Gran Turismo Sport dobija mikrotransakcije, 10 meseci nakon izlaska - PLAY!\nGran Turismo Sport dobija mikrotransakcije, 10 meseci nakon izlaska\nNasuprot rastućem trendu u kojem neki developeri odustaju od praksi loot kutija i mikrotransakcija, Polyphony Digital i Soni nakon 10 meseci u svoju popularnu trkačinu, Gran Turismo Sport ubacuje mikrotransakcije.\nMikrotransakcije će igračima služiti za kupovinu automobila u zamenu za pravi novac, a tačne cene još uvek nisu poznate, ali je u regionima gde su one već dostupne otkriveno da cene idu oko 3-4 dolara.\nKao i u prethodnim mesecima, Gran Turismo Sport je i u julu postao bogatiji za još više besplatnog sadržaja – Saint-Croix trkačku stazu u više izdanja i furiozni Mercedes AMG W08.\nBesplatan sadržaj na stranu, stvarno je zanimljivo videti da neki studio naknadno implementira mikrotransakcije, i to usled opšte pobune protiv ovakvih elemenata u igri, a sa druge stane Majkrosofta Forza ostaje bez istih.\nOstaje da vidimo reakcije zajednice kada one zvanično postaju dostupne u svim regijama od 2. avgutsta, a veliki broj igrača je već iskazao svoje nezadovoljstvo.\nRelated Items:apdejt, Gran Turismo Sport, mikrotransakcije, Polyphony Digital, Sony


Protest studenata zbog dodatne naplate redovnih troškova studiraanja - Novi Sad\nProtest studenata zbog dodatne naplate redovnih troškova studiraanja\n09:10:00 06.10.2016, Komentara: 1\nNovi Sad - Studenti okupljenji u Studentski pokret, ali i svi koji im se pridruže, održaće u sredu 12. oktobra protest u kome zahtevaju da se prekine dodatna naplata redovnih troškova studiranja na svim fakultetima i visokim školama Univerziteta u Novom Sadu.\nProtest će početi u podne u univerzitetskom kampusu na Trgu Dositeja Obradovića kod fontane.\nStudenti će protestom zahtevati ukidanje naplate upisa u narednu godinu, plaćanja prijave prijemnog ispita, overa semestra, prijave ispita, administrativnih troškova, usluga biblioteke i čitaonice, troškova izrade radova, izdavanje potvrda, diploma, izdavanja dokumenata, kao i svih ostalih troškova koje fakulteti naplaćuju bez osnova.\nU Studentskom pokretu podsećaju da je Savet Univerziteta u Novom Sadu, na predlog Senata Univerziteta u Novom Sadu, na sednici održanoj 27. februara 2015. godine, odlučio da u redovne usluge koje visokoškolska ustanova pruža spadaju najmanje jedna prijava ispita i usluge administrativno - stručnih službi u vezi sa funkcionisanjem fakulteta, u sedištu.\n"Dakle, ove usluge su regulisane školarinom/budžetskim statusom za jednu školsku godinu, i fakulteti ih ne smeju dodatno naplaćivati. Na osnovu prethodno iznetog, zahtevaćemo od fakulteta da iskoriste autonomiju visokoškolskih ustanova i svoje pravne akte (statute fakulteta) usklade sa odlukom koju je doneo Savet Univerziteta u Novom Sadu i prestanu sa dodatnom naplatom redovnih usluga i troškova studiranja", navodi se u poyivu na protest.\nStudentski pokret još zahteva potpunu transparentnost u radu fakulteta, ažurno objavljivanje finansijskih izveštaja dostupnim javnosti te jasno navedene prihode i rashode i bilans stanja, kao i sprečavanje i sankcionisanje bilo kakve vrste nepotizma, odnosno jače poštovanje uslova konkursa pri zapošljavanju mladih istraživača, asistenata i dodatnog nastavnog kadra.\ntome se mora stati na put mnogo su baghati za rad svoje plate


ZELENSKI SE NADA „ISTORIJSKOJ NEDELJI“\nAmerički vrhovni sud uskoro donosi bitnu odluku vezanu za zagađenje životne sredine, piše Njujork tajms. Vlast u Britaniji neće za sto sa sindikalcima železnice koji najavljuju trodnevni štrajk, izveštava Gardijan. Ukrajinski predsednik nada se pozitivnoj odluci EU o statusu kandidata, prenosi Ukrinform. Lavrov kaže da Vašington neće uspeti Rusiji da oduzme pravo glasa, objavljuje RT. Proširenje EU ponovo je u žiži javnosti, navodi Politika\n(Ilustracija, Republikanci iz Teksasa usvojili su stav da su izbori 2020. prema kojima je Džo Bajden postao predsednik SAD, bili neregularni, objavljuje ruska državna medijska kuća RT)\nU američkom Vrhovnom sudu očekuje se odluka koja bi ozbiljno promenila propise vezane za zagađenje životne sredine. Britanska vlast našla se na meti kritike zbog odbijanja da se uključi u pregovore sindikata železnice koji su najavili trodnevni štrajk. Ukrajinski predsednik najavljuje „istorijsku nedelju“ za Ukrajinu, nadajući se pozitivnoj odluci EU o statusu kandidata. Ruski ministar spoljnih poslova istakao je da Vašington želi da Moskvi oduzme pravo glasa i prisili je na sopstvena pravila. Zbog trenutne situacije i rata u Ukrajini, proširenje EU je ponovo jedna od centralnih tema.\nOdluka o zagađenju\nOčekuje se da većina konzervativaca u američkom Vrhovnom sudu idućih dana donese odluku koja bi ozbiljno mogla da ograniči nadležnost Federalne vlasti nad kontrolom emitovanja karbon dioksida iz energetskih centrala, nad zagađenjem koje opasno zagreva planetu. Ali, to je samo početak, piše na prvoj strani Njujork tajmsa. Naime, u pitanju je neobičan slučaj Zapadne Virdžinije protiv Agencije za zaštitu prirode, koji je rezultat koordinisane, višegodišnje strategije republičkog tužioca, aktivista konzervativaca i njihovih finansijera, među kojima neki imaju veze sa naftnom i industrijom uglja, da se iskoristi pravni sistem da bi promenio zakon o zaštiti životne sredine.\n„Kolumbija izabrala levičarskog lidera“, još jedan je naslov na prvoj strani. Naime, Kolumbija će po prvi put imati predsednika-levičara. Gustavo Petro, bivši revolucionar i pravnik, pobedio je u nedelju na izborima, obraćajući se biračima koji su decenijama bili frustrirani siromaštvom i nejednakošću pod konzervativnim vođstvom. Petro je obećao da će proširiti socijalne programe, oporezovati bogate i udaljiti se od ekonomije koju je nazvao „previše zavisnom od fosilnih goriva“.\nTrodnevni štrajk železnice\nVlast se suočava sa sve većim nezadovoljstvom nakon što je odbila da se uključi u razgovore da spreči najveći železnički štrajk u poslednje tri decenije dok milione ljudi čekaju otkazani polasci a sindikalne vođe upozoravaju da bi akcija mogla da se proširi, piše britanski Gardijan na prvoj strani. Čak 40.000 radnika najavilo je učešće u trodnevnom štrajku ove nedelje, a ministar Grant Šaps persistira na činjenici da nije posao vlade da pregovara sa sindikatima o plati, uslovima, otkazima i bezbednosti. Džejk Beri, član Konzervativne partije i bivši ministar železnice, bio je među onima koji su podržali stav da bi ministri trebalo da sednu za sto sa Netvork rejl koji je u vlasništvu države, sa železničkim kompanijama i sindikatima.\nVodeće svetska organizacija za takmičenje u plivanju Fina usvojila je odluku da se zabrani učešće transrodnih sportista u elitnim ženskim takmičenjima što su mnoge plivačice pozdravile, ali što ovaj sport odvaja od stra većine drugih, još jedna je vo. Prema novoj odluci, transrodne žene moraju da dokažu da „nisu prošle kroz bilo koji deo muškog puberteta“. Zasnovana je na istraživanju panela naučnika kojim je pokazano da transrodne žene imaju značajnu prednost čak i nakon medicinskog smanjenja testosterona.\n„Istorijska nedelja“ za Ukrajinu\nDirektor ukrajinskog Veća za nacionalnu bezbednost i odbranu Oleksij Danilov rekao je da je rat u Ukrajini daleko od toga da bude gotov, prenosi državna novinska agencija Ukrinform. „Ruske snage imaju prednost u artiljeriji i teškom naoružanju. To ne plaši naše borce, držimo svoje pozicije. S vremena na vreme uzvraćamo kontranapadima. Ali rat i dalje traje, daleko smo od toga da je gotov“, rekao je Danilov. Auf je istakao da je situacija na frontu „puna tenzija i komplikovana“.\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski rekao je da će ova nedelja biti istorijska za Ukrajinu, objavljuje takođe Ukrinform. „Istorijska nedelja počinje, nedelja kada ćemo čuti odgovor od Evropske unije po pitanju stutusa kandidata Ukrajine. Već imamo pozitivnu odluku Evropske komisije, a krajem nedelje imaćemo i odluku Evropskog veća. Mislim da je svima očigledno da smo von 1991. imali malo takvih sudbonosnih odluka za Ukrajinu, kakvu sada očekujemo. I uveren sam da samo pozitivan odgovor odgovara interesima čitave Evrope“, naveo je šef države.\nLawrow: SAD neće uspeti\nRepublikanci iz Teksasa usvojili su stav da su izbori 2020. prema kojima je Džo Bajden postao predsednik SAD, bili neregularni, objavljuje ruska državna medijska kuća RT. Ovo je prvi put da su se republikanci sastali uživo od 2018. godine. Većina republikanaca veruje da su izbori 2020. bili pokradeni, dok nedavno istraživanje pokazuje da je sedmoro od 10 članova ubeđeno da Bajden nije legitimno izabran, uprkos dvogodišnjim suprotnim tvrdnjama.\nPravi cilj američkog dostavljanja oružja Ukrajini jeste da se Rusiji oduzme nezavisni stav na međunarodnoj sceni, rekao je ruski ministar spoljnih poslova, a prenosi RT u odvojenoj vesti. Vašington želi da se Moskva ne pita za međunarodne probleme, „ali u tome neće uspeti“, rekao je Sergej Lavrov. „Pokušavaju da sprovedu ono o čemu odavno javno govore: da Rusija treba da zna gde joj je mesto, da ne treba da odlučuje o međunarodnim stvarima, da mora da se povinuje pravilima koja postavljaju SAD“, istakao je on, dodajući da je i Vašington očigledno svestan da od toga nema ništa.\nProširenje EU pod reflektorima\n„’Non-pejperi’ – šansa ili zamka za Srbiju“, glavni je naslov na prvoj strani Politike. „Dok jednom ne smrkne, drugom ne svane – da nema rata na tlu Ukrajine, pitanje je kada bi politika proširenja Evropske unije bila pod ovako jakim briselskim reflektorima kao što je ovih dana“, stoji u tekstu. Otuda „desant“ evropskih zvaničnika na region zapadnog Balkana kao „glavnom dvorištu unutar EU“ i „non-pejpera“ sa idejama kako ga čvršće vezati za Evropu.\n„Kako je Poljska postala zaštitnik Ukrajine“, još jedan je naslov u vrhu prve strane. „Poljska može biti istinski nezavisna samo u slučaju nezavisnosti Litvanije, Belorusije i Ukrajine, dok dominacija Rusije nad ovim zemljama otvara put porobljavanju Poljske“, pisao je pre oko pola veka u Parizu Ježi Gjedrojć, poljski emigrantski intelektualac. Naime, interesi Poljske se prilično podudaraju sa aktivnostima SAD i Velike Britanije u ovom delu Evrope, ali se s podozrenjem posmatraju iz Pariza i Berlina.\nHrkalović opet optužila Stefanovića\nBivša državna sekretarka MUP-a tvrdi da je bivši ministar policije bio na vezi sa kriminalnim klanom, prenosi Danas uz naslov „Hrkalović ponovo optužuje Stefanovića“.\n„Tako počinje svaki diktatorski režim da se kruni. Tako je bilo za vreme Miloševića, tako je i sada“, kaže Borivoje Borović. Vuk Cvijić ističe da nismo saznali kakvi su njeni kontakti sa grupom Janičari koje je vodio pokojni Aleksandar Stanković. Nebojša Stefanović navodi da je „nebrojeno puta lako i argumentovano razobličavao laži i izmišljotine kriminalnih klanova“.\nNa sednici Skupštine Beograda danas se za prvog čoveka grada bira Aleksandar Šapić, objavljuje list u vrhu strane. Naslov teksta je „Gradonačelnik sa sumnjivom diplomom doktora nauka“.


„Oni koji su imali 90.000 dinara penziju, imaće više od 100.000 dinara. Moja posebna želja je da penzionerima sa primanjima do 30.000 dinara dodatno povećamo penzije. Njih više od milion najviše su dali za svoju zemlju i oni morjau da osete boljitak“, kazao je Vučić novinarima u Nikincima.\n„Prestižemo polako sve zemlje u regionu, a neke sustižemo. Ne želimo da ih prestignemo po primanjima koje niko nije zaradio, već poboljšanjem ekonomskog sistema koji posluje po tržišnim principima“, objasnio je Vučić.


Displaying items by tag: br642 musicloverparadise.com\nHUMANITARNA AKCIJA: Pomoć Ivani\npetak, 29 novembar 2013 00:00\nNastavlja se serija humanitarnih akcija koji je pre mesec dana inicirala Kancelarija za mlade opštine Bečej sa ciljem prikupljanja novca za lečenje i oporavak sugrađanke Ivane Ćurčić, koja je nedavno operisala tumor na kičmi.\nKoncert folklornih ansambala: Čuvari tradicije\n„Čuvari tradicije“ je naziv koncerta na kom su u subotu u hali Ustanove za sportsku i kulturnu aktivnost omladine „Đorđe Predin-Badža“ pred oko dve hiljade gledalaca, nastupili folklorni ansambli KUD „Bambi“ iz Beča, KUD „Vila“ iz Novog Sada i ANIP „Đido“ Gradskog pozorišta iz Bečeja.\nPrva banka Filadendron produkcije\nKako bih u prigodnom tonu otpočeo tekst o desetogodišnjici Filadendron produkcije, bečejskog amaterskog kino kluba, namislio sam da se bliže obavestim o filadendronu, biljci.\nGradsko pozorište: Bečej sniva miran san\nJedna od poznatih i popularnih muzičkih zvezda sa prostora bivše Jugoslavije, koga publika pamti kao vođu grupe „Haustor“, Darko Rundek gostovao je u Bečeju 16. novembra, sa svojim bendom „Rundek Cargo Trio“, koji čine i Izabel i Dušan Vranić.\nGalerija Krug: Slavni sinovi ravnice\nU Galeriji „Krug“ Gradskog pozorišta 20. novembra otvorena je izložba slika „Slavni sinovi ravnice“ arhitekte i slikara Milana Stojkova iz Sombora.\nStoni tenis: Prva savezna liga (ž)\nU 6. kolu I savezne lige stonoteniserke Vojvodine su bile domaćin ekipi Zmajeva. Gradištanke su u neizvesnom meču pobedile rezultatom 4:3. Dve pobede je ostvarila Edina Benke, po jednu Aneta Poljak i dubl Benke-Poljak.\nU 7. kolu, odigranom 25. novembra, Gradištanke su gostovale u Nišu, ekipi Josip Kolumbo, gde su i poražene rezultatom 4:0. Čak pet setova se završavalo na razlike. U 8. kolu 7. decembra Gradištanke dočekuju ekipu Sloge iz Ostojićeva.\nI Vojvođanska liga (m)\nU I. vojvođanskoj ligi za muškarce ekipa Vojvodine je u 6. kolu bila gost ekipi Vojvodina 2011 iz Novog Sada. Gradištanci su pobedili rezultatom 4:0. Po jednu pobedu ostvarili su Akoš Benke, Ištvan Poljak, Peter Tot i dubl Poljak-Benke.\nU 7. kolu, 30. novembra, ekipa Vojvodine dočekuje ekipu Partizana iz Šida. Nakon šest kola Gradištanci imaju šest pobeda i jedina su neporažena ekipa u ligi.\nPlivanje: „Voša 2013“\nSedmoro plivača PK „Svim star“ iz Bečeja osvojilo je sedam medalja na plivačkom mitingu „Voša 2013“ koji je održan 16. i 17. novembra u Novom Sadu uz učešće 284 plivača iz 25 klubova iz Bugarske, Mađarske, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Slovenije, Crne Gore i Srbije. Plivačice „Svim stara“, Jovana Đurić i Jelena Ječanski su na takmičenju nastupale u sastavu Plivačkog saveza Vojvodine u okviru programa Perspektivnost plivanja Vojvodine. Najbolji rezultat iz bečejskog kluba ostvarila je Deana Babić sa dva prva mesta na 100 metara leđno i kraul, Nikola Ratkov je osvojio prvo mesto na 200 metara kraul i drugo mesto na 200 metara mešovito. Milan Mihajlović je bio drugi na 100 metara prsno, a Anđela Babić je osvojila drugo mesto na 200 metara mešovito. Ana Jeftenić je zaslužila bronzanu medalju na 100 metara prsno, a Jelena Ječanski za PSV je osvojila prvo mesto na 200 metara mešovito i drugo na 100 metara kraul, dok je Jovana Đurić bila prva na 200 metara kraul i druga na 200 metara mešovito.\nŠkolsko okružno prvenstvo\nNa Školskom okružnom prvenstvu u plivanju u Novom Sadu 20. novembra, iz osnovnih i srednjih škola iz Bečeja učestvovalo je 37 učenika. U grupi učenika od prvog do četvrtog razreda prvo mesto je osvojio Uroš Kovačev iz OŠ „Zdravko Gložanski“ na 50 metara prsno, Jovana Ječanski iz iste škole takođe je bila prva na 50 metara leđno, kao i Zita Seke iz OŠ „Sever Đurkić“ na 50 metara prsno. Drugoplasirani je bio Filip Jeftenić iz OŠ „Zdravko Gložanski“ na 50 metara delfin, a treće mesto je osvojila Georgina Šanta iz OŠ „Sever Đurkić“ na 50 metara prsno.\nBečejci su bili uspešni i u kategoriji učenika petih i šestih razreda: prvo mesto je osvojio Vukašin Vukanić iz OŠ „Zdravko Gložanski“ na 50 metara leđno, a drugi je bio Milan Mihajlović iz OŠ „Zdravko Gložanski“ na 50 metara prsno.\nUčenici sedmih i osmih razreda osvojili su najviše drugih mesta. Drugoplasirani su bili Jelena Ječanski iz OŠ „Zdravko Gložanski“ na 50 metara leđno, Ana Jeftenić iz OŠ „Zdravko Gložanski“ na 50 metara prsno i Bence Balzam iz OŠ „Sever Đurkić“ na 50 metara delfin. Treće mesto zaslužio je Viktor Mesaroš iz OŠ „Sever Đurkić“ na 50 metara kraul.\nU kategoriji učenika srednjih škola Aron Šinkovič iz Ekonomsko-trgovinske škole osvojio je drugo mesto na 100 metara kraul.\nPrvoplasirani i drugoplasirani takmičari izborili su plasman na Republičko prvenstvo škola Srbije koje će biti održana 3. decembra u Beogradu.\nŠorom sredom... 29. novembar 2013.\n• Na svakim izborima narod menja vlast, ali se vlast ne menja.\n• Kupi i vladaj!\n• Gore glave, pesimisti!\nPredavanje u kući braće: Tan Ekonomično grejanje\nPredavanje o toplotnim pumpama, odnosno o ekonomičnom grejanju i hlađenju, koje je u organizaciji Kluba stvaralaca i inovatora Društva intelektualaca „Braća Tan“ 20. novembra održano u spomen kući braće Tan, izazvalo je veliko interesovanje Bečejaca. Rudolf Agošton, inovator iz Horgoša, predstavio je auditorijumu jedan od mogućih načina ekonomičnog grejanja i hlađenja uz pomoć toplotne pumpe i korišćenje besplatnog potencijala zemlje i prirodnog okruženja. Agošton je rekao da se uloženi novac u ovakvu investiciju vraća u kratkom vremenskom roku.\nProblem sa manjkom prostora u Ekonomskoj školi: Ekonomci u Gimnaziji\nEkonomsko-trgovinska škola niz godina nema dovoljno prostora za nesmetan rad, te se deo nastave odvija u zgradi Gimnazije, međutim, ove godine to je izazvalo negodovanje učenika i roditelja, jer se nastava odvija u podrumskim prostorijama u Gimnaziji koje nisu adekvatne za izvođenje nastave.


Dačić poručio: Svaki napad na SPC je napad na srpski narod - Sputnjik Srbija\n20:38 26.12.2019 (osveženo 20:45 26.12.2019) Preuzmite kraći link\n„Zajedno, svi mi, zato što imamo samo jednu zemlju i jedan narod, srpski narod i Srbiju“, rekao je Dačić, na tradicionalnom novogodišnjem koktelu koji je upriličila Skupština grada Jagodine.\nMinistar je kazao i da je SPC svuda, u svim zemljama gde žive Srbi, bila najvažnija tačka održanja srpskog entiteta na tim prostorima.\nOn je rekao i da 2020. godinu treba iskoristiti da bi se učvrstilo državno jedinstvo i ojačala Srbija, da se postignu što bolji rezultati na ekonomskom planu i da „čvrsto branimo Srbiju“.\n„Nemojte da verujete nikome koji kaže da zbog Evrope ili bilo kog drugoga mi moramo da se odreknemo naših nacionalnih interesa. Naprotiv, mi moramo da branimo Srbiju da bismo mogli da idemo u Evropu“, istakao je Dačić.\nOn je naveo i da Srbija želi saradnju sa svima i da pruža ruku svima, ali da opet čvrsto stoji na svome: „Tuđe nećemo, a svoje ne damo“.\nŠef srpske diplomatije je kazao da želi da iduća godina bude godina mira, pomirenja i ekonomskog razvoja, da se grade vrtići, porodilišta, škole, da se ulaže u decu, škole, kulturu i budućnost.\n„Ovo nije stvar političke kampanje, već opstanka Srbije“, zaključio je Dačić.\nCrna Gora, Dačić


RONIOCI IZVUKLI TELO MLADIĆA (19) IZ JEZERA KOD MAJDANPEKA: Automobilom sleteo u Veliki Zaton sa još dva druga - mediji.net\nTelo I. B. (19), koji je sinoć automobilom upao u jezero Veliki Zaton u Majdanpeku ronioci su našli danas nešto posle 12 sati.\nNa mestu nesreće su, osim spasilačkih ekipa i brojni meštani i prijatelji mladića, kao i njegova majka.\nNesrećna majka na obali sve vreme doziva sina, sva u suzama.\nPodsetimo, I. B. je sa dvojicom drugova, L. G. (17) i V. Đ. (17) automobilom "pežo" sinoć oko 22 sata sleteo u jezero. Vozač koji se zadesio iza njih uspeo je da iz vode izvuče L. G. i V. Đ., dok je I. B. potonuo sa vozilom.\n- Ronioci Žandarmerije od jutros...\nroniociViše od 100 tekstova\nGradski Štab za vanredne situacije u Boru saopštio je da je kod devet osoba potvrđeno prisustvo korona virusa, da je izlečeno deset osoba, kao i da je na teritoriji grada 201 aktivni slučaj virusne infekcije.\nPrema rezultatima testova koji su tokom vikenda dostavljeni kladovskom Zdravstvenom centru prisustvo korona virusa potvrđeno je kod još šest osoba, od virusne infekcije oporavilo se osmoro pa su aktivno pozitivna 44 pacijenta.


15-06-2021 11:32 Svet Planeta\nPredsednik SAD DŽozef Bajden rekao je da Ukrajina mora da iskoreni korupciju i da ispuni ostale kriterijume ukoliko želi da se priključi NATO savezu.\n"Činjenica je da i dalje moraju da se bore protiv korupcije. U međuvremenu, učinićemo sve da stavimo Ukrajinu u poziciju da može da se suprotstavi ruskoj agresiji, da osigura fizičku bezbednost", izjavio je Bajden na samitu NATO u Briselu, preneo je Rojters.\nOn je, kako navodi britanska agenicja, dodao da ruska aneksija Krima i uloga Moskve u istočnom delu Ukrajine ne znači da Kijev nikada neće biti član Severnoatlantske alijanse.\nPredsednik Ukrajine Volodimir Zelenski rekao je ranije danas da od predsednika Bajdena želi da čuje jasno "da" ili "ne" kada je reč o davanju plana Ukrajini za pridruživanje NATO.\nKako je Zaharova oštro odgovorila NATO paktu pročitajte OVDE.


June 20, 2017 BANKE, Članci, CRNA GORA, INTERVJUI, SVE VIJESTI 1 Comment\nCrnogorske banke novac svojih deponenata čuvaju kod Centralne banke Crne Gore i međunarodnih banaka visokog kvaliteta koje za tu uslugu naplaćuju negativnu kamatnu stopu. Ove okolnosti su uticale i na kretanja kamatnih stopa u crnogorskom bankarskom sektoru, pa smo svjedoci konstantnog pada nivoa kamatnih stopa na depozite. rekao je u intervjuu za Pobjedu Mirza Vodopić, direktor Sektora finansijskih tržišta Hipotekarne banke AD Podgorica, u okviru koga se obavljaju poslovi upravljanje sredstvima banke, trgovine valutama i upravljanje portfoliom finansijskih instrumenata banke na svjetskim tržištima, i pružaju usluge investicionog bankarstva za klijente banke.\nVodopić je član Švajcarskog dijela prestižnog CFA instituta koji okuplja profesionalce iz oblasti finansija iz oko 160 zemalja svijeta, sa sjedištem u Sjedinjenim Američkim Državama.\nPobjeda: U posljednje vrijeme su u javnosti pokrenula debata o mogućnosti uvođenja nultih ili negativnih stopa na depozite u Crnoj Gori. Objasnite nam da li takve teze imaju utemeljenja na domaćem bankarskom tržištu i koji su ekonomski motivi za ovakva razmatranja.\nNegativne kamatne stope su realnost sa kojom su domaće banke već suočene posljednjih nekoliko godina zahvaljujući netradicionalnim stimulativnim monetarnim mjerama centralnih banaka širom svijeta. Crnogorske banke slobodna novčana sredstva svojih klijenata čuvaju kod međunarodnih banaka visokog kvaliteta koje za tu uslugu naplaćuju negativnu kamatnu stopu i do -0,4%, kao i na računima kod Centralne banke Crne Gore, koja do skoro nije naplaćivala kamatu na sredstva koje su domaće banke deponovale na računima kod crnogorskog bankarskog regulatora. Međutim, od nedavno su domaći bankari suočeni sa izazovima koje donose nova pravila Centralne banke Crne Gore, prema kojima su crnogorske banke dužne plaćati naknadu od 0,3% na novčana sredstva koja deponuju kod Centralne banke Crne Gore, što predstavlja suštinsko uvođenje negativne kamatne stope i na crnogorsko bankarsko tržište po uzoru na veliki broj Evropskih zemalja. Ove okolnosti su uticale i na kretanja kamatnih stopa u crnogorskom bankarskom sektoru, pa smo svjedoci konstantnog pada nivoa kamatnih stopa na depozite u bankama, koje su se u posljednjih pet godina sa prosječnog nivoa od oko 3% pali na oko 1 %. Što se tiče klijentskih depozita, ne očekujem da bi u ovom period kamatne stope prešle u negativnu zonu zbog navedenih okolnost, ali se dalji trend pada kamatnih stopa određenih klasa depozita svakako može očekivati. Ono što je najveći izazov za banke u narednom periodu je suočavanje sa činjenicom da će novčana sredstva koja banke ne plasiraju na tržištu imati svoju eksplicitnu cijenu, koja će opterećivati sve banke sa smanjenim aktivnostima kreditiranja i investiranja.\nPobjeda: Dobit Hipotekarne banke je rasla i u periodu pada kamatnih stopa i sužavanja kamatnih marži. Koje ste aktivnosti na finansijskim tržištima preduzeli koje su pomogle ovakvom ishodu?\nPrve korake u poslovima na finansijskim tržištima Hipotekarna banka je napravila još 2008. godine kada smo naše usluge obogatili formiranjem kastodi banke, ubrzo nakon što je Komisija za hartije od vrijednosti donijela pravila kojim je regulisana ova oblast. Nakon toga 2010. godine smo dobili i licencu za obavljanje brokerskih poslova. U predstojećim godinama Hipotekarna je bila dominatna banka po vrijednosti imovine na kastodi računima: više od polovine ukupne vrijednosti na kastodi računima u Crnoj Gori bila je imovina kastodi klijenata Hipotekarne banke. Upravo smo u tom periodu počeli razvijati saradnju i partnerstvo sa najvećim svjetskim imenima u investicionom bankarstvu i kastodi uslugama.\nVeć od 2013. godine na domaćem bankarskom tržištu počinje se osjećati slabljenje potražnje za kreditima, što je koindiciralo sa početkom velikih promjena na tržištu novca koje su dovele do neočekivano dugog trenda pada kamatnih stopa do negativnih nivoa, koji traje i danas. Suočeni sa povećanjem novčane mase sa jedne i negativnim kamatnim stopama na tržištu novca sa druge strane, banke su bile motivisane da narastajuće viškove likvidnosti plasiraju na finansijskim tržištima, investirajući uglavnom u hartije od vrijednosti visokog kvaliteta. Zbog trendova kretanja kamatnih stopa, bankama je postalo sve teže da zadrže isti nivo rezultata poslovanja bazirajući se isključivo na tradicionalnim bankarskim poslovima. Hipotekarna banka je rano prepoznala ovaj trend, i aktivno kreirala svoj investicioni portfolio hartija od vrijednosti, oslanjajući se na direktnu saradnju sa ključnim međunarodnim finansijskim institucijama sa dugom bankarskom tradicijom, privilegovanim pristupom širokom dijapazonu finansijskih proizvoda i visokom koncentracijom kompetentnosti. Naša prva investicija u međunarodne obveznice iznosila je 200 hiljada dolara. Danas upravljamo sa portfoliom hartija od vrijednosti vrijednim 105 miliona eura.«\nTrgujemo dominantno sa međunarodnim dužničkim instrumentima tj sa korporativnim i državnim obveznicama sa solidnim rejtingom na tržištima širom svijeta. Portfolio hartija od vrijednosti banke ima karakteristike niskog rizika i stabilnog prinosa, obzirom da banka optimizuje svoje potrebe za likvidnošću na način da smanji dinamiku obrta hartija od vrijednosti u vlasništvu tj potrebu za čestim rebalansiranjem portfolia.\nPobjeda: Koliki su bili efekti Hipotekarne banke od ulaganja u hartije od vrijednosti i trgovinu finansijskim instrumentima?\nU posljednjih nekoliko godine zarada banke od poslova na finansijskim tržištima se u prosjeku kretala od 2 do skoro 4 miliona eura godišnje. Ponosni smo na rezultate i bogato iskustvo u trgovanju finansijskim instrumentima koje smo stekli radeći za svoj račun.\nPobjeda: Kako se rezultati vaših aktivnosti mogu odraziti na vaše klijente, u prvom redu štediše koji su suočeni sa padom kamatnih stopa?\nHipotekarna banke je zbog svoje veličine sistemski važna banka u Crnoj Gori, pa je očekivano da sa naše pozicije budu inicirane nove paradigme modernog bankarstva, oličene prvenstveno u novim personalizovanim servisima i digitalnim tehnologijama. Obzirom da na našu široku deponentsku bazu utiče stalan pad kamatnih stopa, kao i nedostatak alternativnih mogućnosti za štednju, nastojimo da edukativno djelujemo prema klijentima, kako bi dopunili tradicionalne načine štednje sa investicionim servisima koji su karakteristični za razvijena tržišta. U tom cilju, naš naredni korak je razvijanje poslova profesionalnog upravljanja imovinom klijenata banke, obzirom na stečena iskustva i profesionalni kadar sa ekspertizom na međunarodnim tržištima. Kako smo godinama unazad razvijali investicione servise i uspješno generisali dobit banci od ulagačkih aktivnosti, odlučili smo se da u narednom periodu stečenu ekspertizu stavimo na raspolaganje i našim klijentima. Naš cilj će biti pronalaženje pojedinačne strategije koja će ispuniti očekivanja naših klijenata na osnovu razumijevanja klijentovih potreba i očekivanja, usredsređujući se na performanse i očuvanje uloženog kapitala. Na osnovu svih promjena koje su drastično promijenile sliku bankarskog sektora Crne Gore u odnosu na period od 5 do 7 godina ranije, sa posebnim akcentom na globalna kretanja koja su negativno uticala na tradicionalne bankarske štediše, evidentno je da su sazrele potrebe klijenata za modernim finansijskim uslugama u Crnoj Gori.\nPobjeda: Šta u ovom trenutku Hipotekarna banka nudi klijentima iz spektra usluga sa finansijskih tržišta i kakvi su recentni trendovi?\nTrenutno klijentima nudimo usluge kupoprodaje širokog spektra finansijskih instrumenata koji se kotiraju na međunarodnim tržištima. Na tržištu je, za sada evidentan trend ulaganja građana u crnogorske državne obveznice, koje donose prinos do 3,5 % što je značajno više od prosječnih stopa na štednju stanovništva. Pored ulaganja u ove obveznice klijentima nudimo ulaganja i u ostale proizvode poput državnih i korporativnih obveznica u raznim valutama, inostranih investicionih fondova, indekse i druge finansijske proizvode.\nPobjeda: Koji je naredni proizvod koji klijenti mogu očekivati od Hipotekarne banke iz domena poslova sa finansijskih tržišta?\nU ovom periodu za klijente pripremamo i nove servise koji će uvezati poslove sa hartijama od vrijednosti sa kreditnim i štednim proizvodima. Naš cilj je da omogućimo štedišama da uz atraktivne kamatne stope i povećanu sigurnost uloga očuvaju i uvećaju svoj kapital kroz novu ponudu fleksibilnih depozita obezbijeđenih atraktivnim obveznicama ali i drugim hartijama od vrijednosti, kao i spcijalizovanih usluga iz domena privatnog bankarstva gdje svakom klijentu nudimo prilagođene investicione solucije kao alternativu klasičnim štednim proizvodima.\nPOJMOVIHipotekarna Banka INTERVJUI mirza vodopić Mirza Vodopić Hipotekarna\nPrevious Intervju Mirza Vodopić, Hipotekarna banka: Štednju povećava trgovina na finansijskim tržištima\nSljedeći Kinezi u Srbiji otvaraju farbiku električnih automobila\nCrna Gora mora da proizvodi kadrove a ne diplome!


Aktuelno, Srbija i region, Vesti — By taty on July 12, 2012 2:17 pm\nLider Jedinstvene Srbije (JS) Dragan Marković Palma izjavio je danas da će nova vlada biti izabrana 23. jula.\nOn je izrazio zadovoljstvo zbog toga što su Jagodina i koalicija Socijalističke partije Srbije, Partije ujedinjenih penzionera Srbije i JS ponovo imala ključnu ulogu u njenom formiranju.\n“To je prva srpska vlada od 2000. godine jer strani faktor nije uticao na to ko će biti premijer, kao što je to bilo ranijih godina. Građani Srbije su na izborima rekli šta žele, a mi smo se sami dogovorili”, rekao je Marković na proslavi gradske slave Petrovdana u Skupštini grada Jagodine.\nOn je dodao da je “važno da tu najavljenu vladu ne kritikuju oni koji su krojili sudbinu građanima Srbije poslednjih 20 godina”.\n“Nova vlada treba da realizuje ono što je obećavano u izbornoj kampanji i ono što su principi svih partija koje čine tu vladu. Nadam se da će i opozicija biti konstruktivna”, kazao je Marković.\nLider JS je poručio da je najvažniji konsenzus oko pitanja Kosova i Metohije i dodao da se svakog dana čuje apel nekog međunarodnog predstavnika da se taj problem reši.\n“Taj problem može da se reši tako što Srbija nikada neće priznati nezavisnost Kosova i Metohije i tako što će se nastaviti dijalog u Briselu između predstavnika kosovskih Albanaca i predstavnika Srba”, kazao je Marković.\nMarković je dodao da oni koji budu predstavljali Srbiju u tim pregovorima moraju da poštuju Ustav Srbije i ono što će biti zaključak Skupštine Srbije.\nTags: Dragan Marković Palma, Jedinstvena Srbija, Lider Jedinstvene Srbije, Nova vlada će biti izabrana 23. jula, Vesti iz Srbije, Vlada Srbije, Vladu dobijamo 23. jula\nViktorija Bekam – narandžasto, narandžasto…\nModna dizajnerka i bivša članica grupe Spice Girls Viktorija Bekam bila je sa suprugom Dejvidom na "Exit Fuller" partiju...


Tim Srbije spreman za Dejvis kup | Novine Toronto\nTim Srbije spreman za Dejvis kup\nMuška teniska reprezentacija Srbije otputovala je u Insbruk gde će od 25. novembra učestvovati na finalnom turniru Dejvis kupa. Put Austrije iz Beograda krenuli su Dušan Lajović, Filip Krajinović, Miomir Kecmanović, Nikola Ćaćić, selektor Viktor Troicki, trener Dušan Vemić, fizioterapeut Miljan Amanović i doktor Duško Spasovski.\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković priključiće se nacionalnom timu u Insbruku po završetku završnog Mastersa u Torinu.\nDejvis kup selekcija Srbije boriće se od 25. novembra do 5. decembra na finalnom turniru ovog prestižnog takmičenja, koji će biti održan u tri grada - Madridu, Insbruku i Torinu.\nSelekcija Srbije smeštena je u Grupu F sa Nemačkom i Austrijom, a međusobni mečevi igraće se u Insbruku.\nKrajinović i Lajović motivisani pred početak Dejvis kupa\nSrpski teniser Filip Krajinović rekao je da su treninzi i takmičenja u reprezentaciji posebni i da ekipa jedva čeka da joj se u Insbruku za mečeve u Dejvis kupu priključi prvi igrač sveta Novak Đoković.\n"Dve godine je proteklo od Madrida, od turnira koji je svima nama najdraži u toku godine, a to je kada igramo u reprezentaciji Srbije, za svoju zemlju i narod. Uvek nam je velika čast, odgovornost i zadovoljstvo biti deo tima Srbije, za nas su to uvek posebni dani kada smo svi zajedno, kada se družimo i zajednički svim snagama radimo na istom zadatku koji nema cenu jer je reč o borbi za trijumf Srbije", rekao je Krajinović, preneo je Teniski savez.\nSrpska reprezentacija priprema se u Insbruku za početak grupne faze Dejvis kupa.\nSa selektorom Viktorom Troickim i trenerom Dušanom Vemićem, osim Krajinovića rade i Dušan Lajović, Miomir Kecmanović i Nikola Ćaćić, a uskoro bi trebalo da im se priključi Novak Đoković, koji je u subotu igrao polufinale završnog ATP turnira u Torinu.\n"Jedva čekamo da nam se pridruži Novak i da budemo kompletni, da nastavimo još jačim tempom rad na terenu i maksmimalno spremni dočekamo takmičarski deo finalnog turnira Dejvis kupa", dodao je Krajinović.\nTakmičenje u Dejvis kupu trajaće od 25. novembra do 5. decembra, a ekipe su podeljene po grupama i igraće u Insbruku, Torinu i Madridu. Srbija je u Grupi F sa Austrijom i Nemačkom.\nPrvi meč Srbija igra 26. novembra protiv domaćina Austrije, a dan kasnije sledi duel sa Nemačkom. Obe pobede donose plasman u četvrtfinale i novi meč u Insbruku sa pobednikom Grupe C koji je zakazan za 30. novembar. Zbog karantina koji je Austrija uvela, svi mečevi Dejvis kupa odigraće se bez publike.Krajinović je rekao da ekipa dobro poznaje protivničke igrače.\n"Iako nisu u najjačim sastavima, to nam ne dozvoljava opuštanje, mi ćemo u mečeve uči svom snagom i silom da obavimo zadatak na najvišem nivou i verujem da nema bojazni po pitanju ishoda ovih mečeva, kao i četvrtfinala. Verujem u nas, verujem da ćemo prvi deo ispita finalnog turnira Dejvis kupa obaviti desetkom u Insbruku i na isti način nastaviti u Madridu, sve do finala i titule", naveo je Krajinović.\nLajović je rekao da je zadovoljan radom i uslovima u Insbruku.\n"Zaspimo i probudimo se u pravom raju, u srcu Alpa, u magiji prirode koju, iako smo kroz tenis proputovali ceo svet, do sada nismo doživeli. Imamo sve uslove za sjajan rad koji će verujem doneti i jedini rezultat koji želimo, a to je osvajanje 'salatare' ", rekao je on.\nLajović je rekao da su igrači razočarani što neće biti publike i velike podrške za Srbiju u Austriji, ali da su zadovoljni što takmičenje nije otkazano.\n"Ništa nam ne manjka, ne osećamo ni lokdaun jer nam je organizator priuštio sve uslove. Jedino što će nas osvestiti da ipak nije sve kao pre je to što neće biti publike. Navikli smo već na turnirima po svetu na ovakve situacije, ali nikada pre za reprezentaciju nismo igrali pred praznim tribinama. To ne znači da ćemo biti manje motivisani, u svaki meč ulazimo maksimalno oprezni i sa istim žarom za pobedom", dodao je on.\nU četvrtfinale plasiraće se i dve najbolje drugoplasirane reprezentacije iz svih grupa, a oni će četvrtfinala igrati u Madridu 1. i 2. decembra.


Avion Germanwings-a prinudno sleteo u Beograd - Aviatica\nAvion Germanwings-a prinudno sleteo u Beograd\nPutnici na letu od Rodosa do Kelna morali su da prenoće u Beogradu posle prinudnog sletanja aviona Germanwings-a na aerodrom Nikola Tesla.\nDatum / Date: 09.10.2016.\nAvion Airbus A319 nemačke avio-kompanije Germanwings-a prinudno je sleteo juče (8. oktobar 2016) na beogradski aerodrom usled pojave dima u putničkoj kabini.\nPutnici iz aviona koji je bio na liniji od Rodosa do Kelna odmah su evakuisani i autobusima prebačeni do aerodromskog terminala, a nadležne službe beogradskog aerodroma su izvršile proveru aviona. Utvrđeno je da se ne radi o požaru, ali je avion bez putnika nastavio let za Keln.\nNakon nekoliko sati Eurowings je ponovo isti avion (registarske oznake D-AGWD) poslao nazad u Beograd kako bi pokupili putnike koji čekaju nastavak putovanja, ali je negde iznad Frankfurta vraćen za Keln. Putnici koji su ostali na beogradskom aerodromu su potom smešteni u hotel, a Eurowings planira da danas pre podne po njih pošalje drugi avion.


Vučić negirao pisanje Jutarnjeg lista o njegovoj porodici\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić oštro je danas demantovao pisanje zagrebačkog Jutarnjeg lista koji objavio da nikoga iz njegove porodice nisu ubile ustaše.\n"Hrvatski Jutarnji list, inače blizak najvišim krugovima vlasti u Hrvatskoj, a valjda usled političkih poraza koji su doživeli posle napada na Srbiju, objavili su tekst u kome se rugaju ubijenim članovima porodice Vučić, govoreći kako ih ustaše, ustvari, nisu pobile", naveo je Vučić u saopštenju.\nOn je kazao da su ustaše ubile njegovog dedu, kao i više članova najbliže familije njegovog oca na početku Drugog svetskog rata.\nVučić je naveo da je na strani očeve majke stradao još veći broj ljudi koji su ubijeni samo zato što su Srbi, dok su "u poslednjem ratu sve kuće Vučića, kao jedne od najuglednijih srpskih porodica, srušene i spaljene".\n"Na kraju, ne mislim da sam manje ili više vredan zbog toga što sam Srbin pravoslavne vere. I pored svega što se mojoj porodici dogodilo, veoma poštujem i Hrvate i sve ljude katoličke veroispovesti i želim da nam se nikada ne ponove ni 1941, ni 1991. godina", rekao je Vučić.\nVučić je naveo da "onima koji brane ustaše i koji prikrivaju njihove zločine" želi manje mržnje i da veruje da će shvatiti i razumeti da "prljavim napadima i besmislenim izmišljotinama nisu doneli ništa dobro ni svojoj zemlji ni svojoj budućnosti".\n"Srbi i Hrvati imaju bolju i drugačiju budućnost od one koju joj žele pojedini medijski i politički poslenici iz Hrvatske", naveo je Vučić u izjavi koju je potpisao kao "sin običnog srpskog izbeglice".


Aron Sorkin scenarista filma o Stivu Džobsu | Novosti.rs\nAron Sorkin scenarista filma o Stivu Džobsu\n25. 10. 2011. u 14:17\nScenarista filma "Društvena mreža", Aron Sorkin, u pregovorima je sa filmskim studijom Soni o pisanju scenarija za film o životu nedavno preminulog osnivača kompanije Apple\nLOS ANĐELES - Scenarista filma "Društvena mreža", Aron Sorkin, u pregovorima je sa filmskim studijom Soni o pisanju scenarija za film o životu nedavno preminulog osnivača kompanije Apple, Stiva Džobsa.\nKako piše Los Anđeles tajms, Sorkin bi trebalo da napiše scenario na osnovu zvanične Džobsove biografije čiji je autor Volter Isakson.\nSorkinov izbor se prosto nametnuo, smatra list, iako bi učešće poznatog scenariste moglo da zakomplikuje projekat jer je lično poznavao Džobsa.\nVAŽAN DAN ZA SRBIJU: Vučić - Zajedno možemo mnogo da uradimo, radovi na pruzi gotovi do novembra iduće godine!\n12:30 VAŽAN DAN ZA SRBIJU: Vučić - Zajedno možemo mnogo da uradimo, radovi na pruzi gotovi do novembra iduće godine!


BANJALUKA – Laktaški “Integral inženjering”, najveća privatna kompanija u RS, dobila je dozvolu Komisije za hartije od vrijednosti za upis osnivačke emisije akcija u registar emitenata, čime se privodi kraju proces uvrštenja te kompanije na Banjalučku berzu.\nDa bi ta kompanija izašla na berzu, navode u Komisiji, potrebno je još da se registruje u Centralnom registru, te uputi prospekt radi uvrštenja na berzansko tržište kako bi njihove akcije postale javne.\nSlobodan Stanković, predsjednik Uprave “Integral inženjeringa”, izjavio je za “Nezavisne” da će ta kompanija, koja se iz društva s ograničenom odgovornošću transformisala u akcionarsko društvo, ubrzo po izlasku na Banjalučku berzu objaviti javnu ponudu emisije akcija (IPO) s ciljem finansiranja preko tržišta kapitala.\n“Procedure banaka oko kredita postale su prilično komplikovane pa smo se, u skladu sa svjetskim trendovima, odlučili za prelazak u akcionarsko društvo i izlazak na berzu, jer ćemo tako na lakši način doći do potrebnih sredstava za dalje proširenje poslova”, istakao je Stanković.\nVlasnici “Integrala” su, prema njegovim riječima, spremni investitorima ponuditi i do tri četvrtine akcionarskog udjela, s tim da će oni zadržati kontrolni paket od 25 odsto plus jednu akciju. Želja im je da njihove akcije prvenstvo kupuju domaći institucionalni investitori i građani.\nStanković vjeruje da će akcije “Integrala”, čiji gro prihoda dolazi iz građevinarskih poslova, biti aktraktivne za fondove i građane, napominjući da su prošle godine ostvarili prihod od oko 120 miliona KM, što im je omogućilo dividendu od skoro 10 miliona KM. Pored toga, ističe planirane aktivnosti u RS i BiH na izgradnji mreže autoputeva i hidroelektrana u kojima “Integral” očekuje značajno učešće.\n“Sredstva fondova uglavnom se nalaze po bankama, a mi želimo da ih usmjerimo da ulažu u akcije profitabilnih preduzeća, kakav je ‘Integral’, pogotovo što svi procjenjuju da će građevinska industrija u narednom periodu bilježiti najveću stopu rasta prihoda”, kazao je Stanković.\nU Banjalučkoj berzi navode da još nisu imali kontakte sa vlasnicima “Integrala”, ali da će, ukoliko se njihovi planovi ostvare, to predstavljati prvorazredni događaj.\n“Ukoliko ‘Integral’ izvrši IPO, to će vjerovatno biti najbolja ovogodišnja vijest na tržištu kapitala RS”, ocijenio je Darko Lakić, pomoćnik direktora Banjalučke berze.\nLakić je rekao da bi to predstavljao stimulans i za ostale kompanije RS da finansiranje baziraju na tržištu kapitala umjesto skupog bankarskog sektora.\n“Sva veća preduzeća se u jednom momentu razvoja suočavaju s globalnom konkurencijom i tada se odlučuju da li će se s njima boriti kroz kreditno zaduživanje kod banaka ili ići na berzu i IPO. Dok se domaća preduzeća uvijek opredjeljuju za prvu opciju koja za njih nosi veći rizik, u svijetu prevladava druga opcija”, kazao je Lakić.\nBanjalučka berza će, kako napominje, krajem septembra organizovati seminar za vlasnike i menadžment privatnih preduzeća o motivima i procedurama za izlazak na tržište kapitala i IPO.


Osim što se radi o velikom dizanju cena u jednom kvartalu, još je veći problem što iz Unilevera poručuju da očekuju nastavke inflatornih pritisaka u prvoj polovini sledeće godine.\nKompanija Nestle je tokom trećeg kvartala cene podigla za 2,1 odsto. Objasnili su da su zabeležili značajan rast troškova energije, transporta i sirovina. I oni su pokušavali da odlože prenošenje ulaznih troškova na potrošače, ali sada više ne mogu da prate ritam poskupljenja.\nZnačajna poskupljenja najavio je i Procter & Gamble. Upozoravaju da su zastoji u lancima snabdevanja, kao i rast ulaznih troškova, veći problem nego što su predviđali u prvom delu godine. Glavni finansijski direktor P&G-a, Andre Šulten, poslao je poruku trgovcima da očekuju više cene širokog spektra proizvoda, prenosi B92.


- Posle izmišljenog trovanja, koje pogađa samo članove izborne komisije jedne nacionalnosti, kosovski Albanci sad pronalaze druge izgovore da se poništi politička volja Srba - kaže Mihajlović povodom odluke da se oko 4.000 glasova iz centralne Srbije na kosovskim izborima proglasi nevažećim.\nMihajlović je istakla da su Srbi na KiM velikom većinom glasova podržali Srpsku listu i jasno rekli da žele da ta organizacija zastupa njihove interese u prištinskim institucijama.\nDodaje da poništavanjem glasova raseljenih Srba, Priština šalje poruku da ne žele da se oni vrate da žive na Kosovu.\n- Ako se ne poštuju politička prava raseljenih Srba, sutra mogu biti prekršena i neka druga i to je jasna poruka da ne žele da se oni vrate - navodi ona.\nDva meseca bez rezultata istrage o navodno zatrovanim kovertama\nĐurić: Montirane optužnice nastavak hajke na Srbiju


Mnogi neće stići na red: Veliko interesovanje za preglede u Vojnoj bolnici\nNaslovna Društvo Mnogi neće stići na red: Veliko interesovanje za preglede u Vojnoj bolnici\nPovodom Dana santetske službe Vojna bolnica u Nišu 27. jula organizuje besplatne specijalističke preglede za sve građane.\nGrađani će specijalističke preglede moći da obavljaju od 7:30 do 13:30 časova, a sudeći po broju prijavljenih građana vlada veliko interesovanje za preglede, kaže upravnik Vojne bolnice u Nišu, pukovnik dr Jovica Stanojković.\n„Građani koji su se prijavili za preglede, a ne budu pregledani u subotu, iste mogu da obave tokom iduće nedelje“, kaže upravnik Vojne bolnice pukovnik dr Jovica Stanojković.\nPregledi se obavljaju u kabinetima za kardiologiju, gastroentorologiju, neurologiju, zatim u kabinetu za očne i ušne bolesti i kabinetu za ginekologiju.\n„Primetili smo da je najveće interesovanje pripadnica ženskog pola za preventivne preglede na ginekologiji i sada želimo da izađemo i njima u susret“, kaže Stanojković.\nStanojković ističe da pacijenti za pregled u Vojnoj bolnici u Nišu treba da ponesu ličnu kartu i zdravstvenu knjižicu.\n„Mogu da ponesu i staru medicinsku dokumentaciju ukoliko je imaju da bi naši lekari imali uvid u njihovo zdravstveno stanje i dosadašnjim pregledima koje su radili“, dodaje Stanojković.\nPrethodni tekstPolicija u stanu Nišlije pronašla tablete i paketiće heroina\nSledeći tekstHumanitarna izložba „Koncertni artefakti“ od 3. avgusta u Sinagogi (VIDEO)


"Poreski čas" za studente Pravnog fakulteta Banjaluka | Banjaluka.net\n„Poreski čas“ za studente Pravnog fakulteta Banjaluka\nPoreska uprava Republike Srpske nastavila je danas aktivnosti u okviru manifestacije „Dani otvorenih vrata Poreske uprave Republike Srpske 2019.“, pa je tim povodom u svojim prostorijama ugostila studente Pravnog fakulteta Univerziteta u Banjaluci.\nStudentima ja održan „Poreski čas“ u kojem su upoznati sa poreskim propisima, formiranjem i načinom rada Poreske uprave RS, zatim sa poreskim sistemom Republike Srpske, postupcima, uslovima i načinu plaćanja poreskih obaveza, te pravima i obavezama poreskih obveznika. Takođe, prezentovan im je i način funkcionisanja Jedinstvenog sistema registracije, kontrole i naplate doprinosa, te proces fiskalizacije i organizacija Poreske uprave RS.\nTom prilikom, sa studentima je o aktuelnim temama razgovarao i Goran Maričić, direktor Poreske uprave RS, koji je istakao da je posjeta studenata Pravnog fakulteta Banjaluka nastavak aktivnosti Poreske uprave RS na edukaciji mladih širom Republike Srpske, a sve sa ciljem da im se prezentuje važnost plaćanja poreza, te značaj poreskog sistema, kao i koristi koje iz toga proizilaze.\n„Cilj je da mladi kao budući poreski obveznici steknu potrebna znanja i shvate značaj i prednosti redovnog plaćanja poreskih obaveza“, rekao je Maričić i dodao da ovim „Danima otvorenih vrata“ Poreska uprava RS pokazuje da je otvorena institucija, čije je opredjeljenje da bude istinski servis na usluzi svim građanima Republike Srpske.\nPored toga, danas je potpisan i sporazum o saradnji Studentskog saveza Pravnog fakulteta Banjaluka i Poreske uprave RS, kojim su predviđene edukacije i praksa za studente ovog fakulteta u Poreskoj upravi RS. Studenti su danas imali priliku i da obiću prostorije Područnog centra Banjaluka, koji je najveći područni centar Poreske uprave RS, kao i prostorije Područne jedinice Banjaluka, gdje su se mogli upoznati sa procedurama rada službenika na prijemu i obradi poreskih prijava, prijavama radnika i ostalo.\nAktivnosti u okiru „Dana otvorenih vrata Poreske uprave Republike Srpske 2019.“ biće nastavljeni i sutra, kada ćemo ugostiti predstavnike poslovne zajednice, a o čemu će javnost biti blagovremeno obavještena.


Dodijeljena PRIZNANJA povodom Dana Grada BIJELJINA (foto) :: Dešavanja u Bijeljini ::\n31. oktobar 2020. / 07:54\nDodijeljena PRIZNANJA povodom Dana Grada BIJELJINA (foto)\ndr Danijela Đukin, Gradonačelnik Mićo Mićić, Aleksandar Đurđević, predsjednik SG Bijeljina\n- Čestitam sugrađanima Dan Grada, odnosno godišnjicu prvog oslobađanja Bijeljine od fašističkog terora u Drugom svjetskom ratu. Ovom prilikom se sjećamo više od 2.000 žrtava u borbi za slobodu Semberije i ujedno dodjeljujemo nagrade onima koji se trude da i 77 godina kasnije promovišu prave vrijednosti – naveo je Mićić.\n- Borba još nije završena, ali posebno priznanje treba odati onima koji svakodnevno rizikuju svoje živote zarad drugih. Nadam se da ćemo naredno obilježavanje Dana Grada dočekati zdraviji, veseliji i uspješniji, a Gradska uprava će se potruditi da realizuje sve kapitalne projekte za dobrobit građana – naglasio je prvi čovjek Bijeljine.\n- Živimo u doba globalne pandemije, zbog čega je ovogodišnje obilježavanje Dana grada prilično skromno, bez manifestacija koje traju i po nekoliko dana. Međutim, vjeru u napredak i bolje sutra daju nam upravo ovi ljudi i kolektivi kojima su danas uručena priznanja – rekao je Đurđević.\ndr Danijela Đukin\n- Ovo je dokaz da je prepoznata humanost i velika odgovornost zdravstvenih radnika – dodala je Đukin.\nNosioci ove značke su i kompanija „Dekor centar“, Gordana Ilić iz Ostojićeva i Miroslav Todić iz Bijeljine.\nZlatna medalja „ Knez ivo od Semberije“ posthumno je dodijeljena generalnom sekretaru Crvenog krsta Republike Srpske Đoki Mihajloviću\nĐoko Mihajlović, Perica Gligić\ni nekadašnjem predsjedniku Boračke organizacije opštine Bijeljina Blagoju Gavriloviću.\nIsto priznanje pripalo je Nenadu Šubariću za izuzetan doprinos u razvoju mjesnih zajednica i grada, Draganu Stakiću za razvoj mjesnih zajednica i sela, Gradskoj organizaciji porodica zarobljenih, poginulih i nestalih lica, preduzeću „M&M Eko-elektro“, primarijus doktoru Mari Mitrić, doktoru Igoru Novakoviću, te Stevanu Markoviću za dugogodišnje zalaganje pri Centru za socijalni rad.\ndr Mara Mitrić, dr Igor Novaković


Porasla prosečna plata u Srbiji – Nadlanu.com\nPorasla prosečna plata u Srbiji\nObjavljeno 25. nov 2013. / 16:06:32\nKako je saopštio Republički zavod za statistiku, oktobarska prosečna zarada sa porezima i doprinosima u Srbiji iznosila je 60.102 dinara, i nominalno je veća u odnosu na prosečnu bruto zaradu u septembru za 1,6 odsto, a realno za 1,4 odsto.\nProsečna bruto zarada isplaćena u oktobru 2013. u odnosu na isti mesec prošle godine nominalno je veća za 4,1 odsto, a realno je veća 1,9 odsto, dok je neto zarada u poredjenju sa oktobrom 2012. godine nominalno veća za 4,9 odsto, a realno za 2,6 odsto.\nZarada je u periodu januar-oktobar 2013. godine, u odnosu na odgovarajući prošlogodišnji period, nominalno veća za 5,8 odsto, a realno je manja za 2,8 odsto.\nProsečna zarada bez poreza i doprinosa isplaćena u periodu januar-oktobar 2013. godine u Srbiji, u odnosu na prosečnu zaradu bez poreza i doprinosa isplaćenu u periodu januar-oktobar 2012. godine, nominalno je veća za 6,2 odsto, a realno je manja za 2,5 odsto.\nNajviše u Surčinu, namanje u Niškoj banji\nPodaci Republičkog zavoda za statistiku pokazuju da su najviše prosečne zarade za oktobar u Srbiji isplaćene zaposlenima u beogradskoj opštini Surčin - 66.842 dinara, a najniže zaposlenima u Niškoj Banji - 22.535 dinara.\nU vrhu po visini plata u oktobru posle Surčina, slede beogradske opštine Stari Grad 65.073 dinara, Palilula - 63.953, Lazarevac - 63.414 dinara, a zatim i Kostolac - 62.658 dinara.\nMeđu opštinama sa najnižim platama, osim Niške Banje, su Mladenovac sa 26.021 dinara, Babušnica - 26.619 dinara, Bela Palanka - 27.328 dinara i Vranjska Banja 27.333 dinara.\nPosmatrano po delatnostima, najveće prosečne zarade imali su zaposleni u uslužnim delatnostima u rudarstvu - 96.884 dinara, a najmanje zaposleni u proizvodnji ostalih saobraćajnih sredstava - 16.444 dinara.\nU vrhu po visini plate su i zaposleni u upravljačkim delatnostima i savetovanju sa 94.996 dinara, zaposleni u programskim aktivnostima i emitovanju - 93.974 dinara, proizvodnji koksa i derivata nafte - 89.822 i eksploataciji sirove nafte i prirodnog gasa - 85.005 dinara.\nMeđu onima sa najnižim zaradama su i zaposleni u proizvodnji kože i predmeta od kože sa 18.865 dinara, iznajmljivanju i lizingu - 22.900 dinara, delatnosti pripremanja i posluživanja hrane i pića - 23.022 i pomoćnim delatnostima u finansijskim uslugama i osiguranju - 23.861 dinara.


Buran vikend za karatiste Zrenjanina\nNov sistem plaćanja na parkingu na Žitnom trgu\nObjavljeno 06.04.2015. u 20h\nProteklog vikenda su održana dva takmičenja na kojima su karatisti Zrenjanina ostvarili odlične rezultate. U subotu je održan Kup Vojvodine za kadete, juniore, mlađe seniore i seniore u Novom Bečeju, koji je kvalifikacionog karaktera za kup Srbije koji će se održati u maju.\nOstvareni su sledeći rezultati: prva mesta su osvojile ekipe juniora, mlađih seniora i seniorki, kao i Stojšin Strahinja (kadet +65kg). Druga mesta su osvojili Milovanović Anja (kadet-55kg), Naić Nikola (junior +70kg) i Pejović Filip (U21-68kg), dok su treća mesta osvojili Aleksandra Vujasinović (junior -58kg), Vukašin Stojšin (junior- 70kg), Đorđe Salapura (junior +70kg), Ivan Stankov (U21-68kg), Nikola Mančev (U21-68kg) kao i Jovana Marković (senior+60kg).\nU nedelju je u Inđiji održano prvenstvo Vojvodine za pionire i nade. U konkurenciji od 300 takmičara iz 30 klubova, ostvareni su sledeći rezultati: prva mesta su osvojili Marina Oro (pionir 2005-35kg), Matija Milosavljević (pionir 2004-45kg) i Marko Andrić (nada 2002+60kg). Uroš Popovac ovog puta nije stigao do medalje, ali je osvajanjem 5. mesta ostvario plasman na prvenstvo Srbije.\nTri medalje za najmlađe karatiste Zrenjanina na…\n11 medalja za karatiste Zrenjanina na prvenstvu i…\nKaratisti Zrenjanina uspešni na dva fronta - Kupu…\nTagovi:karate, Karate, Karate klub Zrenjanin\nDunja Rajić osvojila zlato u Nitri


Del Ponte u Beogradu traži dokaze da Srbija ne izbegava obaveze\nGlavna tužiteljka Haškog tribunala Karla del Ponte doputovala je iz Banjaluke u Beograd, gde su je lokalni zvaničnici pokušali da uvere da u potpunosti sarađuju sa međunarodnim sudom.\nDel Ponteova će po povratku iz Beograda raportirati Briselu koji je punom saradnjom Srbije sa tribunalom u Hagu uslovio nastavak pregovora o Sporazumu o asocijaciji i stabilizaciji.\nVlada u potpunosti rešena da uspešno okonča saradnju sa Haškim tribunalom\nPredsednik Vlade Republike Srbije Vojislav Koštunica istakao je danas u razgovoru sa glavnim tužiocem Haškog tribunala Karlom del Ponte da je Vlada Srbije u potpunosti rešena da uspešno okonča saradnju sa tim sudom. Koštunica je naglasio da je Srbija do sada završila najveći deo obaveza i da je neophodno da se saradnja sa Tribunalom dovede do kraja.\nPredsednik Vlade ponovio je da je državnom interesu Srbije da se posle značajnog napretka koji je načinjen završe sve preostale obaveze u saradnji sa Tribunalom i ukazao na to da je veoma važno da se saradnja neometano odvija u delu koji se odnosi na dostupnost dokumenata državne arhive.\nGlavni tužilac Haškog tribunala Karla del Ponte posebno je istakla da je za Tribunal pre svega važno da što pre bude rešen slučaj Ratka Mladića.\nKomesar EU za proširenje Oli Ren juče je rekao da se saradnja Beograda sa Hagom pogoršala i upozorio je Srbiji ističe vrijeme da uhapsi haškog begunca, Ratka Mladića, do postavljenog roka - 31. marta.\nRen je u pozvao vlasti u Beogradu da povrate političku kontrolu nad službama bezbednosti kako bi ostvarile taj korak.\nI ambasador SAD u Beogradu Beogradu Majkl Polt ne smatra da je sadašnji nivo saradnje sa Haškim tribunalom dovoljan da Stejt department donese pozitivnu odluku o nastavku američke pomoći Srbiji i Crnoj Gori.\nKarla del Ponte se, po dolasku, na beogradskom aerodromu sastala sa predsednikom Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom i ministrom za ljudska i manjinska prava SCG Rasimom Ljajićem. Ona je tokom dana razgovarala sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem, a zatim i sa premijerom Srbije Vojislavom Koštunicom.\nKarla del Ponte je u Beograd doputovala iz Banjaluke, gde je razgovarala sa premijerom Republike Srpske (RS) Miloradom Dodikom koji je nakon razgovora izjavio da Haški tribunal nije postavio nikakve rokove za izručenje preostalih haških optuženika. Del Ponte u Banjaluci nije razgovarala sa novinarima.


Tepić: Sve je spremno za PROMENE! – Otvoreno\nNaslovnaVestiTepić: Sve je spremno za PROMENE!\nTepić: Sve je spremno za PROMENE!\nPotpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić izjavila je da je Beograd već spreman, da su rezultati „za“ i „protiv“ ove vlasti veoma blizu i da je sve spremno za promene.\nOna je, na tribini „Čista Srbija – prljava tehnologije“, rekla da SSP smatra da pitanje zaštite životne sredine ne treba svoditi samo na nivo zagađenja, već ga podići na pitanje opšte bezbednosti i pokrenuti zahtev da se zaštita životne sredine uvede kao obavezan predmet.\n„Ja sam presrećna jer su se posle 20 ili 30 godina Beograd i Srbija osvestili koliko je ovo važno. Rođena sam u Pančevu, gde smo mi i naša deca bili aktivisti od rođenja, u vrtić smo umesto sa lutkama išli sa pumpicama i 20 ili 30 godina nikoga nije bilo briga“, rekla je Tepić.\nProfesor emeritus Imperijal koledža u Londonu Čedo Maksimović izjavio je, na predavanju „Čista Srbija – prljava tehnologije“, da je u projektu „Čista Srbija“ veliki broj postrojenja planiran da se napravi po staroj tehnologiji i da je potrebno „veliko spremanje“ tog projekta, u kojem bi se ozbiljnim stručnjacima dalo prostora.\nUkazao je da poslednji projekat za rešavanja otpadnih voda u Beogradu izgleda skoro isto kao rešenje koje je zastarelo i bilo planirano pre 50 godina i dodao da se sve otpadne vode iz sela iz okoline Pančeva moraju dovesti do Pančeva na preradu, ali da je i to zastarelo rešenje.\nPredstavnik Inicijative Ne davimo Beograd Dobrica Veselinović istakao je da su klimatske promene politički problem broj jedan, jer od toga zavisi kako će se živeti u budućnosti, a da ono što je rekao Maksimović pokazuje da je politička elita povezana sa različitim finansijskim strukturama i da je korumpirana i da se vidi zaokret ka netransparentnom finansiranju iz Kine.\nPredsednik stranke Zajedno za Srbiju Nebojša Zelenović kazao je da je poražavajuće što se aktuelna vlast tek sada setila da radi na nekim prečistačima otpadnih voda, a i kada je rešila da to uradi, uradila je projekat sa Kinom, umesto da povuče 80 odsto novca besplatno iz EU programa.


Objavljene dvije publikacije Projekat "Pruži mi ruku - učimo zajedno"\nObjavljene su dvije publikacije u sklopu projekta “Pruži mi ruku – učimo zajedno”\nU sklopu Projekta “Pruži mi ruku – učimo zajedno” Nevladina organizacija Centar za obrazovanje razvoj i afirmaciju (NVO CEORA) je izradila dvije publikacije. Ovo kratko i vrijedno štivo obrađuje dvije veoma aktuelne teme i izrađeno je sa namjerom da posluži svima onima koji žele da saznaju nešto više o obrazovanju i kako ga unaprijediti i organizovati u vanrednim uslovima u kojima se trenutno nalazimo.\n“Kakav je obrazovni sistem u BiH?” i “Život i učenje u vrijeme pandemije korona virusa Covid-19” publikovane su u mjesecu decembru 2020. godine.\nPrva publikacija po naslovom “Kakav je obrazovni sistem u BiH?” ističe značaj obrazovanja, kao temelja i veoma značajnog faktora za svaku državu pa tako i za Bosnu i Hercegovinu. Ona u prvom redu opisuje stanje obrazovnog sistema u Bosni i Hercegovini, njegove važne faktore i posebno je bitno naglasiti i nekoliko osvrta, prijedloga i sugestija za unapređenje trenutnog stanja u obrazovanju i odgoju u našoj zemlji.\nKratki osvrt na samom početku, u prvom dijelu teksta skreće pažnju na kontinuitet obrazovanja i institucionalizovanja obrazovanja u Bosni i Hercegovini, načine i metode poboljšanja kvaliteta rada u školama i na fakultetima. Na kraju publikacije se govori o velikom i nemjerljivom značaju prakse u nastavi i nastavnom procesu, koja bi uveliko povezala teorijsko znanje iz programa obrazovanja sa tržištem rada i to bi imalo veliki značaj za osposobljavanje kadrova za tržište rada i lakše i adekvatnije zapošljavanje.\nTime bi se u većoj i manjoj mjeri opravdali ciljevi obrazovanja, a to je sticanje znanja kao osnova za uspješno uključivanje u tokove tržišta, ekonomije, zapošljavanje i korištenje savremenih metoda i tehnologija, utemeljenih na znanju i vještinama u komunikaciji i svakodnevnom radu.\nDruga publikacija sa naslovom “Život i učenje u vrijeme pandemije korona virusa Covid-19” sadrži pregled nekoliko aspekata okruženja u vrijeme pandemije korona virusa Covid 19 koji se tiču obrazovanja i učenja te šta se može poduzeti da se škole ponovo ne zatvaraju. Naime, u iznenadnim vanrednim uslovima koji su zadesili cijeli svijet, veoma malo institucija se bavi istraživanjem ove teme i traženju načina da se daju odgovori na vanredne uslove koje zbog pandemije Covid -19 imamo u Bosni i Hercegovini.\nStoga se nadamo i vjerujemo da će sadržaj ove publikacije biti od koristi svima, a posebno onima koji rade u institucijama obrazovanja i odgoja, ali i svakom građaninu Bosne i Hercegovine.\nPrevNazadEkonomija i obrazovanje – 5.dio Praksa je uvijek najbolja škola?\nNaprijedPoziv za učešće u programima podrške učenjuNext


“Vojvodina žitnica Evrope” – Mit ili stvarnost (SRB) – PoljoMagazin\n“Vojvodina žitnica Evrope” – Mit ili stvarnost (SRB)\napril 21, 2017 Jasna Jedan komentar\nČini se da vojvođanski seljaci i dalje robuju mitu “Vojvodine kao žitnice Evrope”, nerealnoj metafori kojom je negdašnja socijalistička vlast podsticala uzgoj ratarskih useva, naročito žitarica. U svesti vojvođanskih paora i danas je prisutna slika žitnog trgovca kao simbola bogatog veleposednika.\nPuočeni međuratnim iskustvom, zapadnoevropske zemlje posle nove svetske vojne subvencijama održavaju proizvodnju žitarica. Nova jugoslovenska vlast, pak, ne samo da ignoriše pouku, već, u cilju sticanja poverenja najširih masa, odlučuje da “beli pšenični hleb postane svima dostupan”. Nerealno obećanje iznudilo je da Jugoslavija godinama uvozi pšenicu, teško opterećujući devizni bilans zemlje.\nUmesto da se uznosimo slikom “žitnice Evrope”, za sve nas bi bilo mnogo korisnije da Vojvodina bude, slikovito kazano, bašta Evrope.\nKategorija: Ostalo, Ratarstvo Tagovi: ratarstvo, vesti, Vojvodina\napril 22, 2017 at 17:23\nSa prosečnim prinosom od 4,5t/ha,možemo da se brukamo i ništa više!Ako se struka uključi u proizvodnju,onda prosek može biti 8 t/ha.Toliko ja imam na svom posedu.Pogledajte film “hemijski lizing”u poljoprivredi na you tube kanalu,pa će biti jasnije.Za ovo smo dobili specijalno priznanje od UNIDO-a,kao prva firma u svetu koja je pokazala kako kroz novi poslovni model,funkcioniše struka,baš u proizvodnji pšenice.


pink.rs | Vesić s francuskim industrijalcima o metrou, novim ulaganjima\nVesić je podsetio da su francuske kompanije veoma prisutne u Beogradu zadnjih nekoliko godina.\nVrednost investicija francuskih kompanija u poslednje dve godine u Beogradu iznosi preko milijardu i osamsto miliona evra, naveo je zamenik gradonačelnika, podsetivši na investicije u Beogradski aerodrom i sanaciju deponije u Vinči.\n- Te velike investicije su doprinele da i druge francuske kompanije dođu u Srbiju i Beograd. A danas smo održali sastanak sa predstavnicima desetak kompanija koje su zainteresovane za velike infrastrukturne projekte u našoj prestonici, kao što je izgradnja metroa, širenje tramvajske mreže ili izgradnja obilaznice oko Beograda. Očekujem da će neke od ovih kompanija biti uspešne na međunarodnim konkursima za buduće projekte u glavnom gradu Srbije - istakao je Vesić.\nBeograd je, kako kaže, postao interesantan za investicije iz sveta, posebno kada je reč o francuskim kompanijama, uz zaključak da je to jasan dokaz da Beograd napreduje.\nDogađaju su prisustvovali francuski ambasador u Beogradu Federik Mondoloni, direktor Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda Branislav Popović i savetnik predsednika Privredne komore Srbije Aleksandar Kemiveš.\nMali: Umesto Beka,na proleće 2018. gradnja novog kompleks\nBrnabić sa francuskim kompanijama o budućoj saradnj


Inspirisani „Ratovima zvezda“: Naučnici stvorili veštačku kožu koja oseća /video/ - 10.08.2020, Sputnik Srbija\nInspirisani „Ratovima zvezda“: Naučnici stvorili veštačku kožu koja oseća /video/\nInspirisani trilogijom „Ratova zvezda“, singapurski naučnici razvili su „elektronsku kožu“ koja je sposobna da oseti dodir. Oni se nadaju da će ta inovacija... 10.08.2020, Sputnik Srbija\nnauka, singapur, društvo\n21:49 10.08.2020 (Osveženo: 03:09 26.08.2021)\nCC0 / Pixabay / Veštačka šaka\nInspirisani trilogijom „Ratova zvezda“, singapurski naučnici razvili su „elektronsku kožu“ koja je sposobna da oseti dodir. Oni se nadaju da će ta inovacija pomoći ljudima s veštačkim protezama da prepoznaju predmete i osete njihovu teksturu, pa čak i temperaturu i bol.\nTu „kožu“, veličine kvadratnog centimetra, čini do stotinu malih senzora.\nNaučnici singapurskog Nacionalnog univerziteta navode da ona može da procesuira informacije brže od ljudskog nervnog sistema, a sposobna je i da prepozna 20 do 30 različitih tekstura, preneo je Rojters.\n„Ljudi moraju da ‘klize’ prstom po predmetu da bi osetili teksturu, a u ovom slučaju koža samo jednim dodirom može da detektuje različitu teksturu“, izjavio je lider istraživačkog tima tima Benjamin Te.\nOn je napomenuo da su algoritmi veštačke inteligencije zaslužni što je njihov izum u mogućnosti da „brzo uči“. Demonstracijom je prikazano kako uređaj može da prepozna da je loptica koja pomaže u otklanjanju stresa mekana, a da je plastična lopta tvrda.\nTe je otkrio da je koncept izuma inspirisan scenom iz filmske trilogije „Ratova zvezda“ u kojoj Luk Skajvoker ostaje bez desne šake koju potom zamenjuje robotskom sa kojom je, kako se čini, uspeo da povrati osećaj dodira.\nOn je dodao da je sve još uvek u eksperimentalnoj fazi, ali da postoji veliko interesovanje za njihov izum, posebno u medicinskim krugovima.\nVeštački mozak od čipova uskoro realnost: Počelo testiranje, biće ugrađivan u mašine\nVeštačko oko bolje vidi nego ljudsko /video/


Zbog korone MMF podsetio na modele brze pomoći\nTanjug 3. marta 2020. 12:12\nBEOGRAD – U jeku globalne zdravstvene krize, poput koronavirusa, koja može imati negativan ekonomski uticaj, Međunarodni monetarni fond (MMF) podseća da državama može pomoći putem saveta i kroz instrumente finansiranja, objavljeno je na sajtu MMF-a.\nKako se navodi, MMF blisko sarađuje sa Svetskom bankom, Svetskom zdravstvenom organizacijom i Azijskom razvojnom bankom, kako bi se pravovremeno pružili saveti kao i tehnička i finansijska podrška u ovakvim situacijama.\nModeli pomoći MMF-a su instrumenti za brzi kredit i brzo finansiranje zemalja članica čija je prednost, kako navode, što se mogu isplatiti u veoma kratkom vremenskom roku kako bi se zemljama članicama pomoglo u rešavanju vanrednih situacija, kao što je koronavirus.\nZajam za hitne slučajeva MMF je dao Ekvadoru 2016. godine kako bi se ta zemlja izborila sa posledicama zemljotresa.\nKako se navodi, MMF je 2014. godine brzo obezbedio sredstva za dodatno finansiranje Gvineje, Liberije i Sijera Leonea – zemalja Afrike koje su se suočile sa virusom ebole.\nMMF podseća da postoji i model subvencija za otplatu duga, kroz odlaganje ili oslobađanje, za najsiromašnije zemlje koje su pogođene prirodnim ili javnozdravstvenim katastrofama.\nOvaj način podrške koristile su opet, kako se navodi, Gvineja, Liberija i Sijera Leone 2015. godine, ali i Haiti nakon zemljotresa 2010. godine.


„Imamo probleme koji zahtevaju hitne mere“: Sastali se Lavrov i Pompeo - Sputnjik Srbija\n04:07 24 Septembar 2020\n14:10 14.05.2019 (osveženo 14:38 14.05.2019) Preuzmite kraći link\nNa početku sastanka Lavrov je izrazio nadu da će u razgovoru sa Pompeom uspeti da se izrade konkretni predlozi za normalizaciju odnosa Rusije i Sjedinjenih Američkih Država. On je rekao da je Rusija spremna da gradi konstruktivne i odgovorne odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama, ako je Vašington spreman na to.\nOn je dodao da očekuje detaljne pregovore kao nastavak razgovora u Finskoj 6. maja.\n„Imamo mnogo problema koji zahtevaju da se preduzmu hitne mere, kao i razvoj dugoročnih sistemskih rešenja“, istakao je ruski ministar.\n„To se odnosi i na situaciju u oblasti obezbeđivanje strateške stabilnosti i uspostavljanja efikasnijeg rada na protivterorističkoj stazi i rešavanju akutnih kriznih situacija u različitim delovima sveta“, dodao je Lavrov.\nLavrov je istakao da dinamika susreta između Rusije i Sjedinjenih Američkih Država na visokom nivou u poslednje vreme ohrabruje. Prema njegovim rečima, važan preduslov za uspeh u izgradnji „nove, odgovornije i konstruktivnije matrice međusobnog prihvatanja“ jeste izgradnja pouzdanog dijaloga na različitim nivoima.\n„Činjenica da se za poslednje dve nedelje sastajemo već drugi put, daje određeni optimizam“, zaključio je Lavrov. „Probaćemo, pa ćemo videti šta ćemo dobiti“, dodao je on.\nRusija i Sjedinjene Američke Države bi trebalo da unaprede odnose, što je u interesu ne samo obeju zemalja, već i čitavog sveta, izjavio je američki državni sekretar Majk Pompeo.\n„Moramo učiniti sve kako bismo unapredili naše odnose za bezbednost naših zemalja, nastavićemo ovaj dijalog. Naši predsednici su nas ohrabrili da uložimo napore za to. To će biti u interesu ne samo obeju zemalja, već i celog sveta. Zbog toga se radujem današnjem otvorenom dijalogu“, rekao je Pompeo na početku razgovora sa Lavrovom u Sočiju.\nOn je istakao da je američki predsednik Donald Tramp posvećen poboljšanju odnosa sa Rusijom.\nPompeo je dodao da Moskva i Vašington mogu da nađu dodirne tačke po pitanju kontrole naoružanja, neširenja nuklearnog oružja i regionalnih sukoba. „To će zaista pomoći u izgradnji čvršćih odnosa, barem u vezi sa ovim konkretnim pitanjima. Sâm sam se uverio da imamo bliske pristupe borbi protiv terorizma. Spasavali smo živote Amerikanaca, spasavali živote Rusa i obavili dobar, pošten i iskren zajednički posao.“\nOvo je drugi sastanak ministara spoljnih poslova dveju zemalja od početka meseca. Lavrov i Pompeo prethodno su razgovarali u Finskoj na marginama sastanka ministara spoljnih poslova zemalja Arktičkog saveta.\nNa dnevnom redu pregovora su bilateralni odnosi, strateška stabilnost i pitanja razoružanja, situacija u Venecueli, Siriji, Ukrajini i Korejskom poluostrvu, kao i kriza oko Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana za iranski nuklearni program. Osim toga, ranije je zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov rekao da bi strane mogle da utiču na mogućnost sastanaka lidera Rusije i Sjedinjenih Američkih Država na marginama samita G20 u Osaki.\nsastanak, Majk Pompeo, Sergej Lavrov


LG Display ipak proizvodi OLED panele za iPhone X Plus\nPočetnaVestiMobileMobilni telefoniLG Display ipak proizvodi OLED panele za iPhone X Plus\n29.06.2018 18:07 | 2 Mobile\nApple je nedavno investirao 2,7 milijardi dolara u LG Display, kako bi kompaniji pomogao u proizvodnji OLED panela za iPhone modele za ovu godinu. Kompanija iz Kupertina će uskoro početi da ubire plodove od ove saradnje.\nPrema navodima medija, Apple planira da načini LG svojim drugim dobavljačem OLED displeja, koji bi trebalo da prvobitno isporuči između dva i četiri miliona ekrana. Naravno, ova brojka nije ništa u poređenju sa brojem telefona koje Apple planira da isporuči ukupno. Stoga će kompaniji LG biti poverena proizvodnja oko 20% ukupne isporuke OLED panela, dok će za ostatak biti zadužen Samsung.\nPogledajte još: Svi iPhone modeli za 2019. godinu će imati OLED panele\nIzvori sugerišu da LG Display želi veće parče OLED kolača, ali kompanija trenutno nije spremna da odgovori zahtevima pune potražnje koju Apple ima za OLED panelima. Veruje se da će LG proizvoditi OLED ekrane za najskuplji, 6.5-inčni iPhone X Plus, dok će direktni naslednik iPhone X telefona imati Samsungove OLED panele.\nTakođe, ističe se i da u kompaniji Apple postoje unutrašnje nesuglasice oko toga da li je potrebno da LG Display bude angažovan kao drugi dobavljač OLED panela ili da se Apple u potpunosti oslanja samo na Samsung. Apple će svakako imati opciju da pregovara o cenama za displeje i smanji zavisnost od Samsunga, ukoliko saradnja sa kompanijom LG bude uspešna.\nProday Član postova: 15571\nUnapred žalim iphone usere!\nInstagram Stories dobio muzičke stikere i ima 400 miliona korisnika dnevno\nLista Huawei telefona koji počinju da dobijaju EMUI 8.0


Radio BIR - Skupština KS o zaduženju 20 miliona eura za rekonstrukciju tramvajske pruge\nNaime, Ministarstvo saobraćaja KS je utvrdilo da je prioritetni dio tog projekta na dijelu od "S" krivine kod hotela Holiday Inn do Ilidže, sa konekcijom prema Željezničkoj stanici, okretnicom na Željezničkoj stanici, prugom kroz ulicu Hamze Hume i odvojkom pruge za remizu tramvaja.\nOd Baščaršije do Ilidže tramvajska pruga je u vidu kružnog toka, sa odvajanjem kraka prema Željezničkoj stanici i kraka kroz ulicu Hamze Hume.\nTramvajske linije čine okosnicu javnog gradskog prevoza grada Sarajeva kojim se, prema posljednjim podacima dnevno preveze više od 200.000 putnika.\nSvrha zaduženja, kako je predlagač Ministarstvo finansija KS pojasnio, jeste razvoj infrastrukture javnog prevoza u Sarajevu, kroz poboljšanje čistog javnog prevoza i kapaciteta, te sanaciju oko 19,5 km dugačke dvokolosječne tramvajske pruge u KS.\nSredstva zajma će biti upotrijebljena i za rješavanje problema zaštite okoliša koji se odnose na kvalitet zraka kroz promociju upotrebe javnog prevoza.\nUslovi koje je zajmodavac dao za zaduživanje na osnovu vanjskog duga su povoljni, rok otplate je 15 godina i grace period od tri godine je uključen u rok otplate.\nUslovi zajma su utvrđeni potpisanim zapisnikom sa pregovora sa Bosnom i Hercegovinom i EBRD-om od 18. oktobra 2019. godine.\nInače, Skupština KS je 25. septembra ove godine, donijela Odluku o prihvatanju zaduženja po Ugovoru o zajmu između BiH i EBRD-a za Projekt "Obnova voznog parka za javni linijski prevoz putnika" u iznosu od 15 miliona eura.


Redakcija, 23.04.2018. 0 2 min za čitanje\nNa ovogodišnjem Sajmu Građevinarstva u Beogradu SEEBBE 2018. posetioci su imali priliku da se susretnu sa najnovijim inovativnim trendovima u ovoj industriji. Ove godine Sajam beleži rast u broju izlagača i posetioca što je pokazatelj da ovaj sektor doživljava konstantan rast, kao i to da je Srbija odlično tržište koje je primamljivo kako domaćim tako i svetskim investitorima.\nU hali 2 jedan od najinteresantnijih štandova je štand kompanije Wienerberger doo Kanjiža na kojem su prikazani noviteti ovog proizvođača. Wienerberger je svetski lider u proizvodnji glinenih građevinskih materijala, a na tržištu Srbije ova kompanija posluje od 2014. godine kada je kupovinom koncerna Tondach postala vlasnik svih fabrika Tondach-a u Evropi. Samim tim, Wienerberger postaje vlasnik kompanije Potisje Kanjiža koja je bila sastavni deo Tondach grupacije. Od tada ova kompanija beleži rast kako u prodaji proizvoda na domaćem, tako i na inostranim tržištima.\nU hali 2 jedan od najinteresantnijih štandova je štand kompanije Wienerberger doo Kanjiža\nWienerberger u fokusu svog poslovanja ima konstantan razvoj novih, inovativnih proizvoda. Na tržištu se plasiraju glineni crepovi Tondach, glineni građevinski blokovi vrhunskih termo-izolacionih svojstava Porotherm, kao i klinker fasadnu opeku Terca na koju su u ovoj kompaniji veoma ponosni. Obzirom na fokus kompanije, nije iznenađujuće što je baš Wienerberger doo Kanjiža dobitnik priznanja „Nova vizura“ u segmentu građevinskih materijala za crep Continental Plus NATURA, koji je ova kompanija dobila na dodeli sajamskih priznanja.\nWienerberger doo Kanjiža dobitnik je priznanja „Nova vizura“ u segmentu građevinskih materijala za crep Continental Plus NATURA\nIz kompanije najavljuju još inovativnih rešenja i proizvoda jer smatraju da kupci u Srbiji i regionu zaslužuju vrhunski kvalitet proizvoda za izgradnju kuća i zgrada. Zaposleni u sektoru razvoja proizvoda kažu da su svi proizvodi od prirodnih materijala kao da je i kompletan proces proizvodnje usklađen sa prirodom.\nPosetioci štanda ima li su priliku da „uplove“ u virtuelni svet, te da se putem VR-a oprobaju u zidanju kuće i postavljanju crepa\nNa štandu ove kompanije posetioci Sajma mogli su da vide preko 100 proizvoda ove kompanije, da „uplove“ u virtuelni svet, te da se putem VR-a oprobaju u zidanju kuće i postavljanju crepa. Obzirom da je ova kompanija veoma transparentna u polju primene svojih proizvoda, posetioci su imali priliku i da vide postavljanje crepa na demo krovovima kao i da vide zidanje zida Porotherm blokovima uživo.\n#blok za zidanje #crep #porotherm #sajam gradjevinarstva #sajam gradjevinarstva 2018 #SEEBBE 2018 #terca #tondach #Wienerberger\n7 vrhunskih komada rasvete koji se mogu kupiti kod nas\nOva podvodna vila biće izgrađena na dnu okeana\nStubovi koji štite centralna gradska jezgra od vandala\nPirot u septembru dobija prvi ritejl park – PULS Shoping park


Banja Luka: Kažnjen 381 vozač za nepropisno parkiranje\nNaslovnica Krajina Banja Luka Banja Luka: Kažnjen 381 vozač za nepropisno parkiranje\nBanja Luka – U završnoj sedmici kampanje “Parkiraj pametno, parkiraj propisno” sankcionisan je ukupno 381 vozač.\n– Od navedenog broja, 307 vozača je sankcionisano od strane Policijske stanice za bezbjednost saobraćaja Banja Luka i 74 vozača od strane Komunalne policije. Od 307 vozača koje je sankcinisala navedena policijska stanica, 60 vozila je preneseno sa specijalnim vozilom “pauk”, a 247 vozača su sankcinisana bez prenosa vozila – naveli su iz Odsjeka za saobraćaj.\nKampanja “Parkiraj pametno, parkiraj propisno” trajala je od 12. do 30. oktobra, te da je imala za cilj da skrene pažnju vozačima da nepropisnim parkiranjem vozila direktno utiču na bezbjednost pješaka kao najranjivije kategorije učesnika u saobraćaju i predstavljaju smetnju za normalno odvijanje saobraćaja. Realizacija kampanje se sastojala iz dvije faze, preventivne i represivne faze.\n– S obzirom na to da je i tokom kampanje uočen značajan broj nepropisnog parkiranja, institucije koje su provodile kampanju nastaviće sa provođenjem represivnih mjera u okviru svojih redovnih aktivnosti – zaključili su iz nadležnog Odsjeka.


2016 - Eko Farm\nby administrator\t 26 November, 2016 0 comments\nAkcija “Paketić za distrofičara“\nUdruženje distrofičara južnobanatskog okruga još jednu godinu u nizu organizovalo je donatorsku akciju solidarnosti pod nazivom “Paketić za distrofičara”, sa ciljem da svojim najmlađim štićenicima omoguće da dobiju novogodišnje paketiće i bar malo zaborave na svoje probleme. Udruženje postoji od 1978. godine i okuplja obolele sa porodicama i prijateljima, kao i lekare, socijalne radnike i…\nby administrator\t 29 September, 2016 0 comments\nNe propustite Eko Farm promocije!\nSezona promocija zvanično otpočela Leto je nažalost iza nas, a sa prvim padom temperature i povratkom dece i odraslih u kolektive očekuju nas i neizbežne prehlade i infekcije disajnih puteva. Zbog toga smo od ovog septembra odlučili da za vas organizujemo niz promocija u našem glavnom gradu (za sada), kako bi vam pomogli da ostanete…\nby administrator\t 14 September, 2016 0 comments\nBesplatna škola tenisa u Rakovici\nPosetili smo teniske terene Atletskog kluba “21. maj” u beogradskoj opštini Rakovica, na kojima se od 18. jula odvijala besplatna školica tenisa koju je pohađalo oko 300 osnovaca, a sve pod pokroviteljstvom gradske opštine Rakovica, kao i nekoliko privrednih društava među kojima je i Eko Farm d.o.o. Na poziv idejnog vođe celog projekta, trenera Radeta…\nby administrator\t 8 April, 2016 0 comments\tTags: eko farm, vitamin b\nby administrator\t 19 February, 2016 0 comments\nby administrator\t 17 February, 2016 0 comments\n49. Međunarodni Beli kros\nU nedelju, 14. februara 2016. godine, na otvorenim terenima Sportskog centra Košutnjak u Beogradu, uspešno je održana 49-ta po redu tradicionalna atletska trka Beli kros sa međunarodnim učešćem. Kao i prethodnih godina, za organizaciju celokupnog događaja bili su zaslužni Atletski klub 21. Maj i Sportski savez Rakovice, a pod pokroviteljstvom Grada Beograda, Sekretarijata za sport…


Predstavljeno treće izdanje knjige „Zaboravljeni zločin – Stari Brod“ | Opština Višegrad\nPredstavljeno treće izdanje knjige „Zaboravljeni zločin – Stari Brod“\nU Gradskoj galeriji u Višegradu večeras promovisano treće dopunjeno izdanje knjige „Zaboravljeni zločin-Stari Brod“, koja je zajedničko izdanje redakcija Izdavačke kuće „Dabar“ i Izdavačke kuće Srpskog sokolskog društva „Soko“ iz Dobruna.\n„U ovo treće dopunjeno izdanje uvrštena su nova svjedočenja preživjelih i dodatni spiskovi ubijenih koje su pojedinci decenijama skrivali od javnosti, jer se o tome nije smjelo čak ni pričati“, rekao je urednik knjige Slavko Heleta.\nOn je dodao da je prvi put u ovoj knjizi dostupan podatak da je, osim 300 srpskih civila kod Han Pijeska, zvjerski umoreno i 50 Jevreja koje su ustaše dovezle u Stari Brod.\nHeleta je istakao da knjiga sa novih 90 stranica dodatno učvršćuje svoju dokumentarnost i trajnost, kako bi pokoljenja imala istinski zapis o nezapamćenim zločinima nad nemoćnim ljudima, čija je jedina krivica bila što su Srbi i što su zločincima smetali da ostvare svoj san – granicu na Drini.\nPriređivač knjige Aleksandar Savić rekao je da je prilikom zločina u Starom Brodu i Miloševićima iskazano toliko mržnje prema srpskom narodu, da to pojedini psiholozi porede sa ludilom.\n„Još postoji po neki živi svjedok tih događaja, nema prave riječi da opiše zločine i zločince i način svireposti prema nevinim žrtvama“, dodao je Savić.\nOn je poručio prisutnima da poučeni hrišćanskim vrijednostima pokušaju da ne mrze, ali da ne zaborave i da se sjete ovih i svih nevinih srpskih stradalnika.


Srbija ima plan za veći priliv izbeglica - 08.09.2015, Sputnik Srbija\nSrbija ima plan za veći priliv izbeglica\nSrbija je napravila plan reagovanja u slučaju povećanog priliva migranata sa procenom potreba, izjavila je danas pomoćnica komesara za izbeglice i migracije... 08.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, sirija, srbija, danijela popović roko, komesarijat za izbeglice\n12:30 08.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nSrbija je napravila plan reagovanja u slučaju povećanog priliva migranata sa procenom potreba, izjavila je danas pomoćnica komesara za izbeglice i migracije Danijela Popović Roko.\nVeštački podstaknut egzodus izbeglica\n8 Septembar 2015, 10:27\nRokova je istakla da je obezbeđena humanitarna pomoć za period sve do zime i da se sredstva kontinuirano traže. Takođe, očekuje se veća i sistematska pomoć, imajući u vidu da će kriza duže trajati, ne samo do kraja zime, nego verovatno i duže.\nSrbija sa međunarodnim organizacijama radi tako da njihova pomoć sadrži ono što je procenjeno kao neophodno u ovom trenutku, rekla je Rokova za Jutarnji program Radio-televizije Srbije.\nDanijela Popović Roko je ocenila da je Srbija radom svih nadležnih institucija uspevala da pokrije situaciju stvaranjem prihvatnih centara u Preševu i Kanjiži, ali da sada dolazi zima.\n7 Septembar 2015, 20:16\nSrbija je od početka krize dobijala manju humanitarnu pomoć, koja se odnosila na zadovoljavanje osnovnih životnih potreba izbeglica. Međutim, nakon dva i po meseca situacija se promenila i zbog toga je potrebno sistematski pomoći državnim institucijama koje se bave ovom problematikom, objasnila je Rokova.\nU Srbiju dnevno uđe između 2.000 i 3.000 osoba, a prema njenim rečima, migranti ulaze u zemlju uglavnom iz Makedonije, ali u poslednje vreme veći broj migranata ulazi i sa teritorije Bugarske. Većina migranata u Evropsku uniju ulazi preko mađarske granice, rekla je Rokova.\nZbog toga odgovor na ovaj problem mora da bude sveobuhvatan i da bude isplaniran sa ostalim državama u regionu, u zavisnosti od toga kako će se dalje razvijati situacija tokom zime zbog zatvaranja granice sa Mađarskom, naglasila je Rokova.\nDanijela Popović Roko


Balkan – „šoping raj“ za svakog kome treba polovno oružje – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBalkan – „šoping raj“ za svakog kome treba polovno oružje\nVećina ilegalnog oružja manjeg kalibra na evropskom crnom tržištu potiče sa Zapadnog Balkana. Kriminalci i teroristi na Balkanu vrlo jeftino nabavljaju oružje – što prestavlja opasnost za čitav kontinent.\nAtentatori iz Pariza su, sudeći prema medijskim izveštajima, koristili između ostalog dve jurišne puške tipa Zastava M70 s područja bivše Jugoslavije. I u napadu na redakciju satiričnog lista „Šarli ebdo“ u januaru ove godine, teroristi su koristili oružje čiji tragovi vode na Balkan. Prilikom razbijanja jedne kosovske terorističke ćelije u Italiji i na Kosovu pre nekoliko dana, u jednom selu na Kosovu pronađena je veća količina ilegalnog naoružanja.\nNakon ratova na tlu bivše Jugoslavije devedesetih godina, kao pljačke skladišta municije i naoružanja u Albaniji 1997, crno tržište s različitim vrstama oružja je procvetalo – i to ne samo na Balkanu. Arsenal oružja nekada veoma dobro naoružanih komunističkih država, odavno je stigao u zemlje ostatka Evrope. Cene variraju: na Balkanu se za kalašnjikov plaća između 300 i 500 evra, a u nekim drugim zemljama Evrope se za isto oružje po komadu plaća i do 2.000 evra.\nPrema jednoj studiji Flamanskog mirovnog instituta iz Brisela, najveći deo ilegalnog oružja iz balkanskih zemalja krijumčari se u druge evropske države. „Govorimo o Srbiji, Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Albaniji… Može se reći da mnoge od tih zemalja imaju problem s ilegalnim oružjem“, kaže jedan od autora studije Nils Duke. „To je oružje koje je, nakon ratova na Balkanu, ostalo u rukama tih ljudi“. U zemljama Zapadnog Balkana u opticaju je, sveukupno gledajući, više ilegalnog nego legalnog oružja, tvrdi naš sagovornik.\nDa je to ogroman problem za bezbednost u celoj Evropi, postalo je jasno najkasnije nakon pariskih napada. „Ne znamo kako su pariski teroristi došli do oružja“, kaže stručnjak UN za naoružanje Ivan Zverzanovski iz Beograda. „Na Balkanu je ima veoma mnogo ilegalnog oružja i mi znamo da postoje veze između onih koji to oružje prodaju, organizovanog kriminala i terorista koji ih kupuju.“ Zverzanovski radi za organizaciju Ujedinjenih nacija SEESAC koja se bavi kontrolom lakšeg naoružanja na području jugoistočne i istočne Evrope.\n„Crno tržište zločinaca i terorista“\nI stručnjak za bezbednost Burim Ramadani iz prištinskog Instituta za evropske studije (ISPE), smatra da je rizik veliki: „Države na Zapadnom Balkanu su krhke i to olakšava posao terorističkim grupama u procesu nabavke različitog naoružanja.“\nBivši šef albanske tajne službe Fatos Klosi ukzuje na još jedan aspekt trgovine oružjem: „Teroristi veoma dobro plaćaju i na taj način uvek uspevaju da dođu do oružja na crnom tržištu. Znamo da na Balkanu postoji crno tržište, na kojem su aktivni zločinci i teroristi.“\nKoličine ilegalnog oružja koje kola Balkanom su zabrinjavajuće. Sudeći po navodima Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije, samo u toj zemlji postoji između 200.000 i 900.000 komada ilegalnog oružja. Jedan izveštaj UN iz prošle godine ukazuje na veoma veliki broj komada ilegalnog oružja na Kosovu. Smatra se da u toj zemlji sa oko dva miliona stanovnika, ima oko 450.000 komada oružja manjeg kalibra. U Bosni i Hercegovini, prema navodima beogradskog SEESAC, u privatnom posedu još uvek je oko 750.000 komada ilegalnog oružja.\nO Albaniji može samo da se spekuliše, kaže Fatos Klosi, ali se sa sigurnošću može reći da se radi o velikom broju: „Znamo da je mnogo oružja došlo u ruke kriminalnih grupa, ali ono se nalazi i u posedu sasvim normalnih ljudi. Oni su oružje zadržali nakon pljačke skladišta municije 1997, pogotovo u ruralnim područjima Albanije. To su ljudi koji se s oružjem osećaju sigurnije.“\nSlično je na celom Zapadnom Balkanu. Mnogi ljudi su, nakon ratova, jednostavno zadržali oružje, kaže Nils Duke. „Saznali smo da ljudi sada počinju da prodaju to oružje, i to osobama koje ih onda u manjim količinama krijumčare u Evropsku uniju. A kad ono tamo stigne, oružje kruži od jedne do druge kriminalne grupe.“\nNakon okončanja ratova, na Balkanu su sprovođene akcije i vođene kampanje kojima se pokušalo da se animiraju ljudi da dobrovoljno vrate oružje. Ali bez velikog uspeha. Ove godine je, recimo, Srbiji predato samo 7.500 komada oružja.


Vijeće ministara BiH donijelo je danas odluku o povlačenju 95,4 miliona KM vrijedne šeste tranše iz kreditnog aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom.\n“Ovaj nam je zakon neophodan zbog toga što još nije stupio na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, ali i zbog naših građana”, rekao je Čolak.\nNakon više odgađanja, ni juče nisu usvojeni pravilnici o uslovima nabavke i načinu korištenja službenih vozila u institucijama BiH, o korištenju službenih telefona i sredstava za reprezentaciju, kojima su planirane višemilionske uštede.\nUmjesto toga, Vijeće ministara osnovalo je Interresornu radnu grupu koju čine predstavnici svih ministarstava. Oni bi u saradnji s Ministarstvom finansija i trezora do iduće sjednice trebalo da usaglase prijedloge pravilnika s ciljem sistemskog uređenja ovih oblasti.


Druga runda pregovora sa Evropskom unijom uspešna - nastavak zavisi od saradnje sa Hagom\nDruga runda pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju Srbije i Crne Gore Evropskoj uniji bila je uspešna, ali nastavak pregovora zavisi od ostvarenja pune saradnje sa Haškim tribunalom, ocenili su učesnici razgovora održanih danas u Beogradu. Direktor Direkcije za zapadni Balkan Rajnhard Pribe, koji je predvodio pregovarački tim iz Brisela, rekao je da je ova, druga runda razgovora bila moguća jer je Evropska komisija procenila da je ostvaren napredak u saradnji SCG sa Haškim tribunalom. Pribe je najavio da će krajem meseca Evropska komisija ponovo procenjivati saradnju Beograda sa Tribunalom i naglasio da nema nikakve promene u uslovima koje EU postavlja Beogradu.\nŠef pregovaračkog tima Srbije i Crne Gore, ministar spoljnih poslova Vuk Drašković izjavio je da je važno što su pregovori danas nastavljeni ocenjujući da je današnji "sastanak prošao više nego uspešno". Draškovcih je, međutim, naglasio da "najvažnije što treba se uradi zavisi isključivo od SCG, a to je isporuka Hagu preostalih begunaca od optužnice". Od toga, kako je dodao, zavisi da li će poccetkom maja pregovori SCG sa EU biti nastavljeni.\nŠef pregovaračkog tima Srbije, potpredsednik vlade Miroljub Labus rekao je da ima dve dobre vesti: jedna je što su pregovori nastavljeni, a druga što su pregovarači prošli kroz tekst celog sporauzma i razgovarali o svim otvorenim pitanjima. Labus je ponovio očekivanje da bi pregovori o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju SCG Evropskoj uniji, ako se nastave ovim tempom, mogli biti završeni u junu.


Do kraja godine stare lične karte – Ozon Media\nDo kraja godine stare lične karte\nMinistar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je da će u Srbiji sledeće godine biti izdato više od dva miliona novih registarskih tablica, saobraćajnih dozvola kao i više od četiri miliona ličnih karata i putnih isprava.\nDačić je novinarima u Beogradu rekao da izdavanje novih tablica i vozačkih dozvola kasni zbog primene Zakona o bezbednosti u saobraćaju na putevima i jer je potrebno definisati i zaokružiti ceo sistem koji će moći da izađe u susret velikom broju zahteva građana.\nPrema njegovim rečima, neophodno je naći pravo tehnološko rešenje kako bi ti podaci bili promenljivi i kako bi se njihova primena vršila bez izdavanja novog dokumenta, već samo novim učitavanjem. Ministar unutrašnjih poslova naveo je da će zatražiti da se produži rok za izdavanje novih ličnih karti kojih je do sada izdato oko 2,5 miliona, a trebalo bi da ih bude oko četiri miliona. On je pozvao građane da što pre urade nove lične karte, jer važenje starih ističe sledeće godine.\nPovećane penzija od 1. januara iduće godine\nStudenti najavljuju veliki protest 15. oktobra\n03.10.2014. Ozon Komentari su isključeni na Studenti najavljuju veliki protest 15. oktobra\nJuče jedna saobraćajka\n30.11.2017. Ozon Komentari su isključeni na Juče jedna saobraćajka\nPripremite se pre nego što automobilom krenete na letovanje\n17.07.2014. Ozon Komentari su isključeni na Pripremite se pre nego što automobilom krenete na letovanje\nFinale drugog kruga nagradne igre „Uzmi račun i pobedi“ u subotu, 27. februara\nU Vojvodini 645 novozaraženih


Interni revizori brana zloupotrebi javnog novca - lukavicaonline.com\nInterna revizija je veoma važna karika da bi institucije radile u skladu sa najsavremenijim evropskim praksama i kako bi bilo onemogućeno nenamjensko trošenje javnog novca, ali u velikom broju institucija radi samo jedan interni revizor.\nIstaknuto je to na prvoj konferenciji rukovodilaca centralnih harmonizacijskih jedinica RS, FBiH i BiH održanoj juče u Sarajevu. Direktor Centralne harmonizacijske jedinice RS i predsjedavajući koordinacionog odbora tri harmonizacijske jedinice Dragoljub Nakić istakao je da je u Srpskoj u više od 90 odsto institucija uspostavljena interna revizija. Direktor Centralne harmonizacijske jedinice Ministarstva finansija i trezora BiH Ranko Šakota kaže da interni revizori treba da pomognu rukovodstvu institucija da radi na racionalan i zakonit način.\n– Interna revizija identifikuje kritične tačke gdje može nastati šteta i one treba da budu otklonjene da ne bi došlo do pogrešnog korišćenja sredstava – rekao je Šakota.\nBivši zamjenik glavnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH Dragan Kulina rekao je da je nedopustivo mali broj internih revizora angažovan u institucijama i da oni i pored najbolje volje ne mogu odgovoriti zadatku.\nPreviousZotov: “Izrael investment grupa” neće odustati od “Ljubije”\nNextKonkurs za novog direktora Garantnog fonda RS


ANDRIJA MANDIĆ ODBACIO TVRDNJE ESKOBARA: Demokratski front ne izaziva podele i ne blokira put Crne Gore ka EU – CG Vijesti\nSrbi u Crnoj Gori su, ističe, veoma dobro organizovani, što mnogima smeta. Mandić ističe da je odnos Srba iz Crne Gore prema Kosovu i Metohiji prirodan i da su pokazali najveću solidarnost sa svojim sunarodnicima.\n- Imamo bar onoliko prava koliko ima Dritan Abazović koji pokazuje solidarnost sa svojim sunarodnicima na KiM, a kada Srbi iz CG iskazuju solidarnost sa svojima na KiM, onda nam poručuju da to nije dobro. Ne tražimo ništa iznad demokratskih standarda i demokratskih prava - rekao je Mandić reagujući na jučerašnji intervju Eskobara za Glas Amerike.\nKomentarišući šestomesečnu krizu vlade u Crnoj Gori i koncept manjinske vlade koji je juče obelodanio Abazović, Mandić je rekao da na crnogorskoj političkoj sceni postoji mnogo bezobrazluka.\nKao najodgovornijeg za aktuelnu krizu označio je premijera Zdravka Krivokapića, čija vlada duže od šest meseci nema podršku natpolovične većine u parlamentu.\n- Ovo što ovde gledamo toga nema nigde osim u Crnoj Gori - rekao je Mandić za Pink i podsetio da je DF stalno tražio rešenja za izlazak iz krize, ali da nijedno nije prihvaćeno.\nPodsetio je da je DF tražio rekonstrukciju vlade u kojoj bi bili predstavnici svih stranaka parlamentarne većine, ali da se Abazović tome protivio, ne želeći nikakve promene.\nDodao je da je nakon toga DF pokrenuo inicijativu za izbor nove vlade, ali je, podseća, i ta inicijativa propala.\n- Onda smo predložili da je najbolje da idemo na nove izbore, a sada se pojavljuje ideja o manjinskoj vladi i ovo je prvi put da deo postojeće parlamentarne većine ima nameru da radi zajedno sa Demokratskom partijom socijalista (Mila Đukanović) - rekao je Mandić.\nMandić je podsetio da je zajednički stav svih stranaka, članica parlamentarne većine, u kampanji uoči izbora 30. avgusta 2020. bio da niko neće praviti koaliciju sa DPS-om.\nPrimetio je, međutim, da se izdaja isplati.\nLider GP URA i potpredsednik crnogorske vlade predložio je juče koncept manjinske vlade, bez Demokratskog fronta i DPS-a, ali, kazao je, očekuje da obe opcije podrže njegov predlog.\nPovezane teme:Andrija MandićCrna GoraDemokratski frontGabrijel EskobarKomšijeSusjedi


Katar i „Al Džazira“: Ruski novinari nisu primali mito od Saudijaca - 31.07.2017, Sputnik Srbija\nKatar i „Al Džazira“: Ruski novinari nisu primali mito od Saudijaca\nAmbasada Katara u Rusiji i generalni direktor katarske televizije „Al Džazira“ Jaser Abu Hilala odbacili su tvrdnje da je Saudijska Arabija davala mito ruskim... 31.07.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, saudijska arabija, katar, al džazira\nAmbasada Katara u Rusiji i generalni direktor katarske televizije „Al Džazira“ Jaser Abu Hilala odbacili su tvrdnje da je Saudijska Arabija davala mito ruskim novinarima televizije RT, kao i agencijama TASS i RIA Novosti da ne pišu negativne članke o toj zemlji.\nReč je, kako se navodi u zajedničkoj izjavi katarske ambasade i „Al Džazire“, o lažnoj informaciji koja je izmišljena kako bi nanela štetu ruskim medijima.\n„Ovo nije prvi put da se sajt televizije ’Al Džazire‘ koristi kako bi se plasirala lažna informacija ili fotografija. Međutim, ovog puta je stranica izgledala kao da je prava, da je bilo izuzetno teško otkriti da je u pitanju prevara“, navodi Hilala.\nCilj ove prevare, dodaje on, bio je da se napravi konflikt između „Al Džazire“ i ruskih medija, u svetlu arapske krize koja trese Persijski zaliv.\nNaime, na lažnoj internet stranici, koja je urađena tako da liči na sajt „Al Džazire“, pojavila se informacija o tome da su ruski novinari dobili deset miliona evra od ambasadora Saudijske Arabije da ne pišu negativno o toj zemlji.


“U Republici Srpskoj godišnje se proizvede voća vrijednosti 225 miliona KM, a od toga se 30 do 40 odsto izveze za Rusiju. Očekujemo sada veliki pritisak voća iz uvoza koje će prouzrokovati probleme plasmana domaćeg voća na našem tržištu. Prošla godina za voćare je bila jako loša i imali smo loš kvalitet, a sa niskom cijenom pitanje je da li ćemo naplatiti troškove proizvodnje”, naveo je Dojčinović.\nOn je naglasio da su zbog zabrane izvoza voća u Rusiju i “zbog par nesavjesnih ljudi koji su odradili taj dio posla” najviše oštećeni domaći proizvođači, i dodao da dio odgovornosti snose i nadležne institucije.\n“Tu su odgovorne institucije koje su izdavale dozvole za izvoz voća trgovcima koji se ne bave proizvodnjom voća, a koji su imali najveću zaradu od tog posla. Mi već godinu i po dana upozoravamo da dozvole za izvoz treba da dobiju samo proizvođači koji imaju određene količine proizvedenog voća i odgovarajuće rashladne kapacitete”, dodao je Dojčinović.\nPrema njegovim riječima, Ruska Federacije već je dala jednu opomenu i “žuti karton”, a ova zadnja opomena vjerovatno znači i “crveni karton” za izvoz voća u Rusiju u ovoj godini.