi razlozi za tako nešto posredi, ali svejedno u vezi sa porezom), uvedena je obaveza pripreme Studije o transfernim cenama (cenama po kojim trguju povezana lica) u kojoj je poreski obveznik dužan da analizira tržišnost transakcija sa povezanim licima i eventualno koriguje obavezu za porez na dobit (ukoliko je putem politike cena isisavao profit iz jedne zemlje u drugu i na taj način oštetio budžet države).\nStudija o transfernim cenama za Društvo je pokazala da su se transakcije među povezanim licima odvijale po tržišnim uslovima, odnosno da profit nije isisavan iz Srbije. Ovom činjenicom ne mogu baš da se pohvale sve kompanije koje su u auto biznisu u Srbiji, videćemo narednih nedelja.\nKonačno, da se pozabavimo i državnim podsticajima koje je Društvo koristilo i koristi. Sa računa najmilije Republike, Društvo je dobilo u gotovini iznos od 9.317.173.000 dinara za pokriće odliva za komunalne usluge i zamenu krova, remedijaciju životne sredine i spoljašnju infrastrukturu za „Supplier park“.\nDalje, naša država je obezbedila povoljnosti prilikom zaduženja Društva kod Evropske investicione banke (garant je za dve tranše od ukupnog iznosa kredita od 500 miliona evra), čime je Društvu snizila troškove zaduživanja za iznos od 6.135.326.000 hiljada dinara.\nDržava će podržati Društvo u maksimalnom iznosu od 75 miliona evra u sprovođenju plana restrukturiranja imovine, uz neke uslove koje Društvo treba da ispuni. Nema detaljnijih opisa šta ovaj plan restrukturiranja podrazumeva.\nJoš je manje obelodanjeno na temu jednokratne i bespovratne tranše od 50 miliona evra koje je država uplatila Društvu u skladu sa Ugovorom. Pored toga, država je dala ili preuzela obavezu da prenese Društvu, iznos od 110.197.000 dinara za funkcionisanje FAS trening akademije. Država je finansirala i program otkupa „staro za novo“, kao što je i preuzela obavezu da u narednih 10 godina refundira nadoknadu obaveznih socijalnih doprinosa.\nDruštvo je od države tokom 2015. Godine dobilo 600.000 hiljada dinara, a tokom 2014. godine ukupno 1.888.078.000 dinara.\nMislim da je ovo momenat u kome je prikladno reći da je dobit Društva za 2015. Godinu za 90.000.000 dinara manja od prihoda od subvencija, odnosno da su oni izostali, Društvo bi zabeležilo toliki gubitak. Takođe, da je finansijski položaj Društva daleko od sjajnog govori i alarmantna činjenica da su kratkoročne obaveze Društva čak oko tri puta veće od obrtne (kratkoročne) imovine, što ugrožava likvidnost i povećava opasnost od nemogućnosti da Društvo nastavi sa poslovanjem.\nPitanja su brojna\nI konačno, šta zaključiti… Pouzdan i punokrvan zaključan bi zahtevao mnogo više i mnogo dublje informacije, koje po svojoj prirodi, nigde u svetu nisu javne prirode. Koja je cena koštanja (proizvođačka cena) jednog Fiata 500L? Koliko košta razvoj novog modela i ko će da ga finansira, s obzirom na to da Društvo nije stvorilo nikakav profit da iz njega prelije sredstva u istraživanje i razvoj? Kako rukovodstvo planira da uspostavi profitabilan biznis bez državnih davanja, ukoliko je to ovako mučno uz sav državni vetar u leđa? Da li je to još neki gotovi proizvod, ili diversifikacija programa na niskobudžetne brendove i premium brandove?\nRazlozi tome su i direktni i indirektni:\nDirektni: Pored zaposlenih u Društvu, koji su tokom 2015. godine zaradili oko 2 milijarde dinara, za Društvo radi i nekoliko kooperanata u prvom krugu (Magneti Marelli – 150 radnika, Magneti Marelli Automotive -32 radnika, Adient Seatings (nekada Johnson Controls – 171 radnik), JCMM Automotive – 144 zaposlenih, HTL Fitting – 72 radnika, Sigit – 179 zaposlenih, PMC Automotive – 208), koji takođe zapošljavaju naše ljude (ukupno 917 radnika) i stvaraju im godišnju zaradu od oko 600 miliona dinara godišnje. Ogroman je broj domaćih dobavljača koji rade kako za Društvo, tako i za njegove kooperante, a krug kooperanata je širi, pobrojan je samo prvi red.\nNaši građani su dobili priliku da kupe prvorazredni automobil po ceni koja je daleko konkurentnija nego da se taj proizvod uvozi.\nDržava je pritisnuta ugovornim obavezama da konačno spoji Kragujevac sa E75 i generalno ojača infrastrukturu. Valjda će i ova priča u doglednoj budućnosti da se zaokruži, bez obzira na sramotno kašnjenje, deo je ipak urađen.\nIndirektni: kao revizor nekih povezanih lica, radujem se odlasku u Kragujevac na lokaciju proizvodnje kao i Slobodnu zonu. Jednostavno, divno je videti toliko užurbanih jednoobrazno odevenih ljudi koji zrače zauzetošću i predanošću. Radom u ovakvim preduzećima, naši ljudi stiču „know how“, radnu disciplinu, dodatnu odgovornost. Ne možete da vidite u fabričkom krugu papirić na ulici ili ne daj Bože, opušak.\nKao takvi, oni su odlični kandidati i za druge kompanije koje bi im možda ponudile bolje uslove nego Društvo kad je počinjalo sa radom. Uostalom, danas mnogo više vrede kao profesionalci u odnosu na svoju tržišnu vrednost pre nekoliko godina. Eto primera sa otvaranjem Toyota pogona u Poljskoj.\nSveukupno, naša pregovaračka pozicija kod sklapanja dogovora sa italijanskom stranom je bila totalno beznadežna i očajna. Izuzev istorijskih knjiga o Zastavi, i ogromnih subvencija i jeftine radne snage, mi nismo imali šta da ponudimo. Šta smo imali, dali smo, manje ili više, ali u principu dali smo sve što su tražili. Danas nezadovoljni su očekivali verovatno velike profite i prilive u državni budžet, kao i visoke zarade domaće radne snage. Međutim, to je jednako realno kao očekivanje da će Crvena zvezda dogodine da osvoji Ligu Evrope. Mnogo godina mora da se stvara finansijska konstrukcija, ambijent i tim za tako nešto.\nOvo je samo prvi korak, nesiguran, nestabilan ali kapitalno važan, korak koji budi nadu, koji poboljšava našu platformu za sutra sa tim istim Fiatom ili sa mozda prvom vanjapanskom Mazdom, Citroenom ili nekim novim, iskreno se nadam domaćim proizvođačem elektropokretanih četvorotočkaša. Nije ni važno toliko u ekonomskom smislu, suština je da smo popravili svoju poziciju, krenuli u pohod na Ligu Evrope, pa kad tu dovoljno znoja prolijemo onda na Ligu šampiona.\nI ja sam prvih nekoliko godina radio za apsolutnu mizeriju u novčanom iznosu i za pravo bogatstvo u „know how“. Na nama je da materijalizujemo dosada stečeno.\nSanjam da jednog dana Srbija postane Slovačka po važnosti u proizvodnji automobila.\ntagovi: analiza fca srbija fiat500l\nsledeći Serijal Čitam ti dušu kroz bilanse – BMW i MINI\nC segment SUV/krosovera oborio prodajne rekorde\n11/12/2017 - 20:36


Možemo li da izvučemo neke pouke za sebe?\nKineska ekonomija ubrzava\nKina, koja je bila prva žrtva epidemije korona virusa i uspešno se sa njom izborila, prva izlazi, i to prilično brzo, iz epidemijom izazvane ekonomske krize. Kinesko iskustvo interesantno je i za druge zemlje, kako na planu brze likvidacije epidemije sa minimalnim žrtvama, tako i na planu sredstava i načina makroekonomskog oporavka.\nVrednost kineskog iskustva na ubedljiv način pokazuju uporedni podaci o epidemiji u Ruskoj Federaciji i Kini. Na dan 15. juna broj slučajeva zaraženih korona virusom u Rusiji iznosio je 537.210 ljudi, od kojih je 7091 osoba preminula - broj stanovnika u Rusiji je malo manji od 147 miliona, a prosečna gustina stanovništva u zoni kontinuirano naseljenih mesta (što je 30% teritorije, na kojoj živi 93% ukupne ruske populacije) je 50 ljudi na 1 kvadratni kilometar.\nU Kini, maksimalni broj zaraženih iznosi 84.000 ljudi, od kojih je 4600 ljudi preminulo - broj stanovnika u Kini je nešto viši od 1 milijarde i 400 miliona, a prosečna gustina stanovništva u gusto naseljenim primorskim i centralnim kineskim provincijama, u kojima se epidemija raširila, iznosi 500 ljudi na kvadratni kilometar (odnosno neuporedivo više nego u Rusiji).\nIzuzetno nizak odnos broja umrlih u Rusiji i broja zaraženih govori o efikasnosti ruskog sistema zdravstvene zaštite generalno i o pravilno izabranoj taktici za obuzdavanje epidemije. Ali, broj zaraženih u Risiji, kada se uzmu u obzir pokazatelji broja stanovnika i gustine naseljenosti, trebalo bi da bude mnogo manji.\nI u Kini, takođe, nisu svi pokazali primereno ponašanje u karantinskim uslovima. Bilo je više slučajeva obmanjivanja vlasti, sakrivanja putovanja u epicentar epidemije Vuhan i kontakata sa zaraženima. Kineski mediji su dosta pisali o tome. Tamo gde nisu uspeli da nateraju stanovništvo da se savesno ponaša, delovala je administrativna prisila, bez osvrtanja na kuknjavu i demagogiju zapadnih „zaštitnika prava" o „slobodi kretanja" itd.\nBorba sa epidemijom proglašena je „opštenarodnim ratom"; blokiran je ulazak i izlazak iz gradova, korišćene su digitalne propusnice za kretanje po gradu i odlazak u samoposlugu iz stambenih blokova zatvorenih u strogi karantin i to po strogom rasporedu, što je postalo norma.\nZa kineske vlasti i društvo, kategorični rukovodeći princip borbe sa epidemijom bio je bezbednost celog društva kao bezuslovni prioritet nad egoističkim „listama želja" pojedinaca. Pritom se poverenje stanovništva prema vlastima zasnivalo na razumnim merama borbe sa epidemijom, a autoritet vlasti kod društva je nastajao iz sposobnosti vlasti da ostvari rigoroznu primenu sopstvenih naređenja.\nRezultat je bila brza, uzimajući u obzir broj stanovnika i gustinu naseljenosti u Kini, pobeda nad epidemijom i brz ekonomski oporavak. To potvrđuje pozitivna ekonomska dinamika za maj. Prema podacima zvaničnog kineskog izdanja za domaće i strane poslovne krugove - „Čajna dejli", obim industrijske proizvodnje se u maju povećao za 4,4% u odnosu na isti period prošle godine, što je za 0,5% više nego u prethodnom mesecu.\nPad maloprodaje u maju usporio se za 4,7% u poređenju sa aprilskim padom, do 2,8% na godišnjem nivou. Investicije u osnovni kapital u maju su porasle za 4%, oporavljajući se od pada od 10,3% u prva četiri meseca.\nIndeks proizvodnih usluga u Kini bio je pozitivan u maju, povećavši se za 1% u odnosu na isti period prošle godine, u poređenju sa padom od 4,5% u aprilu.\nDalje ekonomske mere za obnavljanje kineske ekonomije određene su krajem maja na zasedanju Svekineskog narodnog kongresa, najvišeg zakonodavnog organa Kine. Prema izveštaju novinske agencije Ksihua, kineski predsednik Si Đinping istakao je fundamentalnu tezu koja određuje ne samo operativne mere za oživljavanje ekonomije, već i dugoročnu ekonomsku politiku Kine:\n„Praksa reformi učinila je da shvatimo da ni pod kakvim uslovima ne treba da idemo putem slobodne tržišne ekonomije i ne treba da se vraćamo na stari put planske ekonomije."\nKina je potvrdila opredeljenje za državno regulisanje tržišta kombinovanjem ekonomskih i administrativnih poluga u različitim proporcijama, a u zavisnosti od unutarkineskih i spoljnih okolnosti. Odnosno, kineska varijanta sovjetskog NEP-a još uvek predstavlja osnovu kineskog političko-ekonomskog modela. Iskustvo kineskih reformi zaista pokazuje da takva kombinacija omogućava najbolji način za „integraciju tržišta i vlade u raspodeli resursa".\nJasno je da iz te perspektive treba analzirati plan socijalno-ekonomskih mera kineske vlade za ovu godinu, donetih na pomenutom sastanku. Generalna ideja ovih mera je: neophodno je da vlade svih nivoa „stegnu kaiševe" i da ekonomično raspoređuju finansijske troškove kako bi prevazišle pritisak negativnih faktora povezanih sa epidemijom.\nU zaključku prvi put nema konkretnog pokazatelja ciljanog BDP-a za ovu godinu, a prioritet politike preusmeren je na obezbeđivanje zaposlenosti, sredstava za život i opstanak preduzeća.\nEksperti čija mišljenja navodi „Čajna dejli" slažu se da u efikasan način obnove ekonomije spadaju finansiranje duga realnog sektora privrede, odgovarajuće povećanje deficita budžeta i fleksibilna monetarno-kreditna politika. Oni ukazuju na to da će Kina verovatno povećati budžetske rashode, još više smanjiti kamatne stope i pribeći domaćim kreditima za stabilizaciju ekonomskog rasta.\nPutem tih preporuka faktički već ide kineska vlada. U budžetu za 2020. godinu deficit je povećan na 3,6% BDP-a, i za njegovo pokrivanje vlada će ove godine pustiti posebne državne obveznice u iznosu od 1 triliona juana (oko 141 milijarde dolara).\nShodno tome, finansiranje duga povećaće ukupni budžetski deficit za jedan trilion juana u poređenju sa prošlom godinom.\nSa ciljem smanjivanja korporativnog opterećenja, porezi i takse za preduzeća biće dodatno smanjeni za više od 2,5 triliona juana (oko 353 milijarde dolara) uz istovremeno jačanje finansijske podrške kompanijama.\nOsim toga, 2020. godine povećava se finansiranje duga za ekonomski oporavak izdavanjem ciljanih obveznica od strane lokalnih vlada provincija i gradova u iznosu od 3,75 triliona juana, što je za 1,6 triliona juana više nego prošle godine. Pretpostavlja se da će za te svrhe iz centralnog budžeta biti opredeljeno 600 milijardi juana. Stope rasta kreditiranja malih i mikropreduzeća u velikim komercijalnim bankama trebalo bi da premaše 40%.\nU ovom trenutku, ukupan nivo zaduženosti (države, građana i kompanija), prema približnim ocenama, dostiže oko 40 triliona dolara ili 300% BDP-a zemlje. Očigledno je da će finansiranje duga za oporavak kineske ekonomije povećati ovaj broj.\nSuština je u tome da se pravilnom ekonomskom politikom visok nivo javnog duga za plaćanje javnih (državnih) investicija isplaćuje rastom realnog (proizvodnog) sektora ekonomije, što prati nagomilavanje dugova. Od 2010. godine kineski BDP je nastavio da raste po izuzetno visokoj stopi u poređenju sa ekonomijama sa uporedivim nivoom razvoja, upravo zahvaljujući finansiranju dugova.\nOvo ne znači da će jednog lepog dana svih 40 triliona juana istovremeno doći na naplatu dužnicima. To je važno istaći zato što se mnoga predviđanja skore, sveobuhvatne krize u Kini baziraju na takvoj naivnoj predstavi.\nGlavninu državnog duga čini unutrašnji dug Kine, odnosno dug države pred samom sobom, koji se formira iz međusobne zaduženosti državnih i privatnih kompanija, vlasti gradova i provincija pred lokalnim, opštekineskim državnim bankama. Njega ne treba mešati sa kineskim spoljnim dugom, koji je mali i ne predstavlja problem.\nZato u Kini samo država, u zavisnosti od konkretne situacije, odlučuje ko, kome i koliko je dužan unutar države; odnosno, kome dug oprostiti, kome restrukturirati, kome odmah isplatiti, a kome, pred pretnjom bankrotom, otkazati pomoć, odnosno naredni kredit.\nSve nabrojano predstavlja skup metoda čija kombinacija je do sada omogućavala kineskoj vladi da se samouvereno nosi sa krizama.\nIskustvo Kine i drugih uspešnih zemalja pokazuje da državni dug koji premašuje godišnji BDP zemlje, sam po sebi predstavlja neizbežan pridruženi rizik, koji prati ubrzani rast ekonomije, kojim su odavno naučili da upravljaju. Štaviše, u situaciji kada su se zapadni liberalni ekonomisti susretali sa neizvršenjem finansijskih obaveza, tzv. difoltom (npr. Grčka posle 2008. godine) ili sa dubinskom dužničkom krizom (SAD i EU 2008-9), državno-kapitalistički kineski model je, naprotiv, putem širenja finansiranja dugova ubrzavao ekonomski rast i povećavao blagostanje stanovništva.\nPosebna pažnja u Kini, kao i u drugim razvijenim zemljama, poklanja se određivanju situacije kada neizvršenje finansijskih obaveza određenih državnih ili privatnih struktura može da dovede do kolapsa celog tržišta, kako bi se u pravo vreme i na pravom mestu ulio novac u finansijski sistem.\nKako nije uvek moguće prepoznati takvu situaciju, kineska vlada periodično pribegava kontrolisanim bankrotima određenih problematičnih struktura, kada se od njih biraju one čiji bankrot je najbezopasniji sa tačke gledišta stabilnosti industrije i ekonomije.\nOvaj proces u Kini se odvija već nekoliko godina, i on uopšte ne utiče da stalni rast njenog BDP-a. Za poslednje četiri godine neplaćanje domaćeg (unutrašnjeg) duga u ukupnom iznosu od 48,4 milijarde juana (6,9 milijardi dolara) dozvolili su samo za 22 kineske državne kompanije.\nZa popravku štete na finansijskom sistemu od difolta komercijalnih struktura, u Kini imaju dovoljne finansijske resurse. Pre svega, tu su značajne kineske zlatnovalutne rezerve (ZVR) i dugovi drugih zemalja prema Kini. Prema podacima Narodne banke Kine, ZVR ove zemlje su na kraju 2019. iznosile 3 triliona 107,9 milijardi dolara, povećavši se za 35,2 milijarde dolara ili za 1,1%. Pod ZVR se štampaju juani, kojima se pokriva šteta i plaćaju lokalne banke i kompanije realnog sektora u slučaju nemogućnosti vraćanja kredita.\nSamo tokom 2019. godine pozitivan trgovinski bilans Kine u spoljnoj trgovini iznosio je 2,92 triliona juana (oko 420 milijardi dolara), uvećavši se za 25,4%. Približno toliki suficit u spoljnoj trgovini (plus-minus 3-5 milijardi dolara) bio je u Kini i 2017-2018. godine. Odnosno, samo za poslednje tri godine suficit u spoljnoj trgovini iznosio je oko 1 triliona 260 milijardi dolara.\nZato, sam po sebi, državni dug ne predstavlja za Kinu pretnju ili rizik za ekonomiju, i može da postane takav samo u uslovima slabog rasta BDP-a ili odsustva rasta.\nKineski eksperti očekuju da kineska ekonomija ubrza svoj oporavak u četvrtom kvartalu, kada rast BDP-a dostigne oko 9% na godišnjem nivou. Većina kineskih stručnjaka prognozira da će rast BDP-a za celu 2020. godinu biti na nivou od 3 do 5%, ali samo zbog negativnog rasta u prvom kvartalu. Da nije bilo više sile u vidu epidemije, rast kineskog BDP-a bi 2020. bio na nivou iz 2019, odnosno oko 6%, kako je ranije i prognozirano.\nNa tempo ekonomskog oporavka moglo bi da utiče moguće povećanje trgovinske napetosti između Kine i SAD. Ako se u toj situaciji kineska ekonomija bude oporavljala nedovoljno brzim tempom, Peking može još više da poveća budžetske rashode i omekša monetarno-kreditnu politiku za stabilizaciju ekonomije.\nKineski eksperti smatraju da snaga kineske ekonomije leži u njenom ogromnom domaćem tržištu platežno sposobnih potrošača. Oni smatraju da buduća politika treba da bude usmerena na obezbeđivanje sveobuhvatnih visokokvalitetnih proizvoda i usluga i povećanje prihoda porodice kako bi se stimulisala potrošnja.\nDa bi ispunili nedostatak investicija u uslovima postepidemijske obnove ekonomije, Kina će krajem juna skratiti spisak industrijskih grana zatvorenih za strane investicije.\nNa taj način Kina će se okrenuti stvaranju ravnopravnog i pravednog tržišta za kineske i strane kompanije, ispunjavajući uslove prve faze trgovinskog sporazuma sa SAD.\nTakođe, 2020. nastaviće se otvaranje specijalnih ekonomskih zona i stvaranje velikog broja eksperimentalnih zona slobodne trgovine u centralnim i zapadnim kineskim regionima.\nBrz oporavak kineske ekonomije omogućiće završetak izgradnje „umereno prosperitetnog društva" ili „društva umerenog prosperiteta" do 2021. godine. Tokom 2020. planirano je povećanje osnovne penzije za penzionere i minimalne osnovne starosne penzije za seosko i nezaposleno gradsko stanovništvo. Isplata sredstava iz penzionog fonda proračunata je na gotovo 300 miliona ljudi.\nAli, glavni zadatak za ostvarivanje ovog cilja, koji je potvrđen na zasedanju Svekineskog narodnog kongresa jeste likvidacija siromaštva i „skidanje oznake siromaštva sa svih slabo razvijenih oblasti".\nPoslednji podaci, koje je Nacionalni statistički biro Kine objavio 15. februara 2019. godine, pokazuju da je početkom 2019. ispod zvanične granice siromaštva bilo oko 16 miliona ljudi (tokom godina reformi Kina je iz bede i siromaštva izvukla više od 700 miliona ljudi, što je više od celokupnog stanovništva Evrope).\nVećina siromašnih u Kini živi u selima, gde poljoprivreda, po pravilu, predstavlja jedini oblik zaposlenosti.\nShodno ciljevima kineske vlade, smanjivanje razmera siromaštva podrazumeva poštovanje standarda kao što su pristup prehrambenim proizvodima, odeći, obaveznom obrazovanju za decu, osnovnoj zdravstvenoj zaštiti i zdravim uslovima života.\nGranica siromaštva u Kini postavljena je na prihod od jednog dolara po čoveku dnevno (oko 6,9-7,2 juana) ili 214-223 juana mesečno. Upravo posedovanje ove sume omogućava da se obezbedi minimum za ispunjavanje pomenutih standarda. To je manje od kriterijuma siromaštva koji su odredile UN - 1,9 dolara, jer se kineski obračuni zasnivaju na paritetu kupovne moći juana, što mnogo preciznije određuje granicu minimalne potrošnje, uzimajući u obzir obim cena i način života za konkretnu zemlju.\nKako pokazuju podaci Nacionalnog statističkog biroa Kine, u ovoj zemlji broj siromašnih seoskih stanovnika se smanjio sa gotovo 100 miliona koliko ih je bilo krajem 2012. godine na 16 miliona krajem 2018. godine. Krajem 2019. taj broj trebalo je da padne na oko 6 miliona i da dostigne nulu do kraja 2020. godine.\nZastoj u ekonomskom rastu Kine u prvom kvartalu 2020. zbog karantinskih protivepidemijskih ograničenja, jasno je, malo će usporiti ostvarivanje ovog zadatka, ali sudeći po brzini obnavljanja kineske ekonomije, ne suštinski. Kontinuirani ekonomski rast omogućio je, generalno, pravovremeno rešavanje ovog problema.\nGlavninu siromašnih u Kini čine autonomije etničkih manjina - ujgurski Sinkjang i Tibet, gde je siromaštvo izazvano njihovim nedostatkom želje da se integrišu u savremeno kinesko društvo i očuvanjem tradicionalnog načina života. Rezultat toga je da među starosedeocima postoji visok procenat nepismenih, onih koji žive u izolovanim zajednicama, daleko od gradova i loše znaju kineski jezik, što predstavlja barijeru za dobijanje posla i veće prihode.\nUz to, etničke manjine nisu bile obuhvaćene politikom „jednog deteta", što je još više uticalo na povećanje siromaštva. Centralna vlast posebno aktivno se zalagala za kompleksno rešenje ovog problema od sredine 2000-ih godina u okviru politike izgradnje „društva umerenog prosperiteta".\nMeđu Han Kinezima, siromaštvo se uglavnom zadržalo u planinskim selima zapadnih provincija, udaljenim od industrijskih centara i velikih gradova, blizu granice sa autonomijama Sinkjang i Tibet, kao i ponegde u severnim provincijama koje se naslanjaju na dalekoistočne granice Rusije.\nGeneralno, strategija borbe protiv siromaštva će se u poslednjoj etapi orijentisati na pojedinačna domaćinstva kojima je potrebna podrška, a ne na cela sela, okruge ili provincije. Zato je vlada u poslednjih nekoliko godina značajno povećala finansijsku podršku siromašnim domaćinstvima putem državnih banaka.\nPostoji osnovana nada da će kinesko iskustvo oporavka i ubrzavanja privrede biti pažljivo proučeno u Rusiji.\nNadu daje i očigledna teza koju je 27. maja potpredsenik vlade Jurij Borisov izrekao tokom onlajn konferencije „Inoprom", da je vreme da se Rusija udalji od suficita budžeta i aktivno poveća troškove za rast ekonomije, finansirajući ih na račun budžetskog deficita, a prihode koji nedostaju da pokriva unutrašnjim zaduživanjem.\nPodrazumeva se, uz praćenje i pridržavanje svih postojećih uslova kako se ne bi dopustila inflacija. To će omogućiti finansiranje stvaranja visokotehnološke proizvodnje u zemlji, za udaljavanje od naftno-gasne izvozne zavisnosti i izalazak „na putanju godišnjeg rasta BDP-a od 5-6%".


BUS-PLUS: BEOGRAĐANI PUNE DŽEPOVE MOĆNIKA, A RADNICI OSTAJU BEZ POSLA !?\nBus plus kartice od 1. februara i u gradskoj železnici, sistem naplate gradskog prevoza koji funkcioniše još samo u Damasku i Amanu, a doživeo je neuspehe u Skoplju i Prizrenu, od 1. februara će biti u funkciji u Beogradu.\nMeđutim, ono što se da naslutiti iza ove priče je, da ova novotarija gradske vlasti ostavlja Gradsko saobraćajno preduzeće bez dobrog dela prihoda, kao i to da će jedan deo zaposlenih na kraju postati višak radne snage.\nNaime, još početkom prošle godine, kada se saznalo da će prodaja karata i kontrola vozila Gradskog saobraćajnog preduzeća u Beogradu biće prepuštena stranim firmama, svoj glas su podigli u sindikalnoj organizaciji GSP “Beograd” i od Grada su tražili da obustave posao sa firmom “Kentkart” iz Istanbula koja bi trebalo da se bavi naplatom karata u gradskom prevozu.\nSindikalci su tada rekli, da nema ekonomske ni organizacione potrebe da se poslovi prodaje karata, redova vožnje, kontrole voznih isprava i upravljanja saobraćajem, izuzmu iz osnovne delatnosti ovog preduzeća.\nI dodali, da se ceo posao vredan oko 12 miliona evra, na ’’mala vrata’’ ustupa stranom operateru, što ne doprinosi konsolidaciji i ekonomskom oporavku firme, i da je urađen na štetu GSP-a.\nUgovor je potpisan na 10 godina, s tim što grad ima mogućnost otkupa opreme pre roka i dogovoreno je da konzorcijum dobija 8,53 odsto prihoda od mesečne prodaje karata.\nŠta se u međuvremenu desilio, pa su sindikati zaćutali, nismo uspeli da saznamo, ali ono što može potvrditi njihovu tadašnju brigu, je izjava generalnog direktora GSP-a Mileta Radojević koji je krajem decembra 2011. godine rekao: “Neophodna je racionalizacija, radno vreme od osam sati i godišnji odmor od 30 dana. To bi trebalo da dovede do uslova za prirodni odliv 600 do 800 zaposlenih ismanjenje na optimalnih 5.500 radnih mesta. Time bi se uštedelo 800.000 evra mesečno, a GSP bi postao solventna firma.”\nKao i to da je već do sad, jedan deo kontrolora prešao iz GSP u firmu Apeks, a zapošljen je i jedan broj novih ljudi.\nAko bi smo sagledali, šta se dobija sa uvođenjem Bus plus kartica, dolazimo do zaključka, da Gradsko saobraćajno preduzeće Beograd gubi deo prihoda, a taj prihod se sliva u privatne džepove, kao i to da će jedan deo zaposlenih i njihove porodice, ostati bez prihoda za život.\nUz sve to, kako je svojevremeno potvrdio potpredsednik sindikata GSP-a Miroslav Jovanović, gradska vlast je tender raspisala samoinicijativno, bez konsultacija sa javnim prevoznikom. Nije bila čak urađena ni studija koja bi pokazala da će privatnik te poslove kvalitetnije i jeftinije da obavlja nego sam GSP Beograd. Sve je urađeno skriveno i tajno, a uz to i veoma brzo, tako da se nameće zaključak da je pomenuti konzorcijum pre samog raspisivanja tendera bio proglašen za pobednika.\nKo sve stoji iza ovog, očigleno sumnjivog posla, da li je on bio opravdan kao što se javnosti prikazuje i ko je iz gradske vlasti i vladajućih struktura umešan u celu priču, pokazaće vreme, ono što smo uspeli da saznamo do sad je sledeće.\nPre nešto više od godinu dana na tenderu koji je raspisao GSP Beograd, posao vredan 320.000 evra mesečno, dobile su firme “Apex Solution Tećnology” d.o.o, “Lanus” d.o.o iz Beograda i “Kent Kart” iz Istanbula.\nDugo vremena se nije znalo ko stoji iza ovih, srpskom tržištu nepoznatih firmi, međutim, vesti online su ovoh dana objavile, da je jedan od menadžera Veljko Vlahović, sin bivšeg ministra Aleksandra Vlahovića i visokog funkcionera Demokratske stranke(po nama dostupnim podacima ime njegovog sina je Vojislav).\nZanimljivo je, da je Lanus d.o.o. 2008. pripojio firmu PHT International, koja je tada bila u vlasništvu Radeta Terzića, bivšeg tužioca, smenjenog u operaciji “Sablja”.\nDrugi vlasnik firme PHT International je Tahir Hasanović, nekadašnji visoki funkcioner Nove demokratije, a sada sekretar Regularne masonske lože Srbije.\nInače, gospodin Tahir Hasanović je na poslednjim izborima za velikog majstora Regularne velike lože Srbije, koji su bili održani početkom decembra prošle godine, imao skoro 50 glasova manje od novo izabranog velikog majstora srpske lože Ranka Vujačića.\nTahir Hasanović je i član borda direktora nevladine organizacije EAST-WEST Bridge, i njegovu zvaničnu biografiju možete videti putem ovog linka, a u istoj stoji i da je bio predsednik upravnog odbora firme PHT International, (http://ewb.rs/member.aspx?id=3).\nIstažujući, došli smo do podataka da je firma “Apex Solution Tećnology” d.o.o, osnovana 24.03.2009. sa upisanim kapitalom od 500 eura, kao i firma “Lanus” d.o.o 12. 06.2007. sa istim kapitalom(što se može videti po fotografijama, dole).\nCeo posao oko uvođenja ovog sistema prodaje karata i kontrole prevoza, je bio obavijen velom tajne, što pruža mogućnost manipulacije i nezakonitih radnji.


Ko je magnet za muškarce, a ko je uvek u centru pažnje! Žena OVAN odmah će privući mušku pažnju, Žena RAK privlači kao magnet, LAVICA zavodi vragolastim pogledom a ŠKORPIJA deluje fatalno na suprotan pol! – NE LOMI MI SRCE\nKo je magnet za muškarce, a ko je uvek u centru pažnje!? Iako vam je jasno da muškarci na ženi prvo zapaze njene fizičke atribute, grudi, struk, noge, kosu, oči, ipak nisu imuni ni na šarm, govor tela, držanje, stav…\nKada muškarci čuju vaš topao i prijatan glas, već su gotovo zaljubljeni, a nesvesni da polako upadaju u zamku šarmantne dame.\nPotpuno ćete ih opčiniti ako uz to imate i zanosan hod, izražen pogled i lepu kosu.


Film "Gospodar Pariza" na repertoaru bioskopa Leskovačkog kulturnog centra - Dnevnik Juga\nPočetna / KULTURA / Film „Gospodar Pariza“ na repertoaru bioskopa Leskovačkog kulturnog centra\nS. Zdravković 28/03/2019\tKULTURA, Leskovac Ostavi komentar\nFilm: GOSPODAR PARIZA\nod 28.03. do 03.04.2019.\nProjekcije filma od 19h\nŽanr: avantura, istorijski\nUloge: Olga Kurylenko, Vincent Cassel, Freya Mavor\nZa vreme vladavine Napoleona Fransoa Vidok je jedini čovek koji je pobegao iz najvećeg zatvora zemlje. Ostavljen da umre nakon poslednjeg spektakularnog bega, bivši osuđenik pokušava biti zaboravljen pod maskom jednostavnog trgovca. Nakon što bude optužen za ubistvo koje nije počinio, dobija priliku da se pridruži policiji u borbi protiv podzemlja, u zamenu za slobodu. Uprkos odličnim rezultatima, izaziva neprijateljstvo svojih kolega, policijskih službenika, ali izaziva i bes podzemlja…\nPrethodni „Balkanska međa“ od večeras ponovo u bioskopu\nSledeći Droga sakrivena u torbi za lap top


Cene nafte su pale danas pošto su razočaravajući ekonomski podaci iz Kine i nastavak napetosti između Pekinga i Vašingtona podrili uverenje trgovaca da će vodeći proizvođači "crnog zlata" srezati isporuke u skladu sa dogovorom koji su postigli prošle nedelje.\nNaftni fjučersi su pali za čak 2,6 odsto u Njujorku prvog trgovačkog dana nakon postizanja dogovora između Rusije, Saudijske Arabije i ostalih članica Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEK) o smanjenju proizvodnje radi stabilizacije cena, izveštava agencija "Blumberg".\nFjučersi američke "lake" nafte WTI za isporuku u januaru skliznuli su naniže za 1,8 odsto, na 51,67 dolara za barel, na prepodnevnom trgovanju na berzi u Njujorku.\nSevernomorska nafta "brent" za dostavu u februaru je pala za 63 centa na 61,04 dolara na londonskoj berzi ICE Fjučers Evropa.\nNafta se, ocenjuje "Blumberg", tako pridružila globalnoj rasprodaji akcija i robe na berzama, nakon što su statistički podaci pokazali da je kineski uvoz porastao manje nego što je očekivano, i nakon što je Kina uputila protest američkom ambasadoru zbog hapšenja izvršne direktorke telekomunikacione kompanije Huavej.\nDogovor OPEK-a i njenih partnera odbacuje poziv predsednika SAD Donalda Trampa da "slavine ostanu otvorene", budući da se njime predviđa smanjenje više od 1,0 odsto globalne proizvodnje nafte.\nSirova nafta je skliznula sa četvorogodišnjeg maksimuma početkom oktobra, kada je Vašington pokušao da ublaži šok od ponovnog uvođenja sankcija na iranski izvoz nafte tako što su američki proizvođači podigli pumpanje do novih rekordnih nivoa.\n"Sporazum OPEK-a potvrđuje snagu dvogodišnje saradnje Saudijske Arabije sa Rusijom i pokazuje da je prestolonaslednik princ Mohamed bin Salman spreman da se suprotstavi Trampovim željama i posle ubistva DŽamala Kašogija", ocenjuje njujorška agencija.