Evropska unija rekla NE Vučiću – Otvoreno\nPočetnaVestiEvropska unija rekla NE Vučiću\nsubota, 12. decembra 2020 : 14:55\nEvropska unija rekla NE Vučiću\nSrbija će morati da pređe sa reči na dela, ukoliko želi da napreduje na putu ka Evropskoj uniji. To je kroz svoje četiri tačke srpskim vlastima praktično poručio i Vladimir Bilčik, izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju, koji je u izveštaju precizirao koje korake bi Beograd trebalo da napravi, kako bi se prbližila EU. Jer, ne samo što Srbija u nijednoj od navedenih oblasti nije napravila pomake, nego se svojim odlukama dodatno udaljavala od Evrope – hapsila novinare, primenjivala silu nad demonstrantima, kao glavnog partnera u borbi protiv korone isticala Kinu, a kritikovala EU…\nNikoga nije trebalo da iznenadi objava poslanice Evropskog parlamenta Viole fon Kramon da Srbija ove godine neće otvoriti nijedno poglavlje.\nZbog svega što se dešavalo u 2020, a što je kulmiralo tokom pandemije i protesta, predstavnici stručne javnosti čak su upozoravili i na mogući prekid pregovoračkog procesa Srbije sa EU.\nIzvestilac Evropskog parlamenta Vladimir Bilčik u svom izveštaju o Srbiji naveo je da će glavni posao “na plećima” Beograda biti otklanjanje posledica pandemije, reforme u vladavini prava, vladavina zakona i poštovanje osnovnih sloboda, regionalna saradnja i pomirenje, kao i pristupanje EU kao strateški izbor Srbije.\nA u svemu tome je u najmanju ruku “škripalo” ove godine, ali i ranijih.\nDa li je pristupanje EU zaista strateški izbor Srbije?\nOd odgovara na ovo pitanje zapravo sve polazi. Ukoliko vlasti u Beogradu ulazak u Uniju postavljaju i zaista kao osnovni cilj, postavlja se pitanje zašto onda ni osnovne zahteve iz Brisela nisu u stanju da ispune.\nZa početak, Srbija već duže od godinu dana nema šeficu pregovaračkog tima za pristupanje EU. Na tu funkciju niko nije izabran još od septembra prošle godine, kada je Tanja Miščević podnela ostavku.\nTakođe, spoljno političke odluke koje je donosio Beograd pokazivale su, suprotno “prioritetu”, da je Srbija bliža Rusiji i Kini, nego EU. Srpski predstavnici u međunarodnim telima i organizacijama nisu glasali ni za jednu odluku koja bi mogla da naljuti ove dve zemlje. Primera radi, Srbija je uz zemlje poput Severne Koreje, Irana, Venecuele, Sirije, Kube… glasala protiv rezolucije u kojoj se traži od Rusije da što pre prekine “privremenu okupaciju” Krima.\nNe samo što nije u skladu sa politikom evrointegracija, nego je ta odluka uz sve to i licemerna, budući da se Srbija i sama suočava sa problemom da zaštiti sopstveni teritorijalni integritet i suverenit.\nTakođe, Srbija je podržala Deklaraciju iz Kine kojom se kršenje ljudskih i manjinskih prava Ujgura u kineskoj pokrajini Sinkjang definiše kao “borba protiv terorizma i ekstremizma”.\nPrema navodima diplomata, stepen usaglašenosti spoljno političkih poteza Srbije sa EU pao je sa 99 odsto, koliko je bilo 2012, na ispod 60 odsto, kako je sada.\n(Ne)željene reforme u vladavini prava\nZa EU je u procesu evrointegracija Srbije vladavina prava podjednako važna kao i rešavanje problema Kosova. I dok je razumljivo zašto je kosovski problem teško rešiti, srpske vlasti ništa ne sprečava da sprovedu reforme u vladavini prava.\nJasno je da vladajuća nomenklatura u Srbiji želi da zadrži uticaj na pravosuđe, a dokaz je i prolonogiranje ustavnih promena. Akcionim planom za poglavlje 23 bilo je predviđeno da se Ustav promeni još krajem 2017. godine, a taj predlog je tek sada ušao u skupštinsku proceduru.\nBilčik je u svom izveštaju napisao da je neophodno osigurati poštene uslove na izborima 2022. za sve, ali danas, posle svega, izgleda malo verovatno da će vlasti na čelu sa Aleksandrom Vučićem pristati da igraju fer.\nFoto: EPA-EFE/ANDREJ CUKIĆ\nVučić će teško pristati da se odrekne svog najjačeg oružja – medija, pre svega televizija sa nacionalnim frekvencijama i tabloida, koji su svih prethodnih godina opozicione lidere, ali i sve koji se usude da izgovore kritiku na račun vlasti, provlačili kroz blato.\nJavni servis u vidu RTS odavno nije servis građana i to ne samo zato što opozicije nema. Nema ni objektivnog informisanja, kritičkog izveštavanja koje u iole uređenim džavama može bar donekle popraviti “krivu” vlast.\nMalo verovatno deluje i da predstavnici vladajućih partija, pre svega SNS, neće zloupotrebljavati javna preduzeća u izbornoj kampanji, što se uprkos nedostatku ozbiljne konkurencije desilo na junskim izborima, ali i svih prethodnih godina.\nSvih prethodnih godina radnici u javnim preduzećim i državnim služabama morali su da glasaju za SNS iz straha od gubitka radnog mesta. I ne samo to. Usred radnog vremena odlazili su na skupove, na kojima su dočekivali predsednika države.\nRekordan broj napada na novinare\nIz godine u godinu raste broj napada na novinare – verbalnih i fizičkih. Tokom prvog talasa uhapšena je novinarka portala Nova.rs Ana Lalić samo zato što je pisala o uslovima u kojima rade zdravstveni radnici u Kliničkom centru Vojvodine. Iako je kasnije sporna uredba zbog koje je do hapšenja došla povučena, a od krivičnog gonjenja naše koleginice se odustalo, šteta je već načinjena. Ana je u pritvoru provela noć, a imidž zemlje trajno je narušen.\nAna Lalić Foto:Dragan Mujan/Nova.rs\nDa od pritisaka i napada na medije ne odustaju, videlo se i prethodnih nedelja u parlamentu, kada su novinari Nove S i TV N1 bili su mete poslanika SNS. Naime, poslanica Biljana Pantić Pilja rekla je na sednici da je reč o antisrpskim medijima, stranim plaćenicima i domaćim izdajnicima, a njenu izjavu kasnije je podržao i Aleksandar Martinović, šef poslaničke grupe naprednjaka.\nNovinari nezavisnih medija gotovo na svim konferencijama za medije suočavaju se sa neprijatnostima i uvredama.\nPrema NUNS-ovoj bazi, broj napada na novinare svake godine je u porastu, a ove ih je bilo čak 168, od čega je 27 bilo fizičkih, a verbalnih pretnji bilo je 47.\nPo broju napada ovo je bila rekordna godina od 2008.\nPolicijska brutalnost nedopustiva\nEvropi nije promaklo ni nasilje na beogradskim ulicama tokom protesta, kada su pripadnici MUP-a primenjivali prekomernu silu. Snimci na kojima se vidi kako policijaci tuku mladiće koji su mirno sedeli na klupi i pili pivo ili kako blizu 20 policajaca, jedan za drugim, tuče mladića oborenog na podu preplavili su i evropske medije.\nO policijskoj brutalnosti govorili su i zvaničnici Evropske unije, a prekomerna upotreba sile tokom letnjih protesta pomenuta je i u izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije.\nPolicija zverski tuče bespomoćnog mladića na Terazijama, Foto: Printscreen/Twitter/A 11 – Inicijativa za ekonomska i socijalna prava\nNa kršenje ljudskih prava tokom demonstracija u Beogradu upozoravale su i brojne međunarodne organizacije.\nZahvalnost Kini, kritike državama EU\nU pandemiji je došlo do izražaja sve ono što inače ne funkcioniše u Srbiji. Koronavirus dočekali smo sa manjkom medicinske opreme, a prvu pomoć Srbija je zatražila od Kine.\nNakon što je iz te države ona dopremljena na beogradski aerodrom, predsednik Aleksandar Vučić uporno se zahvaljivao Kini, a u izjavama za medije govorio je da evropske solidarnosti nema, iako je EU naš zdravstveni sistem pomogla sa stotinama miliona evra.\nFoto:FOTO TANJUG/ DRAGAN KUJUNDŽIĆ – bk\nNakon svega podatke o pomoć Srbiji i ulaganju u zdravstvo objavio je šef misije EU u Srbiji Sem Fabrici, a ništa od toga do tada nismo mogli da čujemo od srpskih zvaničnika.\nSve to neko vidi u Evropi. Zato je Bilčik u svom izveštaju o napretku pomenuo da je potrebna istinita komunikacija o tome kako je EU pružila pomoć Srbiji.\nGrađani Srbije su doživeli i da ih sopstvena država laže o broju preminulih i zaraženih koronavirusom. O tome je prvo izvestio BIRN, da bi potom i epidemiolog Predrag Kon to priznao gostujući u emisiji Pregled Dana na TV Nova S, navodeći da je do juna broj umrlih bio tri puta veći nego što je to bilo prijavljeno.


Devenport: Nema razloga da poglavlja 23 i 24 ne budu otvorena do kraja godine\nŠef delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport izjavio je danas da ne vidi razlog zašto u pregovorima o članstvu Srbije u EU poglavlja 23 - pravosuđe i osnovna prava, i 24 - pravda sloboda i bezbednost, ne bi bila otvorena do kraja godine.\n"Ne vidim razlog zbog koga ne bi bilo moguće otvaranja tih poglavlja do kraja ove godine. Naravno da postoje neki izazovi i prepreke, ali sam siguran sam da ćemo ih prevazići", rekao je Devenport gostujući na Radioteleviziji Vojvodina.\nAmbasador EU je to rekao odgovarajući na pitanje da li trenutan odnos Srbije prema Haškom tribunalu i to što Beograd traži da se presuda lideru radikala Vojislavu Šešelju odloži do završetka izbornog procesa, mogu uticati na proces EU integracija.\nDevenport je ponovio da je značaj saradnje Srbije sa Haškim tribunalom i dalje od velikog značaja.\nDevenport je ocenio kao dobro to što je premijer Aleksandar Vučić rekao da je Srbija spremna da učestvuje u rešavanju problema izbeglica, iako nema obavezu, jer nije članica EU.\nPrema rečima Devenporta, taj predlog Srbije treba da bude predmet detaljnih diskusija.


Auto-put kasni zbog nedostatka opreme za održavanje – Bankar.me\nAuto-put kasni zbog nedostatka opreme za održavanje\nJanuary 20, 2022 Članci, CRNA GORA, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI Leave a comment\n“Započeti su postupci javnih nabavki i jedan broj tendera je u pripremi. Preuzeli smo sve neophodne aktivnosti za nabavku te opreme koja će omogućiti nesmetano otvaranje i funkcionisanje auto-puta”, kazao je direktor tog preduzeća Milan Ljiljanić.\n“Jasno je da neke od posljednjih aktivnosti mogu ostati kratko i djelimično nezavršene, ali ako su članovi Komisije uvjereni da je izgrađeni objekat siguran, ovo prelazno rješnje puštanja u probni rad može biti korisno”, navode u saopštenju Komisije.\n“Pošto je auto-put u završnoj fazi, svi veći propusti i greške su već otkriveni i otklonjeni. Sad postoji manji broj sitnih grešaka koje su normalne za ovakav put i koje prevazilazimo. Želim da naglasim da je objekat kao cjelina impresivan i kvalitetan”, kazao je Ljiljanić.\nPOJMOVIautoput bar - boljare\nPrevious Brodarske kompanije uplatile 4,5 miliona dolara Eksim banci\nSljedeći EPCG se zadužuje kod IRF-a 30 miliona eura za projekat Solari


Vreme 533 - Ekskluzivno – Zoran Djindjic pise za "Vreme": Predlog dogovora o drzavnom cilju\nZoran Đinđić je ekskluzivno napisao za "Vreme" br 533. Od 22. marta 2001. članak pod naslovom Predlog dogovora o državnom cilju koji je aktuelan i danas: «Redosled poteza je sledeći. Najpre, otvaranje međunarodnih kanala, preko kojih se uključujemo u svetsko tržište kapitala, tehnologije, i preko kojih svetsko tržište otvaramo za našu privredu. Drugo, promene zakona i institucija, da bismo postali interesantni za veće investicije. Treće, restrukturiranje naših preduzeća. Paralelno sa tim, izgradnja efikasnih i kvalitetnih javnih službi, u državnoj upravi, policiji, zdravstvu, školstvu, edukaciji radne snage...»


Početak/Ekonomija/Google ekspert Hari Roberts po prvi put u Nišu\nDrugi po redu sajam zapošljavanja specijalizovan isključivo za IT industriju u Nišu biće održan 20. aprila u hotelu Tami. Prošle godine je ITkonekt IT sajam zapošljavanja u Niš posetilo čak 600 IT stručnjaka za jedan dan što se očekuje i sada.\nParalelno sa IT sajmom zapošljavanja, biće održana i IT konferencija. Po prvi put u Niš dolazi Google ekspert Hari Roberts.\n„Hari Roberts je radio sa nekim od najvećih svetskih brendova. Ovo je jedinstvena prilika da niški programeri slušaju ovog svetskog stručnjaka u svom gradu. Ko još nije obezbedio kartu, pozivamo ga da požuri, jer je ostalo malo mesta. Na ITkonekt konferenciji će online sesiju održati i Adam Bien, jedan od najvećih Java stručnjaka na svetu, koji nosi titulu Java Champion i Java ONERockstar“, poručuju organizatori.\nNa ITkonekt konferenciji će online sesiju održati i Adam Bien, jedan od najvećih Java stručnjaka na svetu.\nInače ITkonekt ove godine obeležava Mesec u IT-ju u više gradova u regionu. Osim u Nišu, ITkonekt se održao i u Beogradu, Novom Sadu i Zagrebu, a sledi još i Kragujevac.\nPrijave su otvorene, a neki od predavača i program se mogu pogledati na ovom linku. Broj mesta za konferenciju je ograničen.\nITkonekt je rastuća regionalna IT zajednica, čiji je cilj da osnaži IT sektor i umreži IT kompanije i IT stručnjake. Do sada je sa ovom organizacijom sarađivalo više od 100 IT kompanija iz regiona, 40 IT organizacija, više od 100 domaćih i svetskih predavača. ITkonekt okuplja preko 10000 IT stručnjaka iz celog regiona\ngoogle Hari Roberts IT konekt IT sajam\nKonferencija i sajam zapošljavanja „ITKonekt“ u Nišu\nIZ NIŠA U AMERIKU Prošla je sve intervjue za posao u Guglu, a onda pronalazi sreću na drugom mestu


Igmanska inicijativa: Zaprepašćeni smo non pejperom - CdM\nIgmanska inicijativa: Zaprepašćeni smo non pejperom\nPredstavnici Igmanske inicijative su saopštili da su iznenađeni time što su visoki zvaničnici Slovenije pokrenuli pitanje promjene granica.\n“Igmanska inicijativa je iznenađena i istinski zaprepašćena pokretanjem od strane visokih zvaničnika Slovenije, zemlje koja uskoro preuzima predsjedavanje Evropskom unijom, pitanja promjene granica i dovršetka procesa raspada bivše SFRJ, preko predloga u vidu „non pejpera“ predsjednika Vlade Slovenije ili pokretanjem te teme u razgovorima predsjednika Slovenije sa članovima Predsjedništva BiH“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da su očekivanja su da će Slovenija, tokom predsjedavanja EU, razumijevajući nedostatke Dejtonskog rješenja za BiH kojim nije stvorena funkcionalna, napredna država, doprinijeti da se, uz angažovanje EU i nove administracije SAD, otklone nedostaci i ojačaju temelji jedinstvene, cjelovite, funkcionalne, napredne BiH kao države ravnopravnih građana, te da se energično suprotstavi idejama i pokušajima mijenjanja granica, koji sasvim sigurno, vode sukobima i dugoročnoj nestabilnosti regiona.\n“Očekujemo, stoga, da će države našeg regiona, kao i Evropska unija, energično odbaciti takve ideje i pokušaje i angažovati se na što efikasnijem rješavanju problema i nedostataka, te jačanju međusobnog povjerenja i saradnje država nastalih iz ranije SFRJ“, navodi se u saopštenju Igmanske inicijative, koje potpisuju Vehid Šehić iz BiH, Branislav Radulović za Crnu Goru, Eugen Jakovčić za Hrvatsku i Milan Antonijević za Srbiju.\nTagsBosna i Hercegovina BiH Igmanska inicijativa Janez Janša mirni razlaz Non pejper dokument\nNa žalost čovjek je u pravu ali se to nikad neće ostvarit,a bojim se ni normalan suživot na ovim prostorima.Čovjek je glasno razmišljo i ništa više.Puno ima takvih samo se ne izjašnjavaju.\nOsmani: Na samitu smo spriječili uključivanje opasnih ideja Srbije\nDjeca su u riziku od komercijalne seksualne eksploatacije na Zapadnom Balkanu


Kraj sezone – Vaterpolo klub Šabac\nRazno Prvi tim 2018/2019\nUtakmicom protiv ekipe “Vojvodine”, koja je odigrana 23. maja u Novom Sadu, Vaterpolo klub “Šabac” završio je takmičarsku sezonu. Utakmica se igrala u okviru poslednjeg kola Super lige a “Vojvodina” je upisala pobedu sa rezultatom 10:7.\nPlasman u okviru ovog takmičenja već je bio poznat tako da ishod ove utakmice nije promenio redosled na tabeli. Vaterpolisti “Šapca” zauzeli su odlično 4. mesto.\nPored ovog prestižnog takmičenja, protekla sezona ostaje i u znaku nastupa našeg kluba u Triglav Regionalnoj A2 ligi. Regionalnu ligu završili smo na trećem mestu. Pobedama koje smo izvojevali protiv timova “Pošk”, “Crvena Zvezda” i “Primorac”, od kojih su svi bivši prvaci Evrope, nedvosmisleno smo pokazali da možemo da pariramo svakom rivalu.\nSvi rezultati koji su iza nas, u proteklih godinu dana, predstavljaju istorijske rezultate za naš klub. Šabac je zahvaljujući uspesima naših momaka postao vaterpolo hit regiona.\nJedini smo klub, kada su ekipni sportovi u pitanju, koji igra međunarodna takmičenja, na radost i zadovoljstvo domaće publike koja ima prilike da uživa u pravim sportskim spektaklima u svom gradu.\nOno što je pred našim prvotimcima u narednom periodu jeste odmor do avgusta, kada krećemo sa pripremama za novu sezonu gde ćemo ponoviti nastupe kako u okviru domaćih takmičenja tako i u Regionalnoj ligi.\nOvim putem Vaterpolo klub “Šabac” izražava duboku zahvalnost svima vama koji ste pratili naš rad, podržavali nas sve ovo vreme i navijali svim srcem iz utakmice u utakmicu!!!\nDo nove sezone,\n← VK Šabac – Partizan , rezultat 7 : 8


Organizacija društvenog aktivizma » Plenarna sednica u Narodnoj skupštini Nacionalnog konventa o EU\nPlenarna sednica u Narodnoj skupštini Nacionalnog konventa o EU\nОзнаке: EU, konsultacije, Pozivi, pregovori o pristupanju EU, Skupština Srbije\nNacionalni konvent o Evropskoj uniji obeležava tri uspešne godine rada Plenarnom sednicom u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Sednica će biti prilika da organizacije civilnog društva Srbije u prisustvu predstavnika Vlade Republike Srbije, Pregovaračkog tima i Narodne skupštine, nastave dijalog o ključnim aspektima dalje integracije u Evropsku uniju, problemima, preprekama, ali i dobitima, koje od ovog trasformativnog i reformskog procesa imaju naši građani i privreda u celini.\nUčesnici će razmeniti informacije o sadržaju i dinamici pregovora Srbije i Evropske unije, kao i saznanja o budućim koracima za koje čitavo društvo treba da se pripremi, a široj javnosti će biti predstavljena ključna zapažanja i preporuke za unapređenje procesa pregovora nastale kao rezultat rada Radnih grupa u protekloj godini.\nNas kupu će govoriti:\n• Maja Gojković, predsednica Narodne skupštine Republike Srbije,\n• Jadranka Joksimović, ministarka bez portfelja zadužena za evropske integracije u Vladi Republike Srbije,\n• Tanja Miščević, šefica Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji,\n• Nataša Dragojlović, koordinatorka Nacionalnog konventa o EU.\nNacionalni konvent o EU danas predstavlja jedinstven mehanizam u okviru kog učestvuje više od 700 organizacija civilnog društva i koji omogućava dijalog sa predstavnicima Vlade i Narodne skupštine Republike Srbije, Pregovaračkog tima, Delegacije EU i brojnih drugih zainteresovanih strana o ključnim aspektima procesa evropske integracije Srbije. Nakon više od 120 održanih sednica Radnih grupa NKEU i kontinuiranog rada na sadržaju pregovaračkih pozicija i unapređenju ključnih strateških dokumenata Vlade i Akcionih planova za pojedina Poglavlja, aktivnog zalaganja i lobiranja da se pregovori o pristupanju Srbije Evropskoj uniji ubrzaju i vode na transparentan način i u interesu građana i privrede Srbije, formulisan je treći set preporuka organizacija civilnog društva, koji će takođe biti predstavljen.\nZa ulazak u Narodnu skupštinu potrebne su akreditacije za događaj (masa.zivojinovic@emins.org) ili važeće godišnje akreditacije za tu ustanovu.\nMaša Živojinović, masa.zivojinovic@emins.org,\nMarija Nikić, eukonvent@emins.org,\nSekretarijat Nacionalnog konventa o Evropskoj Uniji\nTel: 3640 174, Fax 3640 202


Najveći izvoznik u Srbiji smederevska „Železara“, slede „Tigar“ i „Ziđin“ - Sputnjik Srbija\n14:01 19 Januar 2021\n18:57 26.12.2020 Preuzmite kraći link\nVrednost najvećeg izvoznika, smederevske „Železare“ u tom periodu bio je 395,3 miliona evra, a slede „Tigar“ sa 332,2 miliona evra i „Ziđin Bor“ sa 330,6 miliona evra, prenosi Tanjug.\nKako se navodi na sajtu Ministarstva finansija, izvoz kragujevačkog „Fijata“ od januara do novembra bio je 295,6 miliona evra, a NIS-a 254,4 miliona evra.\nIzvoz „Grundfos Srbija“ iz Inđije bio je 219 miliona evra, „Henkela“ 213,2 miliona evra, „Hemofarma“ 211,6 miliona evra, „Jure“ 211,1 milion evra, Filipa Morisa“ 205,1 milion evra, „Boša“ 200,7 miliona evra, „Leonija“ 194,7 miliona evra.\nSlede „Tetra pak“ sa 165,7 miliona evra, „HIP Petrohemija“ sa 145,3 miliona evra i „Gorenje“ sa izvozom od 130,1 miliona evra.\nZiđing majning grup, Tigar, Železara Smederevo, Srbija, izvor


Nemački ambasador o performansu „Kosovošvic“: Paralela preterana i odvratna, čitajte knjige iz istorije! - Radio Kontakt Plus\nvesti16:33, 06.12.2018Izvor: KoSSev\nNemački ambasador u Prištini Kristian Helt (Christian Heldt) reagovao je danas na performans „Kosovošvic“ studenata Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici .\nOn je paralelu koju su ovi studenti povukli između današnje situacije i Holokausta nazvao „preteranom“ i „odvratnom“ imajući pre svega u vidu upravo patnje kroz koje su Srbi prošli tokom nacističke okupacije u Drugom svetskom ratu. On je na svom Twitter nalogu poručio studentima da pročitaju knjige iz istorije.\nStudenti Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici danas su izveli još jedan u nizu protestnih performansa zbog taksi od 100 odsto koje je uvela vlada u Prištini. Tema današnjeg performansa bila je logor i nosila naziv „Kosovošvic“. U delu performansa studenti su simbolično prikazivali logoraše koji pružaju ruke kroz ogradu kako bi im stražari dali hleb.\nOpširnije o performansu na sledećem linku: https://www.radiokontaktplus.org/vesti/novi-performans-studenata-kosovoschwitz/16712\nTagovi: ProtestKristian Helt\nZvezdina 30. titula!


Radio România Internaţional/ Budućnost počinje danas/ Rumunija pol energetske bezbednosti (18.05.2018)\nRumunija pol energetske bezbednosti (18.05.2018)\nNacionalni energetsjki sistem Rumunije je solidan i naša zemlja ima sve uslove da postane izvoznik energije-izjavio je resorni ministar Anton Anton\nProjekat BRUA (foto: facebook.com/MinisterulEnergiei)\nNacionalni energetsjki sistem Rumunije je solidan i naša zemlja ima sve uslove da postane izvoznik energije-izjavio je resorni ministar Anton Anton, uz naglasak da u ovom trenutku novih energetskih politika na svetskom i evropskom nivou Rumunija je, uz ostale evropske države, sastavni deo procesa osnivanja i razvoja Energetske unije. Bukurešt želi da postane pol regionalne bezbednosti, a ne samo trziste za proizvode, da postane čvor transportnih ruta koje povezuju Evropsku uniju, ali i efikasni i konkurentni proizvodjač prirodnog gasa u Evropi. Za realizaciju ovih ciljva Rumunija polazi, po oceni ministra Antona, od energetske kombinacije i dodaje da ,,imamo bogatu zemlju resursima. Rumunija spada u uži krug zemalja za koje se može tvrditi da raspolažu diverzifikacijom resursi. Sa ovim resursima i smanjenim proizvodnim kapacitetima sa kojima danas raspolažemo, pokrivamo potrebu za električnom energijom i pored toga izvozimo energiju u ovom našem regionu. Rumunija je pol energetske sigurnosti,,\nRumunija bi mogla da poboljša položaj nezavisnog energetskog aktera na evropskom tržištu prirodnog gasa kada će poceti eksploatacija nalazišta u Crnom moru, navodi se u studiji agencije Delojit koja je nedavno objavljena. Prema pomenutoj studiji, Rumunija već pokriva skoro u potpunosti domaće potrebe za prirodnim gasom i zauzima trenutno treće mesto medju zemljama Unije. Ispred Rumunije nalaze se samo Estonija i Danska. Razvan Nikulesku, bivši ministar za energiju sada ekspert agencije Delojit, naglašava da se u ofšor zoni može proizvoditi ukupno 170 miliardi kubnih metara, u proseku 5 miliardi kubnih metara godišnje. Investicije u sektor goriva u Crnom moru omogučiće nove budžetske prihode u visini od 26 miliardi dolara i dodatnih 40 miliardi dolara u bruto nacinalnom proizvodu do 2040. godine. Ovaj umereniji optimizam u odnosu na optimizam rumunskih vlasti bazira se na tehničkim uslovima iz ofšor zone u Meksičkom zalivu, veoma sličnim onima u Crnom moru. Razvan Nikulesku objašnjava: ,,Vlasti su procenile nalazište na 200 miliardi kubnih metara. Prema našim proracunima imamo 170 miliardi kubnih metara. Evropska komisija najavljuje, prema analizi, velika poskupljenja prirodnog gasa, ali mi ocenjujemo da ćemo imati višak proizvodnje i da će se trend poskupljenja u Rumuniji ublažiti,,\nSvaki uloženi dolar u eksploataciju prirodnog gasa u Rumuniji utrostručiće se zahvaljujući posrednim ili neposrednim efektima. Eksperti agencije Delojit kažu da nije reč samo o prodaji prirodnog gasa, nego o celom ekonomskom lancu koji zavisi od ovog goriva. Sorin Elisej koordinator programa kaže: ,, Realizacija ovih programa u sve četiri faze omogućava zapošljavanje 30 hiljada radnika u ovom periodu. Budžetski prihodi povečaće se za 26 miliardi dolara.,,\nDelojit procenjuje potrosnju Rumunije na 65% ukupnih količina gasa, a preostakle kolicine naša zemlja može izvoziti, učvrčujući položaj Bukurešta na evropskom tržištu prirodnog gasa.Vizija rumunske energetske strategije usmerena je na održivost, dok rast energetskog sektora predpostavlja gradnju novih kapaciteta i modernizaciju postojećih, posebno transporta i distribucije energije-kažu stručnjaci. Sa geografske tačke, kroz Rumuniju mogle bi da prodju mnoge transportne rute, tako da je odlučeno da se promoviše projekat BRUA. Trasa ove magistrale je korisna za Rumuniju i mi treba da uložimo napore da ova trasa donese Rumuniji profit, precizirao je ministar energije. BRUA je novi projekat evropskog transportnog koridora prirodnog gasa u ukupnoj duzini od 1 318 km. koji bi omogučio polju interkonekciju Bugarske, Rumunije, Madjarske i Austrije i nove veze sa velikim infrastrukturnim projektima, kao sto su habovi prirodnog gasa u Centralnoj Evropi i budućim ofsor proizvodnim instalacijama u Crnom moru. Cilj projekta je i dublje integracije evropskih tržišta gasa i pojacana bezbednost dostavljanja goriva.


Primorska (ne)će igrati u ABA ligi sledeće sezone - Izazov\nRadio-televizija Srbije 1. juna 2020. 21:15\nNedavno su timovi ABA lige odlučili da se koronaviursom prekinuta sezona 2019/20 ne nastavi, a pošto je utvrđeno da neće biti pobednika niti onih koji će ispasti, u ABA ligu su promovisani Borac i Split.\nIako se tom prilikom isticalo da je takva odluka doneta na osnovu rezultata u ABA 2 ligi (Borac iz Čačka je bio ubedljivo prvi posle regularnog dela sezone sa skorom 20-2 i sasvim zasluženo je prvoligaš, Split i skopski MZT imali su isti skor od 13-9), u pitanju je u stvari ”specijalna pozivnica”, odnosno wild card.\nU toj situaciji praznih šaka je ostao MZT iz Skoplja, koji je već nekoliko sezona u ne baš dobrim odnosnima sa rukovodstvom ABA lige zbog ranijih tužbi i kazni, te ta odluka nije bila iznenađujuća.\nNaravno, ona se može ”čitati” i kao korak ka spasu ABA lige, odnosno zadržavanju sve nezadovoljnijih hrvatskih timova, te je nakon ”spasavanja” Zadra i njegovog opstanka u najvišem rangu, dodatni gest dobre volje bio slanje pozivnice u Split, a ne u Skoplje.\nMeđutim, iako je tim iz Severne Makedonije razumljivo bio nezadovoljan tom odlukom, možda im se ipak posreći, pa od oktobra zaigraju u jadranskoj eliti.\nNaime, hit sezone Primirska iz Kopra je i dalje u finansijskim problemima, zbog kojih je negde na pola ovosezonske odlične kampanje bila primorana da pusti najbolje igrače tima (Šiško, Jagodić-Kuridža, Heris, Marinković), kao i trenera Juricu Golemca.\nPrethodno je glavni sponzor, kompanija ”Sikst” odlučila krajem 2019. godine odlučila da ne ostane na mestu glavnog finansijera, pa je i budžet od tada krenuo da opada.\nTim iz Kopra i dalje nije siguran da li će uspeti da ”zatvori” finansijsku konstrukciju za narednu sezonu, a ABA liga im je za to dala rok do 1. jula, do kada će morati da dostave sve finansijske garancije.\nKako saznajemo, u redovima slovenačkog šampiona iz prošle sezone ipak vlada optimizam. Zapravo, sportski direktor kluba Goran Jagodnik poručuje da je ubeđen da će njegov tim i dalje biti deo prve ABA lige.\nNo, sačekajmo prvi dan jula da vidimo da li je optimizam Jagodnika imao pokriće, ili će velika želja i nada MZT-a postati realnost, da se posle dve godine vrate među najbolje eks-ju klubove.\nŠengelija novi član CSKA\nHuman gest Australijanca iz NBA lige: Igraću u Orlandu da novac koji meni pripada ne…\nŠćepanović je novi trener Partizana!\nHol na pragu Zvezde: Američki bek iz Patrasa pred potpisom ugovora sa crveno-belima\nHuman gest Australijanca iz NBA lige: Igraću u Orlandu da novac koji…


Djeci sa poteškoćama u BiH trebaju jednake mogućnosti\n,,Svako dijete s poteškoćama ima pravo na inkluziju bez poteškoća“ naglasila je u svom uvodnom izlaganju Ana Kotur, pravnica i aktivistica za ljudska prava tokom događaja „Za svako dijete, jednake šanse“ koji je održan 11. aprila u Sarajevu. Događaj su organizovali UNICEF i Delegacija Evropske Unije u BiH, u saradnji sa Informativnim centrom za osobe sa invaliditetom „Lotos” Tuzla i World Vision International u Bosni i Hercegovini.\nNakon što su saslušali životne priče djece s poteškoćama u razvoju, učesnici su diskutovali o potrebi da se svoj djeci obezbijedi pristup kvalitetnim inkluzivnim uslugama. To uključuje razvoj i intervencije u ranom djetinjstvu, inkluzivno obrazovanje i usluge socijalne zaštite. Prioritet je i osigurati bolju zaštitu djece od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja.\nNa radionici su predstavljene i ključne poruke “Analize stanja djece sa poteškoćama” koja je nastala u okviru projekta koji finansira Evropska unija, a implementira UNICEF. Analiza je pokazala da se djeca sa poteškoćama u razvoju i dalje suočavaju sa preprekama i različitim oblicima diskriminacije. Svi učesnici, uključujući djecu s poteškoćama u razvoju i njihove roditelje, predstavnici vladinih institucija, nevladinih i međunarodnih organizacija usaglasili su se oko konkretnih koraka, kako bi svako dijete s poteškoćama moglo dobiti pravu šansu u životu.\nPredstavnica UNICEF-a Geeta Narayan govorila je o značaju socijalne inkluzije za cjelokupno društvo. „Socijalna inkluzija – osigurati da sva djeca imaju jednak pristup školama, zdravstvenim uslugama, socijalnoj zaštiti itd. – sve to ima koristi i za djecu sa i bez poteškoća u razvoju. Kroz socijalnu inkluziju djeca uče da budu saosjećajnija i otvorenija za mišljenja o razlikama. Moramo uključiti sve: djecu, roditelje, civilno društvo, vladine aktere, donosioce odluka, kako bi se ostvarila prava svakog djeteta u BiH,” rekla je predstavnica UNICEF-a Geeta Narayan.\nBosna i Hercegovina je u aprilu 2017. godine dobila od UN-ovog Komiteta za prava osoba sa invaliditetom set preporuka baziran na Izvještaju podnesenom 2016. godine. Najnovije analize stanja, koje su proveli UNICEF i World Vision International, su dodatno potvrdile alarmantnu situaciju u kojoj se nalaze djeca sa poteškoćama u BiH, uz konstantne izazove. Oba entiteta u BiH imaju usvojene Strategije za unapređenje prava i položaja osoba sa invaliditetom. Uprkos tome što je napravljen pomak, djeca sa poteškoćama i njihove porodice i dalje se suočavaju sa diskriminacijom, često su im uskraćena prava i još uvijek se suočavaju sa ograničenim pristupom osnovnim pravima i uslugama, uključujući neinkluzivno obrazovanje. Ovaj projekat finansira Evropska unija, a UNICEF implementira u više zemalja, sa ciljem da se zaštite djeca od nasilja i da se poboljša socijalna inkluzija djece sa poteškoćama u Zapadnom Balkanu. U saradnji sa Evropskim forumom osoba sa invaliditetom (EDF), Informativnim centrom za osobe sa invaliditetom “Lotos” Tuzla, kao i organizacijama osoba sa invaliditetom i Asocijacijama roditelja, planirano je da se razvije Akcioni plan zagovaranja za prava djece sa poteškoćama na nivou BiH.\nRegionalna konferencija o pristupu djece pravdi\nKutak za majke i bebe daje neophodnu podršku roditeljstvu u teškim uvjetima\nJednaka prava za svu djecu u Bosni i Hercegovini


Radnici u stranim kompanijama u Nišu i okolini su se uglavnom aninimno više puta žalili da od iscrpljenosti padaju u nesvest ili se razboljevaju, da im se ograničava odlazak u toalet i savetuje da „nose pelene“, da se otpuštaju kada odu na bolovanje ili da im se zabranjuje sindikalno delovanje.\nSindikati nisu poželjni u Juri i Juri šin von, nema ih u Džonson elektriku i Atlasu, a najbolja situacija je u Leoniju, u kojem postoje dve sindikalne organizacije\nSindikalni lideri u Nišu ocenjuju da je osim nespremnosti tih kompanija da otvore vrata sindikatima, problem i u lošim zakonima i strahu zaposlenih da će zbog sindikalnog aktivizma dobiti otkaz, što se u Juri već događalo\nSvaki put pred dobijanje potvrde iz Ministarstva rada za formiranje sindikalne organizacije u Juri, radnici koji su bili zainteresovani da je oforme dobijali su otkaze, kao da je neko iz Ministarstva javljao kompaniji njihove namere, kaže poverenik USS „Sloga“ u Nišu Bratislav Ilić\nVećina zaposlenih u tim firmama prima minimalce uvećane za 20 odsto, što omogućavaju aktuelni propisi u Srbiji.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je prošle sedmice da je država subvencionisala otvaranje novih radnih mesta u ovim kompanijama sa više od 40 miliona evra\nRadnica Jure Violeta Petrović, inače samohrana majka, početkom prošle godine privukla je pažnju domaće javnosti objavom na društvenim mrežama da je dobila otkaz u vreme kada joj je otkriven kancer, a ona počela da prima hemoterapiju, o čemu je uredno obavestila poslovodstvo. Nakon medijskog i drugog pritiska, vraćena je na posao još šest meseci, ali su joj se nakon tog roka i konačno „zahvalili na saradnji“, iako joj je, kako je naglašavala, za odlazak u invalidsku penziju bilo potrebno još samo četiri i po meseca staža.\nPetrović je, izvestili su mediji, samo jedan od primera kako se Jura odnosi prema zaposlenima i njihovim pravima. Prema tvrdnjama pojedinih radnika, jurenje za normom promoviše se kao jedino poželjno ponašanje, te oni bezmalo ne mogu da odu ni u toalet. „Najgori“ u fabrici su menadžeri, inače „naši ljudi“, koji ih nisu samo terali na težak rad, već ih „ponižavali“, pa im čak branili da odlaze u toalet, uz „savet“ da „nose pelene, ako ne mogu da izdrže“. Događalo se da radnici od iscrpljenosti padnu u nesvest, a nije malo onih koji su se „zbog svega“ razboleli. Ugovori o radu zaključuju se na šest meseci, a u stalni radni odnos prima se nakon dve godine, što se ne dešava često, pošto se ugovori uglavnom ne produžavaju. Zbog bolovanja se dobija otkaz, a sindikalno organizovanje nije poželjno, navodili su oni.\nSindikalni lideri u Nišu za Medijsku kutiju potvrđuju da je u većini najznačajnijih stranih kompanija koje su od 2011. godine došle u grad, i tom prilikom dobile izdašne državne subvencije za zapošljavanje novih radnika, otežana zaštita radničkih prava do mere da zaposleni koji pokažu nameru da žele da se sindikalno organizuju dobijaju otkaze. Najgora situacija je u Juri i Juri Šin Von, u kojima su sindikati nepoželjni, a najbolja u Leoniju, u kojem funkcionišu dva reprezentativna sindikata. U nekim od tih kompanija, kao što su Džonson elektrik ili Atlas, sindikalne organizacije ne postoje.\nPrema rečima sindikalaca, osim “nespremnosti” poslovodstva tih kompanija da otvore vrata sindikatima, veliki problem su „loši zakoni“, kao i to što je država daleko spremnija da se založi za interese investitora nego za sindikalnu zaštitu radnika. Ozbiljna prepreka je i bojazan zaposlenih da će zbog sindikalnog aktivizma ostati bez radnog mesta do kojeg se teško dolazi, zbog čega „čuvanje svog minimalca” stavljaju iznad borbe za radnička prava.\nNešto je bolje u zapadnim firmama?\n– Već godinama ne možemo da uđemo u Juru i Juru Šin Von, iako smo ozbiljno nastojali. Tome su u velikoj meri doprineli menadžeri, dakle “naši ljudi”, koji ne shvataju da mi ne želimo da uništimo fabriku već da poboljšamo uslove rada, što bi koristilo svima, pa i njima- kaže Bratislav Cenić, poverenik UGS Nezavisnost za Niš.\nOn kaže da je odnos poslovodstva prema sindikatima u kompanijama čiji su vlasnici sa Zapada bolji nego u “istočnim” kompanijama. Ovaj sindikat ima svoju filijalu u Leoniju, sa kojom imaju dobro iskustvo. Ipak, u Benetonu je drugačija situacija, te uprkos ozbiljnijim pokušajima nisu uspeli da organizuju sindikat. Pokušaće, kaže, ponovo nakon prvomajskih praznika i veruje da ovoga puta “ima šansi”.\nSaša Hristov, poverenik Gradskog odbora ASNS Niš, dodaje da taj sindikat nema svoje organizacije ni u jednoj od najvećih stranih kompanija koje su poslednjih godina došle u Niš.\nSindikat je pokušao da napravi organizaciju u Leoniju, jer “tamo nema zabrane”, ali nije uspeo. Hristov veruje da i u toj kompaniji sindikati i “postoje samo na papiru”, a da poslodavac odlučuje o svemu, od sistematizacije radnih mesta do ugovora o radu.\n– Ipak, iz Leonija nam nisu stigle primedbe na kršenje radnih prava, a zaposlenima se plaća prekovremeni rad i imaju godišnji odmor. U Džonson elektriku ljudi su zadovoljni platama, koje iznose od 40.000 do 50.000 dinara. U Asteru radnici primaju minimalac, ali im se plaća prekovremeni rad. Svi radnici u prozvodnji dobijaju po 143 dinara po satu, od krojača do kontrolora…- navodi Hristov.\nOn dodaje da “nijedan Zakon o radu u poslednjih 12 godina nije bio na korist radnika već su svi bili u korist poslodavaca”.\n– I sada smo došli u situaciju da sindikalne organizacije ne mogu ništa da ispregovaraju u korist radnika, a i radnici su izgubili poverenje u sindikate, ili bar većinu njih- kaže.\nRisto Ivetić, sekretar Samostalnog sindikata grada Niša, kaže da je ovaj sindikat imao dva nesuspela pokušaja organizovanja svojih filijala u ovim kompanijama- u Juri i u Bentonu.\n– U Juri su dva mladića dobila otkaz jer su bili u sindikalnom rukovodstvu. Njihovi otkazi su sada na sudu, a oni su, koliko znam, još uvek bez posla. U Bentonu smo registrovali sindikalnu organizaciju, a kada je sve završeno, njeno delovanje je sprečeno. Radnice su bile prestrašene, nisu smele da održavaju sastanke u krugu fabrike, mi smo im ponudili naše prostorije, želeli smo da im pružimo i podršku druge vrste, ali su odustale. Ljudi se plaše za svoja radna mesta, jer kada sindikalni lideri u fabrici dobijaju otkaze, zašto ne bi i oni- kaže Ivetić.\nOn dodaje da Samostalni sindikat nema svoje organizacije ni u drugim stranim kompanijama, mada je pokušavao da ih napravi.\n– Jedan od problema je i što se u tim fabrikama zapošljavaju uglavnom mladi ljudi koji su prilično neinformisani i nezainteresovani za sindikalni angažman. Dođu kod nas kad dobiju otkaz, a onda je kasno. Potrebna je njihova edukacija, a kako da je vršimo kad ne možemo da uđemo u fabrike?- pita.\nBratislav Ilić, poverenik Udruženih sindikata Srbije “Sloga” za Niš, takođe ocenjuje da je sindikalni ulazak u strane kompanije otežan, ali da je uprkos tome „Sloga” uspela da u njima bude najprisutnija. Napravila je sindikalnu organizaciju u Leoniju, gde je “situacija odlična, imaju dobru saradnju sa poslovodstvom i postoji kolektivni ugovor”. U Žitopeku, koji je kupio slovenački Don don, takođe ima svoju podružnicu, koja sada pregovara sa poslovodstvom o kolektivnom ugovoru. Uskoro bi trebalo da se formira i organizacija u Benetonu, kaže.\n– Najveći problem je u Juri, koja je protiv sindikalnog organizovanja. Tri puta smo pokušavali. I svaki put, dan ili dva pred dobijanje potvrde iz Ministarstva rada za formiranje sindikalne organizacije, radnici koji su bili zainteresovani da je oforme dobijali su otkaze. Kao da je neko iz Ministrarstva javljao ovoj kompaniji koji su radnici zainteresovani da osnuju sindikat- kaže Ilić.\nDržava propisala isplatu minimalca uvećanog za 20 odsto radnicima subvencionisanih kompanija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je prošle sedmice, prilikom otvaranja novog pogona u fabrici Leoni, kazao da je država subvencionisala otvaranje novih radnih mesta u ovim stranim kompanijama u Nišu sa više od 40 miliona evra, od kojih je 30,7 miliona dobio Leoni.\nZvanični podatak o iznosu subvencije po novom radnom mestu u niškom Leoniju nije objavljen, izuzev što je prilikom otvaranja njegovog prvog pogona u Nišu, u julu prošle godine, rečeno da je na ime subvencija za zapošljavanje tada izdvojeno više od šest miliona evra. Država je za svako novo radno mesto u Leoniju u Prokuplju izdvojila 5.000 evra, a u Doljevcu- 7.000.\nDržavni zvaničnici su saopštavali da je „Jura“ po jednom radnom mestu dobila 7.000 evra, „Beneton“ i „Džonson elektrik“ po 9.000 evra, a „Jura Šinvon“- 10.000 evra. Kompanija „Aster tekstil“ takođe je subvencionisana, ali iznos po novouposlenom radniku nije saopšten. Ostale, uglavnom manje kompanije, nisu dobijale ovakvu podršku države.\nPodrška države ovim kompanijama je, međutim, i značajno veća, pošto su subvencije samo jedan njen deo. Zvaničnici su saopštavali da su lokalne samouprave „otkupljivale građevinskog zemljište“ za izgradnju njihovih fabrika, davale im zemljište na besplatno korišćenje na 99 godina i komunalno ga opremale. Nadležni organi su, takođe, oslobađali ove investitore od plaćanja dela državnih i lokalnih taksi i drugih dažbina.\nPrema procenama gradskih zvaničnika, u Nišu je od 2011. godine do danas u tim kompanijama zaposleno više od 12.000 radnika.\nVećina zaposlenih u tim kompanijama prima minimalce uvećane za 20 odsto, što omogućavaju aktuelni propisi u Srbiji.\nUredba o uslovima i načinu privlačenja ulaganja, naime, propisuje da investitori koji dobiju državne subvencije imaju obavezu da zaposle radnike na neodređeno vreme i redovno im isplaćuju minimalnu cenu rada uvećanu za 20 odsto, kao i pripadajući poreze i doprinose „u slučaju da nije reč o najsiromašnijim lokalnim samoupravama“.\nInvestitori, takođe, imaju obavezu da ulože kapital, od kojeg najmanje 25 odsto iz sopstvenih sredstava, te da ne otuđuju imovinu i ne gase delatnost tri ili pet godina od završetka investicionog projekta.\nPo ranijim Uredbama o uslovima i načinu privlačenja direktnih investicija (2010., 2011., 2015.), kompanije su mogle po novootvorenom radnom mestu da dobiju iznos subvencije od tri hiljade do deset hiljada evra, a od 2015. godine- od tri do sedam hiljada evra.\nNa jedini oficijelni telefonski broj u niškoj Juri Medijskoj kutiji se javilo „obezbeđenje“ kompanije, a ženski glas odmah je kazao da „ne može da daje bilo kakve oficijelne podatke“. Rečeno nam je da svoja pitanja „možemo poslati poštom“.\n– Ne znam da li postoji mejl na koji to možete da učinite- rečeno nam je.\nRadnici Leonija, pogotovu oni iz Prokuplja i Malošišta, žalili su se predhodnih godina da rade po deset ili 12 časova, i u dnevnoj i u noćnoj smeni, uglavnom tako što sve vreme stoje za trakom, i sa jednom ili dve pauze od ukupno 30 do 40 minuta. Da bi išli u toalet moraju da nađu zamenu ili da trpe, a svaki odlazak u toalet se beleži. Konstantno im se preti otkazima, dobijaju pisane opomene “za svaki sitnicu“ i kada odu na bolovanje upućuju im se telefonski pozivi da se vrate na posao, navodili su.\nNjihove tvrdnje delimično su potvrđivali zaposleni u Hitnoj pomoći u Prokuplju, koji su kazali novinarima da bar svakog drugog dana dobijaju jedan ili dva poziva za intervenciju u fabrici, uglavnom zbog padanja u nesvest. Radnici pri tom imaju plate koje su „daleko ispod republičkog proseka“.\nLeoni je, pak, ovakve tvrdnje umeo da demantuje tako što je „otvarao vrata“ medijima, pa i građanima, kako bi mogli da vide fabrike, te upoznaju proizvodnju i uslove rada. Učinio je to u Prokuplju, za 100. godišnjicu kompanije, kada je saopštio i da „brine o zaposlenima kroz pomoć, edukacije ili treninge za koje izdvaja 300.000 evra“. Takođe, rečeno je, kompanija pomaže lokalne zajednice u kojima su njene fabrike kroz donacije u humanitarne, obrazovne, kulturne ili sportske svrhe.\nU Nišu je ova kompanija prošle sedmice medijima otvorila vrata klimatizovanih hala, kao i moderne kantine za radnike. Direktor Leonija Klemens Saks iskoristio je tu priliku da objasni da im je „najbitnije da uslovi za radnike budu dobri“. U Leoniju naglašavaju i da prava radnika štite dva sindikata, UGS Nezavisnost i Udruženi sindikati Srbije „Sloga“.


Crna Gora: Zbog ubistava i ostavki sjednica Vijeća za nacionalnu bezbjednost - Index.ba\nCrna Gora: Zbog ubistava i ostavki sjednica Vijeća za nacionalnu bezbjednost\nVeliki protest u Beogradu protiv Vučićeve ideje o izgradnji rudnika\nPremijer Crne Gore Duško Marković zakazao je za danas sjednicu Veća za nacionalnu bezbjednost zbog pogoršanja bezbjednosne situacije u Podgorici.\nOstavke su uslijedile nakon dvostrukog ubistva u centru Podgorice koje se juče dogodio i pogibije mladića u eksploziji bombe podmetnutoj u četvrtak pod automobil kojim je upravljao.\n“Zbog pogoršane bezbjednosne situacije na teritoriji glavnog grada tokom ove sedmice, Stojanović i Račević podnijeli su ostavke. Rezultati koje MUP i UP postigli prethodne godine u obračunu nisu bili garant da ćemo u potpunosti izbjeći situacije da nevini građani budu žrtve”, rekao je ministar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić za Televiziju Crne Gore (RTCG).\nJovanović je najvjerovatnije četvrta slučajna žrtva stradala u obračunu kriminalnih klanova, koji je u posljednjih nekoliko godina odnio više od 20 života, prenijeli su podgorički mediji pozivajući se na policijske izvore, prenosi B92.\nPrema navodima podgoričkog radija “Antena M” kadrovske promjene su uslijedile i u tajnoj policiji, na mjestu rukovodioca Centra Agencije za nacionalnu bezbjednost Podgorica.\nPrethodni članakVIDEO Nakon nadlijetanja aviona, Vojska Srbije tenkove transportuje kroz Preševo\nNaredni članakSindikat UIO pisao Vijeću ministara: Tražimo veća prava, potpuno smo marginalizirani


Pomoć Garantnog fonda RS razvoju preduzetništva :: Semberija INFO ::\nGarantni fond Republike Srpske je, u saradnji sa gradskim Odjeljenjem za privredu, organizovao prezentaciju za privrednike i poljoprivrednike Grada Bijeljina na kojoj je predstavljen rad ovog Fonda i novih garatnih linija.\n- Ukoliko imate dobar i perspektivan projekat i kod poslovne banke ste podnijeli zahtjev za kredit, ali nemate dovoljno obezbjeđenja, tu je Garantni fond da vam pomogne. Dajemo garancije koje poslovnim bankama služe kao dodatno obezbjeđenje kredita naših klijenata, čije projekte ocijenimo kao kvalitetne i perspektivne - poručuju iz Garantnog fonda.\nMisija Garantnog fonda Republike Srpske je da izdavanjem garancija olakša pristup finasijskim sredstvima privrednim društvima u Republici Srpskoj, s ciljem realizacije njihovih poslovnih ideja i projekata.\nFond pruža podršku razvoju preduzetništva kroz olakšavanje pristupa finansijskim sredstvima potrebnim za obavljanje poslovnih djelatnosti preduzetnika, pravnih i fizičkih lica, sa sjedištem, odnosno prebivalištem u Republici Srpskoj.\nIz Fonda pojašnjavaju da izdaju garancije na ime obezbjeđenja dijela kredita kojeg banka odobrava korisnicima sredstava po garantnim linijama, u slučaju da korisnici sredstava ne mogu ponuditi adekvatno obezbjeđenje kredita koje banka zahtijeva.


Ulični festival aktivizma "Vreva" - Srbija Za Tebe\nSrbija/Destinacije/Gradovi/Beograd/Info pult/Ulicni festival aktivizma vreva\nUlični festival aktivizma "Vreva" | Beograd\nUlični festival aktivizma „Vreva“, održaće se po prvi put, 21. i 22. septembra u Beogradu, u parku Terazijska terasa. „Vreva“ je pokrenuta od strane Platforme aktivizma – LICEULICE i prvi je festival koji u sebi istovremeno integriše više formi delovanja, izražavanja i angažmana povezanih sa javnim prostorom i aktivizmom. Osnovna ideja festivala jeste afirmacija vrednosti poput multikulturalizma, tolerancije, demarginalizacije, antidiskriminacije, inkluzuje, očuvanja životne sredine, a sve to kroz zanimljiv, raznovrstan i konceptualno objedinjen program. Sa ciljem oživljavanja nedovoljno iskorišćenih javnih prostora, organizatori će na dva dana park Terazijska terasa pretvoriti u mesto dobrih promena. Simbolično...\nUlični festival aktivizma „Vreva“, održaće se po prvi put, 21. i 22. septembra u Beogradu, u parku Terazijska terasa.\n„Vreva“ je pokrenuta od strane Platforme aktivizma – LICEULICE i prvi je festival koji u sebi istovremeno integriše više formi delovanja, izražavanja i angažmana povezanih sa javnim prostorom i aktivizmom.\nSa ciljem oživljavanja nedovoljno iskorišćenih javnih prostora, organizatori će na dva dana park Terazijska terasa pretvoriti u mesto dobrih promena. Simbolično se i sam naziv Terazijska terasa uklapa u koncept festivala, koji želi da pruži drugačiji, humaniji i lepši pogled na Beograd, društvo i svet.\nNa „Vrevi“ će posetioci imati priliku da vide mnoge performanse, među kojima su „Nevidljivi“ u režiji Vere Erac i Mirele Pavlović i „Umorne“, rediteljke Dijane Milošević, koji govore o bitnim, ali nedovoljno vidljivim problemima našeg društva. Za posetioce je organizacija „Standup.rs“ pripremila program u kom će kroz direktan i iskren kontakt zabaviti i šokirati festivalsku publiku. Mnogi od performansa i akcija biće interaktivnog tipa, pa festival poziva posetioce da se spreme na uzbudljiva putovanja kroz umetnost i razbuđivanje svesti.\nBučni duh raskrsnice dočaraće izvrsna i neobična selekcija muzičara i bendova – među njima Muha Blackstazy, Daniel Kovač & co, „Krš“, „Debeli biciklisti“, „Horkestar“ i mnogi drugi.\nU partnerstvu sa Filmstreet-om, „Vreva“ priprema i ulični bioskop, za čiji program su se pobrinuli festival „Slobodna zona“ i Makedonski filmski fond.\n„Vreva“ je pored hrane za dušu, pripremila i hranu za stomak u programu pod nazivom „Gladni promene“. U okviru promocije novih modela ulične ekonomije, posetiocima će biti predstavljen novi koncept ulične hrane i to uz pomoć renomiranih beogradskih restorana poput „Iguane“, „Zapate“, „Zorbe“, „Čobanovog odmora“ i restorana „India“.\nPre samog festivala, „Vreva“ će organizovati i kreativne radionice reciklaže sa decom iz Svratišta, čija će se završnica odviti na samom festivalu, tako da će i publika imati priliku da nauči kako da izradi upotrebne predmete od recikliranih materijala.\nPored parka, programi će se održavati i na drugim lokacijama u Beogradu. Tokom trajanja festivala, umetnici iz regiona će crtati murale u Uličnoj galeriji kod Bezistana. Ko čini snagu ulice i čiji je ona dom, pričaće izložbe fotografija o pravno nevidljivim licima na velikim formatima, nastale u saradnji sa „Zelenom Inicijativom“ i „Housing Centrom“. Izložbe će biti postavljene na Trgu Republike i oko Terazijske česme i biće otvorene još dve nedelje nakon festivala. U saradnji sa KC Grad i All That Bass ekipom, „Vreva“ će organizovati drum’n’bass žurku na dan zatvaranja.\nMuzika, film, performansi, izložbe fotografija, kreativne radionice reciklaže, predavanja, tribine, prezentacije ulične hrane iz naše i drugih zemalja sveta i još mnogo interesantnih akcija, deo su „Vreve“, koja želi da uz kvalitetnu zabavu, pokrene dobre promene u društvu.


Saopštenje za građane opštine Leposavić - Zvanična prezentacija opštine Leposavić\nnedelja, 9.avgust 2020\nNaslovna / Vanredno stanje / Saopštenje za građane opštine Leposavić\nOpštinski štab za vanredne situacije opštine Leposavić obaveštava građane opštine Leposavić da je mera zabrane kretanja u periodu od 21 do 05 časova i dalje na snazi.\nOva mera koju je Opštinski štab za vanredne situacije doneo u cilju sprečavanja širenja i suzbijanja pandemije virusa korona, biće na snazi do daljeg, sve dok to nalažu razlozi zaštite i očuvanja zdravlja stanovništva na teritoriji opštine Leposavić.\nO svim ostalim merama građani će biti blagovremeno obavešteni.\nApelujemo na građane da budu odgovorni i disciplinovani, da se striktno pridržavaju kako mere zabrane kretanja, tako i svih ostalih propisanih mera zaštite u borbi protiv virusa COVID-19.\nSledeća Javni uvid u Nacrt plana detaljne regulacije dela centra naselja Leposavić\nObaveštavaju se građani opštine Leposavić da je Opštinski štab za vanredne situacije doneo odluku da …\n12. februara 2020.\t1,037\n2. oktobra 2019.\t907\n20. septembra 2019.\t838\n18. septembra 2019.\t526\n19. juna 2020.\t342


Predstavljanje istraživanje Krovne organizacije mladih o položaju i shvatanjima mladih u Srbiji, povodom Svetskog dana mladih, u Medijacentru u Beogradu, 12. avgusta 2019. (Foto: Medijacentar Beograd)\nGotovo 60 odsto mladih smatra da je Srbiji potreban jak lider kojeg će narod slediti, što je značajan skok u odnosu na 2017. kada je takav stav imalo 39 odsto. Podrška Evropskoj uniji pada - samo 21 odsto mladih smatra da spoljna politika Srbije treba da bude okrenuta ka EU, 28 odsto podržava učlanjenje u evropsku porodicu, 40 odsto je protiv, dok 33 odsto smatra da Srbija treba da se orijentiše ka Rusiji. Istovremeno, dve trećine mladih želi da se iseli iz Srbije, od kojih 60 odsto želi u Evropsku uniju i zemlje Zapada.\nOvo su rezultati istraživanja koje je predstavljeno na Svetski dan mladih u Medijacentru u Beogradu, u sklopu Alternativnog izveštaja o položaju i potrebama mladih u Srbiji, čiji je autor Krovna organizacija mladih Srbije (KOMS).\nIstraživanje je sprovedeno od maja do jula, u njemu je učestvovalo 1.238 osoba starih od 15 do 30 godina.\nRezultati su pokazali da tek svaka četvrta mlada osoba smatra da bi se u Srbiji živelo bolje ako bi bila deo EU, dok gotovo isto toliko misli da bi život bio lošiji.\nProcenat mladih koji su zainteresovani za politiku u Srbiji opao sa 31 odsto u prošloj godini na 24,2 odsto u 2019, a tome je najviše doprinelo rasprostranjeno uverenje kod mladih da nemaju uticaja na političke procese i odluke.\n"Redovno na izborima glasa 40 odsto mladih, povremeno njih 27,6 odsto dok nešto više od 32 odsto nikad ne izlazi na glasanje. Većina ispitanika, njih 42 odsto, navodi da ne glasaju jer su 'svi političari isti' dok 31,6 odsto mladih smatra da trenutno nemaju kandidata za koga bi glasali", rekao je predstavljajući izveštaj generalni sekretar KOMS Stefan Đorđević.\nVećina mladih smatra da su lična poznanstva i kontakti, kao i članstvo u nekoj partiji važniji za dobijanje posla od obrazovanja. Visoko obrazovanje, prema mišljenju ispitanih mladih, diskreditovano je lažnim diplomama i fantomskim privatnim fakultetima, zbog čega mladi odlaze u inostranstvo jer se tamo više ceni njihovo znanje.\nČak 88 odsto ispitanih smatra da mladi nisu dovoljno zastupljeni u medijima. Informišu se mahom preko mobilnih telefona, odnosno preko društvenih mreža, i preko televizije. Čak 71 odsto smatra da u Srbiji ne postoji sloboda medija.\nMeđak: Migracija poprima razmere seoba\nKada je reč o poverenju mladih u javne ličnosti, pozitivnu ocenu na skali od jedan do pet dobili su samo poglavar Srpske pravoslavne crkve patrijarh Irinej, sa ocenom 2,1 i ministar omladine i sporta Vanja Udovičič sa dvojkom, dok je šef države Aleksandar Vučić dobio prosečnu ocenu 1,6.\nStefan Đorđević je rekao je da postoji politička volja da se poboljša položaj mladih, ali da u Sektoru za omladinu Ministarstva za omladinu i sport radi samo devet zaposlenih, dok je prethodnom pomoćniku ministra za pitanja mladih istekao mandat, a novi nije imenovan. Takođe, kada se prati aktivnost tog ministarstva preko društvenih mreža, vidi se gotovo potpuna posvećenost pitanjima sporta, dok se mladi gotovo uopšte ne pominju.\nI budžet tog ministarstva okrenut je sportu, a samo 22 odsto odlazi na mlade. To znači da budžet za mlade predstavlja 0,09 odsto državnog budžeta Srbije, rekao je Đorđević.\nSelmedin Rovčanin, v.d. predsednika Upravnog odbora KOMS-a rekao je da u Srbiji postoji solidan institucionalni i zakonski okvir za bavljenje mladima. Gde onda grešimo, ako sve više mladih želi da ime, ako ne veruje u institucije i ako slabi poverenje u Evropsku uniju koja nam je cilj, upitao je Rovčanin.\nDobar deo mladih koji odu se ne vraća\nMladi sve više odlaze iz Srbije, na prvom mestu zbog verovanja da će u inostranstvu imati bolju perspektivu prilikom školovanja, a kasnije i zaposlenja. Nažalost, dobar deo njih se ne vraća, izjavila je povodom Međunarodnog dana mladih poverenica Brankica Janković.\nNasilje je jedan od velikih problema sa kojima se mladi susreću, posebno vršnjačko nasilje, kao i diskriminacija, rekla je poverenica i navela da je prema podacima više od polovine mladih izloženo nekoj vrsti nasilja.\nMladi ne veruju liderima, institucijama, demokratiji...\nA ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević poručio je danas da Vlada Srbije ulaže u unapredenje položaja mladih svih uzrasta i njihov ostanak u zemlji.\nOmladina Demokratske stranke Srbije danas je saopštila da zahteva od Vlade i resornog ministarstva da se pod hitno imenuje pomoćnik ministra koji će biti zadužen za omladinu, jer se na to imenovanje čeka punih osam meseci.\nPotpredsednik Demokratske stranke Dejan Nikolić danas je ocenio da je stvaranje afirmativne atmosfere i pozitivnog vrednosnog sistema u društvu za mlade, veliki posao i izazov za novu generaciju političara.\nBez reforme obrazovnog sistema, nove politike stimulisanja privrede za zapošljavanje mladih ljudi i kreiranje potpunog novog društvenog narativa koji će razumeti i prihvatiti i rođeni 2002. taj posao nije moguć, ukazao je Nikolić u pisanoj izjavi i predložio da se posle promena u Srbiji otvori dijalog na tu temu, kao prioritet.


Raste broj napada koji koriste ranjivosti softvera\nVesti.rs\t20.04.2017 22:05\nU 2016. godini zabeleženo je 702 miliona pokušaja napada preko exploit-a - malvera koji koristi greške u softveru kako bi zarazio uređaje sa dodatnim malicioznim kodom, kao što su bankarski Trojanci ili ransomware.\nOvaj broj je porastao za 24,54 odsto u poređenju sa 2015. godinom, kada su bezbednosna rešenja kompanije Kaspersky Lab blokirale nešto više od 563 miliona takvih pokušaja. Sve veća upotreba exploit-a je jedan od ključnih zaključaka izveštaja „Attacks with Exploits: From Everyday Threats to Targeted Campaigns“, koji su pripremili stručnjaci kompanije Kaspersky Lab, radi procene nivoa opasnosti koju exploit predstavlja za korisnike i organizacije.\nNapadi sprovedeni uz pomoć exploit-a su među najefikasnijim jer generalno ne zahtevaju nikakvu interakciju korisnika i mogu da dostave svoj opasan kod bez ikakvog znanja korisnika. Takvi alati se, prema tome, često koriste, kako zbog krađe novca od privatnih korisnika i kompanija, tako i zbog sofisticiranih ciljanih napada aktera koji žele da ukradu osetljive informacije.\nU 2016. godini je povećan broj kompanija i organizacija koje su se suočile sa takvim napadima: broj poslovnih korisnika koji su bili napadnuti exploit-om porastao je za 28,35 odsto i dostigao broj od preko 690.000 korisnika.\nOstali značajni zaključci izveštaja su:\n• Pretraživači, Windows OS, Android OS i Microsoft Office su aplikacije koje su najčešće bile mete exploit-a - 69,8 odsto korisnika je naišlo na exploit za jednu od njih, barem jednom u 2016. godini.\n•\tU 2016. godini, više od 297.000 korisnika širom sveta bili su napadnuti nepoznatim exploit-ima, što predstavlja porast od 7 odsto u odnosu na 2015. godinu. Tržišna cena za ranije nepoznate exploit-e može dostići desetine hiljada dolara, a njih obično koriste sofisticirani akteri prilikom napada na mete visokog profila. Ove napade blokirani su pomoću Automatic Exploit Prevention tehnologije koju je stvorila kompanija Kaspersky Lab.\n•\tCiljani napadi i kampanje koje je detektovala kompanija Kaspersky Lab u periodu 2010-2016. godine koristili su više od 70 slabosti. Oko dve trećine njih je koristilo i ponovo koristi više od jednog aktera pretnji.\nZanimljivo je da je, uprkos sve većem broju napada preko exploit-a, naročito na korporativne korisike, broj privatnih korisnika koji su se susreli sa ovim napadima u 2016. godini smanjen za nešto više od 20 odsto - sa 5,4 miliona u 2015. godini na 4,3 miliona u 2016. godini.\nPrema istraživačima kompanije Kaspersky Lab, mogući razlog za ovaj pad može biti smanjenje broja izvora exploit-a: u 2016. godini je primećeno da nekoliko velikih i popularnih exploit alata napuštaju podzemno tržište (Neutrino i Angler exploit-i). To značajno utiče na ekosistem exploit-a budući da je veliki broj sajber kriminalaca izgubio sposobnost da širi malver. Drugi razlog jeste vremenski brža reakcija bezbednosnih proizvođača na novootkrivene pretnje. Kao posledica toga, sajber kriminalcima je sada znatno skuplje da razviju exploit alat a da pri tome ostvare određenu zaradu. Međutim, ovo nije slučaj kada su u pitanju napadi na organizacije.\n„Na osnovu naše statistike o detekcijama i zapažanja o ciljanim napadima, vidimo da profesionalne sajber špijunažne grupe i dalje imaju budžete i veštine za razvoj i distribuciju sofisticiranih napada. Međutim, to ne znači da je nemoguće zaštiti organizaciju od napada koji su bazirani na exploit-u. Kako bi sprečili maliciozne pokušaje, savetujemo korisnicima, naročito korporativnim, da uvedu stroga pravila internet sigurnosti, kao i da zaštite svoje računare, mobilne uređaje i mreže dokazanim i efikasnih bezbednosnim rešenjima“, izjavio je Aleksandar Liskin, bezbednost stručnjak u kompaniji Kaspersky Lab.\nU cilju zaštite ličnih ili poslovnih podataka od napada preko exploit-a, stručnjaci kompanije Kaspersky Lab savetuju sledeće:\n•\tAžuriranje softvera instaliranih na računaru, i omogućavanje funkcije automatskog ažuriranja, ako je dostupna.\n• Kad je to moguće, korisnici treba izaberu bezbednosni softver proizvođača koji ima odgovoran pristup ovom problemu, ali i da provere da li proizvođač im svoj bug bounty program.\n•\tPrilikom upravljanja mrežom računara, neophodno je korišćenje upravljačkih rešenja koja omogućuju centralizovano ažuriranje softvera na svim krajnjim tačkama pod kontrolom korisnika.\n•\tSprovođenje redovnih bezbednosnih procena IT infrastrukture organizacije.\n• Edukacija zaposlenih i upoznavanje sa konceptom socijalnog inženjeringa, budući da kriminalci često koriste ovaj metod kako bi naterali žrtve da otvore inficiran fajl.\n•\tKorišćenje bezbednosnih rešenja opremljenih specifičnim mehanizmima za prevenciju exploit napada.\n•\tOdabir bezbednosnih prizvođača koji praktikuju višeslojni pristup zaštiti od sajber pretnji, uključujući i exploit napade.\nSaznajte više o ekosistemu exploit pretnji na stranici Securelist.com.


RTS :: Veliko interesovanje kompanija za program "Moja prva plata", kako se prijaviti\nEkonomija Veliko interesovanje kompanija za program "Moja prva plata", kako se prijaviti\nsreda, 16. sep 2020, 10:55 -> 17:06\nRok za prijave poslodavaca za slobodne pozicije u programu "Moja prva plata" je 25. septembar. Paralelno mladi koji su zainteresovani za program u svakom trenutku imaju uvid koje su pozicije oglašene i njihova prijava počinje 1. oktobra. Nije ograničen broj pozicija na koje mladi mogu da konkurišu.\nKada je reč o zanimanjima za srednji nivo obrazovanja, to su bravari, zavarivači, konobari, kuvari, pekari, mesari, radnici u tekstilnoj industriji, objašnjava Stojanovićeva.\n"Što se tiče malih i mikro preduzeća, oni koji imaju do pet zaposlenih prednjače u prijavama. Međutim, ne bih mogla da kažem da izostaju i velike kompanije", naglašava Ana Stojanović.\nPrema njenim rečima, srednje i velike kompanije takođe beleže veliki broj prijava s obzirom na to da je ovo prilika za poslodavce da učestvuju u programu i tako dođu do kadra koji im nedostaje.\n"Za sada primat ima privatni sektor. Ono što je akcenat je uključivanje privatnog sektora s obzirom na to da troškove stručnog osposobljavanja snosi država", kaže Stojanovićeva.\nDodaje da je u ovom programu otvorena mogućnost da 10.000 mladih koji imaju diplomu srednje škole ili fakulteta i manje od 30 godina života svoja prva radna iskustva stiču kod poslodavaca. Reč je stručnom osposobljavanju koje traje devet meseci.\nPoslodavci se prijavljuju preko portala mojaprvaplata.gov.rs i oglašavaju svoje pozicije sa detaljnim opisom radnih mesta. Opredeljuju mentora koji će biti zadužen za mlade, a troškove osposobljavanja snosi država.\n"U budžetu Srbije predviđeno je dve milijarde dinara, što znači da će se novac isplaćivati direktno korisnicima preko Nacionalne službe za zapošljavanje", ističe Stojanovićeva.\nObjašnjava da oni koji imaju diplomu srednje škole dobijaće na mesečnom nivou 20.000 dinara, uvećane za doprinose za slučaj povrede na radu i profesionalne bolesti, dok će oni sa diplomom fakulteta na mesečnom nivou dobijati 24.000 dinara plus doprinosi. Takođe, poslodavci imaju mogućnost da taj iznos uvećaju i dodatnim sredstvima.


INOSTRANO PRIZNANJE Banca Intesa Beograd\nBanca Intesa Beograd je dobila značajno inostrano priznanje za svoje izuzetne poslovne aktivnosti na domaćem tržišu.\nPrestižni finansijski magazin Financial Times Group Magazine The Banker, proglasio je Banca Intesa Beograd bankom godine u Srbiji i Crnoj Gori, rukovodeći se izvanrednim finansijskim rezultatima ostvarenim u 2003/2004 godini. Priznanje je uručeno generalnom direktoru Banca Intesa Beograd, Draginji Đurić, 7 septembra na svečanosti u Londonu.\nTim povodom Draginja Đurić je izjavila: „Tajna poslovnih rezultata i vodeće pozicije Banca Intesa Beograd ne samo na domaćem tržištu već i u širem regionu je raznovrsna, moderna bankarska ponuda, namenjena privredi i stanovništvu, uz poslovanje po savremenim svetskim standardima. Izuzetno razvijen informacioni sistem, kao i druge tehničke, kadrovske i organizacione prednosti su omogućile da i u novim poslovima poput platnog prometa, Banka postane vodeća. Stalna posvećenost kadrovima i klijentima, konstantan napredak, odlično poznavanje tržišta, insistiranje na kvalitetu usluga i konstantna unapređenja su, takođe, ono što izdvaja Banku a to potvrđuje i značajan porast broja klijenata. Značajan uticaj ima i odlična tržišna pozicioniranost, uz razvijenu poslovnu mrežu i veliki broj korespondentskih banaka širom sveta.»\nOvo izuzetno cenjeno priznanje u bankarskim krugovima promoviše našu zemlju na najbolji mogući način u inostranstvu i čini Banca Intesa Beograd prepoznatljivom u svetu biznisa. Tim pre što priznanje dolazi od najcenjenijih autoriteta u svetu bankarstva, kao što je The Banker, u izuzetno jakoj konkurenciji.\nOvo je drugo međunarodno priznanje koje je Banca Intesa Beograd dobila ove godine. Pre 3 meseca, podsećamo, i finansijski magazin "Finance Central Europe", analizirajući poslovanje 100 banaka iz regiona jugoistočne Evrope, takođe je ocenio Banca Intesa Beograd u 2004 kao najbolju banku srednje veličine u jugoistočnoj Evropi, zatim u SCG, najbolju banku u SCG po visini ostvarene dobiti i po stopi prinosa na kapital. Generalni direktor Banca Intesa Beograd, Draginja Đurić proglašena je bankarom godine u SCG.


Bebe umeju da prepoznaju lica, ali možda mogu i više od toga! Skorašnje istraživanje sugeriše da bebe mogu da prave razliku između dobrih i loših osoba\n27.05.2017. - 13:12h 21:08h Autor: detinjarije.com\nU drugom eksperimetnu bebama su pokazane dve lutke – dobra, koja je pomogla da se otvori kutija, i loša, koja bi zalupila kutiju. Više od 80 odsto beba odabralo je dobru lutku, što pokazuje da bebe zaista umeju da prosude ko je dobar a ko loš.\n"Ljudi dolaze na svet sa urođenom moralnošću", kazao je za Si-En-En Pol Blum, autor knjige "Samo bebe: Poreklo dobra i zla".


"Jaz u Crnoj Gori dubok kao nikada pre"\nSvet Autor:DW06. sep. 202109:59\nProtest na Cetinju Foto: E-Stock_Petar_Jovanovic\nVIDEO Pogledajte privođenje Veselina Veljovića na Cetinju\n„Nacionalno usmereni stanovnici videli su u činu ustoličenja novog mitropolita povredu državne nezavisnosti Crne Gore. (…) U protestima predsednik Milo Đukanović ima spornu ulogu: pozvao je na proteste i u subotu otputovao na Cetinje. Njegov savetnik i neki poslanici Đukanovićeve partije priključili su se napadima na policiju. Priveden je Đukanovićev savetnik, bivši šef policije“, piše Dojče vele.


Novaković: U Skupštini FK Vojvodina zajedno investitori, policajci i kriminalci - Autonomija\nInfo 21. maj 2022.\nPredsednik novosadskog odbora Narodne stranke Borislav Novaković oštro je danas kritikovao način izbora novih članova Fudbalskog kluba Vojvodina i ocenio da su “na jednom mestu investitori, obaveštajci, policajci i kriminalci”.\nNovaković, koji se u saopštenju za javnost potpisao kao “navijač Voše” i bivši gradonačelnik Novog Sada, naveo je da je takmičarska godina koja se završava “jedna od najgorih u poslednjih 20 godina”.\n“Poražavajuće deluje činjenica da je naš klub od poslednjih 20 izgubio na 16 utakmica. Posle dugo vremena Voša ne igra u Evropi. Umesto da rasprave uzroke i razloge ovako lošeg stanja, čelnici fudbalskog kluba su odlučili da se biraju. Skupština je sada nova, ali su lica stara i problemi se nagomilavaju”, naveo je Novaković.\nDodao je da u novoj skupštini kluba, u nemalom broju, “sede ljudi koji uopšte ne navijaju za FK Vojvodinu”.\n“Gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević nije u obavezi da navija za Vošu i to nije sporno, ali jeste sporno da lično u skupštinu delegira svoje najbliže saradnike Slobodana Milića Bocaru i Dejana Mandića, jer oni nisu navijači našeg kluba”, kazao je Novaković.\nDodao je da ljudi poput Slobodana Milića Bocare “nisu tu da pomognu nego da odmognu”, jer ne sede u skupštini zbog kluba, nego zbog sebe, a njihov posao “nije da daju, nego da uzimaju”.\nNovaković je naveo da se u poslednjih nekoliko meseci obračun „navijačkih grupa“ rasplamsava i ocenio da je “pravo čudo” da se sve završava na težim telesnim povredama.\nPrema njegovim rečima, uporedo tinja pravi rat u poslovno-interesnoj sferi, jer je najavljena obnova stadiona FK Vojvodina i otvoreno pitanje urbanističke sudbine izuzetno vrednog građevinskog zemljišta na kom se nalazi teren FK Kabel.\n“Zato je personalni sastav prilagođen toj činjenici: na jednom mestu su investitori, obaveštajci, policajci i kriminalci”, kazao je Novaković.\nDodao je da je “dirljivo” videti da su ponovo zajedno načelnik BIA za Novi Sad Nikola Vasiljević i “okoreli novosadski kriminalac” Slobodan Milutinović Snajper.\n“Na jednom mestu su i oni koji bi trebalo da štite zakon i oni koji zakon krše. U toj arhitekturi kriminala i moći nema mesta za veterane, za velika fudbalska imena, koja su obeležila časnu istoriju našeg kluba. To je sramotno”, ocenio je Novaković.\nborislav novaković | fk vojvodina | Narodna stranka\nAutonomija 30. jun 2022


eKapija | Pristup obrazovanju i dodatnim obukama važni preduslovi za smanjenje nezaposlenosti i siromaštva ranjivih kategorija stanovništva\nU Srbiji četvrtina stanovnika živi u riziku od siromaštva, među kojima su posebno ugroženi, pripadnici pojedinih grupa stanovništva koji teže dolaze do zaposlenja kao što su Romi, osobe sa invaliditetom, mladi u ruralnim sredinama, žene, lica bez obrazovanja ili sa niskim nivoom obrazovanja, stanovništvo izvan gradskih sredina i drugi.\nPrema poslednjem popisu, u Srbiji živi oko 150.000 Roma. Prema svim pokazateljima Romi su društvena grupa koja se nalazi u najnepovoljnijem socijalnom, ekonomskom i obrazovnom položaju. Zaposlenost je duplo niža nego u opštoj populaciji, a stopa nezaposlenosti je čak četiri puta viša, pri tom je 70% njih dugoročno nezaposleno.\nIstovremeno, u Srbiji je u 2020. godini bilo 19.226 nezaposlenih osoba sa invaliditetom, među kojima duže od 12 meseci posao traži 76,4% nezaposlenih osoba sa invaliditetom, dok njih 61,9% posao traži duže od dve godine.\nVećini radno sposobnih pripadnika/ca ovih ranjivih grupa nedostaje adekvatan stepen obrazovanja i veštine kako bi se uspešno uključili na tržište rada. Kako bi se ovaj problem prevazišao i dugoročno doprinelo smanjenu siromaštva i socijalnog isključivanja ovih kategorija, neophodna je koordinacija i saradnja između javnog, privatnog i drugih sektora.\nProgram Nemačke razvojne saradnje "Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji", koji realizuje Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ, u saradnji sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog i uz stručnu podršku GFA consulting group GmbH, ima za cilj da pruži podršku korisnicima za bolje pozicioniranje na tržištu rada, kroz kratkoročne i dugoročne, formalne i neformalne obuke, pomoću kojih im se povećavaju šanse za zaposlenje. Pored ovih mera, program u saradnji sa privatnim sektorom, organizuje specijalizovane prakse i obuke za potrebe poslodavaca.\nJedan od elemenata programa je saradnja sa preduzećima i kompanijama kojima je potrebna podrška u regrutaciji, selekciji, obukama i zapošljavanju pripadnika marginalizovanih grupa. Deo programa koji je fokusiran na unapređenje zapošljivosti i zapošljavanje marginalizovanih grupa (koju realizuje GFA consulting group) do sada broji ukupno 589 učesnika u obukama i edukacijama (od kojih su neke u toku) i koje su rezultirale sa preko 300 zaposlenih polaznika. Svi polaznici/ce pripadaju marginalizovanim grupama, kao što su Romi, povratnici iz drugih zemalja, žene, mladi, dugoročno nezaposleni, osobe starije od 50 godina, osobe sa invaliditetom, osobe koje žive u ruralnim područjima i drugi.\nProgram trenutno otvara novi ciklus podrške i poziva sve zainteresovane preduzetnike, mala, srednja i velika preduzeća koji imaju potrebu za novim zapošljavanjem i žele da pruže podršku marginalizovanim grupama da unaprede svoja znanja i veštine, bolje se pozicioniraju na tržištu rada i povećaju zapošljivost, da se prijave za program.\nCilj podrške je uspostavljanje saradnje sa preduzećima, koja žele da doprinesu razvoju praktičnih veština marginalizovanih grupa u Srbiji i da kroz organizaciju stručnih obuka i zapošljavanje doprinesu njihovom uključenju u razvoj lokalne zajednice. Kompanije koje budu učestvovale u podršci mogu da očekuju ko-finansiranje dela troškova obuke i nadoknada, kao i podršku, ukoliko im je potrebna, pri regrutaciji i selekciji kandidata i mentorskoj podršci tokom obuke i saradnje sa GIZ-om.\nPrijavljivanje je otvoreno do 3. novembra 2021. godine.\nViše informacija o javnom pozivu, kriterijumima za učešće i ocenjivanje možete pronaći na OVDE.\nZa sve dodatne informacije kontakt osoba ispred programa je: Miodrag Shrestha, zamenik tim lidera GFA consulting group, Programa Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa, mail: Miodrag.Shrestha@gfa-group.de, telefon: 064/25 78 113.\nNemačka razvojna saradnja siromaštvo\nlica bez obrazovanja\nlica sa niskim nivoom obrazovanja\nstanovništvo izvan gradskih sredina\nranjive kategorije stanovništva


PRIJEM 6. KLASE OFICIRA OS BIH: PUT KA OBEZBJEĐENJU ODRŽIVOSTI ODBRAMBENOG SISTEMA — Bosnjaci.Net\nPRIJEM 6. KLASE OFICIRA OS BIH: PUT KA OBEZBJEĐENJU ODRŽIVOSTI ODBRAMBENOG SISTEMA\nU Domu Oružanih snaga BiH u Sarajevu danas je održana svečanost povodom prijema 6. klase oficira u profesionalnu vojnu službu. Ove godine 54 kandidata su položila zakletvu i potpisala ugovore o prijemu u profesionalnu vojnu službu u početnom činu oficira OS BiH, a svi su prethodno uspješno završili osnovnu oficirsku obuku, a prenosi Anadolu Agency (AA).\nMijo Krešić, zamjenik ministra odbrane BiH, izrazio je zadovoljstvo što je bio dio svečanosti prijema novih oficira, jer su OS BiH postale jače za 54 oficira, među kojima je i šest djevojaka.\n“To svakako podiže bojevu gotovost Oružanih snaga na višu razinu. Ovo je pokazatelj da Ministarstvo obrane, da Oružane snage razmišljaju i vode jednu ispravnu politiku u smislu ljudskih resursa, proizvođenja i stvaranja novih časnika. Oni su sada postali dio Oružanih snaga i imaju prigodu gradit svoju vojnu karijeru. Ono što me posebno oduševljava kod ovih ljudi je njihova spremnost i opredijeljenost služiti u Oružanim snagama, služiti Bosni i Hercegovini“, kazao je Krešić.\nZamjenik ministra je naglasio i da ih u ovoj godini čekaju veliki izazovi, prije svega, u provođenju Pregleda odbrane BiH, ali i na provođenju odluke o strukturi i sastavu OS BiH i implementaciji plana modernizacije OS BiH.\n“Pored svega toga, ući ćemo u realizaciju provođenja Programa reformi BiH, koji je kao jedan dokument usvojen od strane Predsjedništva. Naša obveza je da dio, koji se odnosi na Ministarstvo obrane i Oružane snage, realiziramo i mogu reći da smo spremni provesti taj zadatak“, zaključio je Krešić.\nGeneral-pukovnik Senad Mašović, načelnik Zajedničkog štaba OS BiH, kazao je da su današnjom svečanosti kroz sopstveni program obuke dobili ukupno 264 nova oficira.\n“Naši centri, kako centri za osnovnu obuku, tako i centri za profesionalni razvoj, u potpunosti mogu podržati potrebe potrebe i ono što je neophodno za razvoj i dobijanje adekvatnog oficirskog i podoficirskog i vojničkog kadra. Uporedo sa tim, a upravo vodeći računa da kreiramo drugačije mogućnosti, da obezbijedimo održivost kompletnog odbrambenog sistema, Oružane snage su se odavno opredijelile za implementaciju dva pravca u smislu zanavljanja i podmlađivanja kompletnog oficirskog, podoficirskog i vojničkog kadra. Prvi pravac je ovaj, kojem smo danas prisustvovali, a to je znači prijem iz civilistva ili iz Oružanih snaga onih koji ispunjavaju uslove. Ali i drugi itetkako bitan, možda čak i značajniji, je proces školovanja kadeta na vojnim akademijama širom svijeta“, rekao je Mašović.\nPojasnio je da se danas kadeti OS BiH školuju u deset akademija u svijetu i da ih je trenutno izvan zemlje 202. Dodao je da će kroz proces školovanja širom svijeta Oružane snage BiH biti bogatije za dodatna 343 oficira.\nMašović je na kraju iskoritio priliku i zahvalio se Velikoj Britaniji i ambasadoru u BiH Matthewu Fieldu na pomoći u realizaciji projekta obuke novih oficira.\n“Ujedinjeno Kraljevstvo je izuzetno ponosno na postojanu saradnju sa Oružanim snagama BiH na jačanju kapaciteta za pružanje pomoći civilnim vlastima kod prirodnih katastrofa, izgradnji medicinske infrastrukture, te jačanju rodne ravnopravnosti u Oružanim snagama. Mislim da sve ovo jasno pokazuje našu stalnu predanost BiH“, rekao je Field.\nSlobodan Vuković, proglašen je za najboljeg polaznika 6. klase osnovne obuke oficira. Istakao je da je danas izuzetno ponosan na sebe i ostale, koji su prošli obuku.\n“Kao pripadnik Oružanih snaga već šest godina drago mi je što sam uspio kroz svoj trud i zalaganje da dođem u ovu poziciju da mogu da vodim svoje kolege. Kroz obuku koju smo izvršili u Travniku, kroz dvije faze, kao dio jednog jakog i složnog kolektiva, uspjeli smo da savladamo sve zahtjeve i sve zadatke koje su nam nametnuli instruktori i nadam se da ću to znanje uspjeti da prenesem na svoje podređene i svoje radne kolege“, rekao je Vuković, te dodao kako se nada da će i dalje napredovati u OS BiH.


Lokacija nove kuće vaterpola je Vrnjačka Banja, gde će sve reprezentativne selekcije imati okupljanja, treninge i gde će se u različitim terminima pripremati za najveća takmičenja. Dva nova bazena, odmah posle završetka Evropskog prvenstva vaterpolu u Beogradu, koje će se održati od 10. do 23. januara sledeće godine, prebaciće se u Vrnjačku Banju, od tog trenutka u Banji će početi da radi Nacionalni vaterpolo centar.\nBoban Ãurović predsednik opštine Vrnjačka Banja, rekao je za Tanjug da su uspeli u svojoj strategiji, odnosno razvoju i lociranju sportsko-rekreativnog turizma u Banji.\n"Lokalna samouprava je projektu otvaranja prvog vaterpolo centra u Srbiji, odnosno u Vrnjačkoj Banji, pristupila veoma ozbiljno. Naša obaveza je da pripremimo objekte u kojima će biti smeštena dva montažna bazena. Ovo je velika stvar za nas jer ćemo znatno povećati broj noćenja gostiju, ali i odlična marketinška slika", rekao je Ãurović.\nEkonomska studija pokazuje da će se nakon otvaranja Nacionalnog vaterpolo centra, u Vrnjačkoj Banji povećati broj noćenja za oko 20.000 godišnje.\n"Vaterpolo centar će pre svega biti na raspologanju Vaterpolo savezu Srbije. Ali, plan je da u periodu u toku godine u kojem naši vaterpolisti neće trenirati, vaterpolo centar bude iskorišćen u komercijalne svrhe. Odnosno biće ponuđen svim drugim vatepolo-plivačkim ekipama", objašnjava Ãurović.\nInače, Vrnjačka Banja ima dugogodišnju tradiciju vateropola. Plan opštine je da se pored ova dva bazena koji će koristiti vaterpolisti Srbije, sagradi još jedan mali bazen 15x12 metara, koji će biti zatvorenog tipa i koristiće se za obuku dece. Vrnjačka Banja želi da svako dete pre nego što krene u školu nauči da pliva.\nU Srbiji registrovano 74 novozaraženih, nema preminulih 9


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Objavili Pravilnik o nedostupnosti usluge putem interneta\n23. 09. 2020. 18:54 >> 19:19 0\nObjavili Pravilnik o nedostupnosti usluge putem interneta\nPoreska uprava (PU) objavila je Pravilnik o postupcima izdavanja i obnavljanja potvrde o nedostupnosti usluge putem interneta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost, a tiče se projekta elektronske fiskalizacije.\nIz PU su naveli da je Agencija za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (EKIP) Pravilnikom propisala postupak izdavanja i obnavljanja potvrde o nedostupnosti usluge pristupa internetu, kao i način sprovođenja provjere dostupnosti usluge pristupa internetu na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost.\nPravilnik je u vezi sa projektom elektronske fiskalizacije koji se sprovodi u cilju obezbjeđivanja preduslova za primjenu Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga.\nPravilnikom je objašnjeno da poreski obveznik Agenciji podnosi zahtjev za izdavanje ili obnavljanje potvrde o nedostupnosti usluge pristupa internetu na lokaciji na kojoj obavlja djelatnost na obrascu 1, koji je sastavni dio pravilnika.\n“Zahtjev za obnavljanje potvrde se podnosi najkasnije 30 dana prije isteka perioda važenja potvrde. Uz zahtjev, poreski obveznik dostavlja i izjave operatora iz člana Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga, sačinjene na obrascu 2, koji je sastavni dio ovog pravilnika, a koje nijesu starije od 15 dana od podnošenja zahtjeva”, navodi se u Pravilniku.\nUsluga pristupa internetu zahtijevanog kvaliteta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost nije dostupna kada ne postoji tehnička mogućnost pristupa internetu sa minimalnim simetričnim protokom od 128 kilobita po sekundi (kb/s).\nAgencija sprovodi provjeru dostupnosti usluge pristupa internetu zahtijevanog kvaliteta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost na osnovu dostavljenih izjava operatora.\n“U slučaju kada operator izjavi da je usluga pristupa internetu zahtijevanog kvaliteta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost dostupna, a poreski obveznik pravilnim priključenjem ispravnog terminala čiji interfejs odgovara interfejsu mreže operatora ne uspije da ostvari stabilan pristup internetu zahtijevanog kvaliteta, Agencija će na zahtjev poreskog obveznika provjeriti dostupnost usluge putem mjerenja na lokaciji”, precizira se u Pravilniku.\nU slučaju kada se na osnovu dostavljenih izjava operatora ne može pouzdano utvrditi da li je usluga pristupa internetu zahtijevanog kvaliteta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost dostupna, Agencija će od operatora tražiti dodatne informacije i, u slučaju potrebe, provjeriti dostupnosti usluge putem mjerenja na lokaciji.\n“Kada na osnovu rezultata mjerenja na lokaciji utvrdi da usluga pristupa internetu zahtijevanog kvaliteta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost nije dostupna, Agencija donosi rješenje kojim se poreskom obvezniku izdaje potvrda o nedostupnosti usluge pristupa internetu zahtijevanog kvaliteta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost, ili rješenje kojim se poreskom obvezniku obnavlja potvrda o nedostupnosti usluge pristupa internetu zahtijevanog kvaliteta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost”, propisano je Pravilnikom.\nAgencija će rješenjem odbiti zahtjev za izdavanje potvrde ili zahtjev za obnavljanje potvrde ako poreski obveznik u zahtjevu navede nepotpune ili netačne podatke ili mjerenjima na lokaciji utvrdi da je usluga pristupa internetu zahtijevanog kvaliteta na lokaciji na kojoj poreski obveznik obavlja djelatnost dostupna.\nSuspendovan rad sa strankama na Cetinju\n13:18 Tači pokušava da obezvrijedi rad suda za zločine OVK\n12:59 Trening programiranja za mlade\n12:49 Herceg Novi primjer uspješne državne politike


Aerodromski transferi, prevoz do aerodroma, vožnja po meri!\nŽelite da stignete bezbedno i brzo i potreban vam je prevoz do aerodroma? Najbolje rešenje je da pozovete naš Call centar, koji je dostupan 24 časa, i da zakažete vožnju sa željene adrese do aerodroma.\nJedina obaveza koju imaju naši klijenti, jeste da nas u najkraćem roku kontaktiraju kako bismo se dogovorili oko neophodnih detalja, a sve ostalo je briga vrhunskih stručnjaka koji su u našoj kompaniji zaposleni! Vožnja do aerodroma sada postaje pravo užiavanje bez briga. Vaš prevoz stiže na vreme!


Čistoća nabavlja kontejnere s alarmom - PKS-RPK Novi Sad\nNovi Sad je prvi grad koji će imati čuvare kontejnera, a po podacima javne nabavke koju je „Čistoća” objavila na svom sajtu, naš grad će prvi u Srbiji dobiti i kontejnere s uređajima za merenje popunjenosti.\nVrednost investicije još uvek nije poznata, to će se znati tek kada se odabere najbolja ponuda. U “Čistoći” napominju da ugradnja softvera, tj. uređaja za praćenje neće značajno povećati cenu podzemnih kontejnera, u odnosu na njihovu vrednost bez softvera.\nPlanira se nabavka sto kontejnera s alarmima koji će obaveštavati centralu gradskog komunalnog preduzeća kada kontejner treba da se isprazni, odnosno 25 sa plastičnim uloškom u metalnom okviru i 75 sa vrećom.\nUređaji bi trebalo da budu kompatibilni sa softverom za daljinsko praćenje radi pravovremenog pražnjenja. Softver će imati podatke o svim kontejnerima, gde se koji nalazi, o njihovoj popunjenosti, o pražnjenjima i slično, ali i podatke o ekipama na terenu.\nTerenska aplikacija pratiće izvršavanje zadataka s prikazom osnovnih informacija o kontejnerima, kao što su lokacija, vremena poslednjih deset pražnjenja. Kako navode u “Čistoći”, treba da poseduje i opciju prijave uočenih nepravilnosti, oštećenja, krađe i slično nadležnoj službi, uz opis problema s postavljanjem fotografije kao dokaza navedene nepravilnosti. Osim toga, treba da pruži uvid u pregled stanja svih kontejnera u izabranoj ruti uz grafički prikaz stanja u kojem se nalaze. Softver bi trebalo da obezbedi praćenje obavljanja zadataka na mapi, s pozicijom vozila i nivoom popunjenosti. Inače, „Čistoća” planira i nabavku tablet-računara koji će se koristiti na terenu.\nŠirenje separacije na Novo naselje i Liman\nPokazalo se da su Novosađani dobro prihvatili projekat primarne separacije, a u „Čistoći” kažu da je količina izdvojenog ambalažnog (reciklabilnog) otpada otprilike trećinu veća.\n„Budući da već nekoliko meseci projekat funkcioniše na teritoriji šireg centra grada, analize, koje redovno radimo, pokazale su na kojim mestima u centru je potrebno postaviti dodatne kontejnere. Osim toga, planira se širenje primarne separacije i u druge delove grada, pre svega na Liman i Novo naselje, ali i na mesta u okolini Bulevara oslobođenja, Bulevara Evrope i Bulevara patrijarha Pavla“, rekao je Aleksandar Vukovac.\n„Novi uređaji obezbediće našoj službi odnošenja smeća informacije o tome koji su kontejneri puni i kada je neophodno njihovo pražnjenje, što će, nadamo se, uticati na smanjenje troškova goriva, amortizacije vozila, kao i produktivniji rad radnika na terenu. Analizom dobijenih podataka videćemo gde postoji potreba za dodatnim kontejnerima, a omogućiće nam i efikasnije planiranje ruta za pražnjenje“, objasnio je Aleksandar Vukovac iz JKP „Čistoća”.\nJoš uvek se ne zna gde će biti postavljeni novi kontejneri, a Vukovac kaže da plan postavljanja podzemnih kontejnera u Novom Sadu JKP „Čistoća” usaglašava s nadležnim gradskim upravama i oni se postavljaju isključivo na mestima na kojima postoje urbanistički uslovi za to, i za koje Gradska uprava za urbanizam da saglasnost.\n„Novi podzemni kontejneri postavljaće se na mestima na kojima postoje uslovi za to, u četvrtima gde je mnogo stanovništva i gde još uvek stoje nadzemni kontejneri, najverovatnije na Novom naselju i Limanu. Imajući u vidu da jedan podzemni kontejner menja tri nadzemna, cilj nam je da povećamo efikasnost procesa odlaganja i odnošenja smeća, uz što manje neprijatnih mirisa i bolje organizovana kontejnerska mesta“, rekao je Vukovac.\nBudući da je nabavka novih kontejnera sa softverom za praćenje ipak pilot-projekat, u „Čistoći” kažu da će se on nastaviti ukoliko opravda očekivanja.


Kako piše CDM, iz Montenegro erlajnsa su reagovali nakon što je Direktorat civilnog vazduhoplovstva Srbije je na osnovu reciprociteta doneo meru kojom se zabranjuje sletanje aviona Montenegro erlajnsa na beogradski aerodorom “Nikola Tesla”.\n“Montenegro erlajnsu predstoji borba za što brže i kvalitetnije povezivanje Crne Gore avio-linijama prema svim evropskim destinacijama i mi ćemo tom zadatku biti posvećeni. Industrija u kojoj poslujemo ne bi trebalo da zavisi od političkih odluka”, navedeno je u saopštenju crnogorske avio-kompanije.\nPrethodno je Vlada Crne Gore donela odluku o otvaranju granica svoje zemlje za čak devet država među kojima nema Srbije.\nDVE VELIKE PROMENE OD 22. MAJA I 1. JUNA Evo kada ćemo moći da putujemo i šta nas tada ČEKA NA GRANICAMA


FC Smartwatch - Zlatara Andrejević\nPraćenje aktivnosti i praćenje spavanja su najuspešnija aplikacija za nošenje sa današnjicom, koju koristi više od 20 miliona ljudi. Frederique Constant sada kombinuje prekrasan švajcarski sat sa naprednom tehnološkom platformom iz kolekcije FC Smartwatch Horological.\nSenzor-fuzijski motor s visokom tačnošću prati vaše aktivnosti i spavanje. Podaci o aktivnostima i spavanju u realnom vremenu su predstavljeni na švajcarskom pametnom satu koristeći prelepe tradicionalne analogne brojeve.\nFC Smartwatch Horological se automatski sinhronizuje sa aplikacijama na Apple i Android pametnim telefonima.\nU aplikacijama za iOS i Android jednostavna i razumljiva grafika naglašava koliko se neko kretao i spavao tokom dana, nedelje ili meseca. Ovi podaci će pomoći korisnicima da bolje razumeju sebe, a zajedno sa odgovarajućiim postavljanjem ciljeva i adekvatnim treniranjem poboljšaće svoj kvalitet života.\nSpoj karakteristika i funkcionalnosti tehnološke platforme koju nudi FC Smartwatch sa luksuznim časovnikom pronađite u zlatari Andrejević.\nPraćenje aktivnosti i praćenje spavanja su najuspešnija aplikacija za nošenje sa današnjicom, koju koristi više od 20 miliona ljudi. Frederique Constant sada kombinuje prekrasan švajcarski sat sa naprednom tehnološkom platformom iz kolekcije FC Smartwatch Horological.Senzor-fuzijski motor s visokom tačnošću prati vaše aktivnosti i spavanje. Podaci o aktivnostima i spavanju u realnom vremenu su predstavljeni na švajcarskom pametnom satu koristeći prelepe tradicionalne analogne brojeve.FC Smartwatch Horological se automatski sinhronizuje sa aplikacijama na Apple i Android pametnim telefonima.U aplikacijama za iOS i Android jednostavna i razumljiva grafika naglašava koliko se neko kretao i spavao tokom dana, nedelje ili meseca. Ovi podaci će pomoći korisnicima da bolje razumeju sebe, a zajedno sa odgovarajućiim postavljanjem ciljeva i adekvatnim treniranjem poboljšaće svoj kvalitet života.Spoj karakteristika i funkcionalnosti tehnološke platforme koju nudi FC Smartwatch sa luksuznim časovnikom pronađite u zlatari Andrejević.\nFrederique Constant koristi najsavremeniji računarski softver za procese dizajniranja i razvoj satova. Dizajner zatim pravi model, komponentu po komponentu koji će kasnije definisati proizvodni proces tog sata. Posebna pažnja posvećena je dizajnu.Frederique Constant satovi su klasični i tradicionalni i tako ostaju bezvremenski. Svaki časovnik stvoren je sa iskrenom strašću za detaljima. Ceo ovaj proces učinio je da Frederique Constant satovi budu jedinstveni i izuzetni kako bi korisnici uživali u visokom kvalitetu i vrhunskom stilu.DEKORACIJA\nSvaka vidljiva komponenta sata uređena je sa posebnom pažnjom. Svaki put kada vlasnik Frederique Constant sata pogleda u svoj časovnik, osetiće veliku radost i zadovoljstvo. Veliki deo složenih, ukrasnih radova, uključujući detaljne gravure i otvorene mehanizme, rađeni su ručno.Više o brendu možete pogledati na njihovom zvaničnom sajtu: https://frederiqueconstant.com/


Uređenje ulica na Sajlovu - planira se i parterno uređenje oko Kulturne stanice\nU cilju stvaranja preduslova za poboljšanje osnovnih uslova\nza život u Sajlovu, Grad Novi Sad je poslednjih nekoliko godina uložio značajna sredstva za komunalno uređenje ovog naselja, u kojem živi oko 4.000 stanovnika, a udaljeno je svega 8 km od centra grada. Nakon što je na kompletnoj teritoriji Sajlova izgrađena kanalizaciona mreža i javno osvetljenje, pristupilo se i rešavanju pitanja saobraćajne infrastrukture.\nGradska uprava za građevinsko zemljište i investicije privodi kraju izradu tehničke dokumentacije uređenja 13,6 km saobraćajnica na prostoru Sajlova. Projekat obuhvata sve ulice koje su pod tucaničkom podlogom i koje će biti uređene u okviru postojeće regulacije. Sem asfaltiranja kolovoza, predviđena je i izgradnja pešačkih staza, tamo gde dozvoljavaju prostorne mogućnosti, kao i sistema otvorenih kanala radi odvođenja atmosferskih voda sa saobraćajnih površina. Samo izvođenje radova realizovaće se fazno. Po završetku tehničke dokumentacije i ishodovanja odobrenja za izgradnju, biće sproveden postupak javne nabavke za izbor izvođača radova za prvu fazu koja podrazumeva uređenje 4,2 km saobraćajnica u 13 ulica. Nastavak radova planira se u drugoj fazi, a sa krajnjim ciljem da problem neasfaltiranih ulica bude rešen na prostoru čitavog naselja. Pre radova na saobraćajnim površinama, JKP „Vodovod i kanalizacija“ realizovaće izgradnju vodovoda, kako bi se u ovom naselju rešio problem nelegalno izgrađene mreže koja je nedovoljnog kapaciteta, što je uzrok čestih havarija.\nPodsetimo da Sajlovo nije zanemareno ni u pogledu prostora za sport, rekreaciju i igru jer je u ovom naselju, sem fudbalskog i košarkaškog terena, izgrađeno i dečije igralište, kao i teretana na otvorenom. Takođe, planira se i parterno uređenje oko kulturne stanice (objekta mesne zajednice) „Sajlovo“ u sklopu aktivnosti na realizaciji projekta Evropske prestonice kulture 2021, navodi se u saopštenju.\nevropska prestonica kulture Novi Sad omladinska prestonica evrope sajlovo


IBM otpustio 100.000 zaposlenih da bi ličio na Google i Amazon – Bankar.me\nIBM otpustio 100.000 zaposlenih da bi ličio na Google i Amazon\nAugust 3, 2019 BIZNIS, SAD, SVE VIJESTI Leave a comment\nKompanija za informacione tehnologije IBM suočava se sa brojnim tužbama zbog otpuštanja oko 100.000 zaposlenih kako bi bili privlačniji mlađim generacijama.\nIBM-u (International Business Machines Corp), je stiglo nekoliko tužbi u kojima se tehnološki gigant optužuje za diskriminaciju starijih radnika.\nJoš 2014. godine je IBM počeo sa otpuštanjem starijih radnika kako bi ih zamenio mlađom generacijom, za koju je konsultantsko odjeljenje kompanije tvrdilo da je „uglavnom mnogo inovativnija“.\nIsta optužba pojavila se u tužbi koju je u Teksasu podnio Alan Vajld, bivši potpredsjednik ljudskih resursa IBM-a.\nOn je tvrdio je da je kompanija „otpustila 50.000 do 100.000 zaposlenih samo u posljednjih nekoliko godina“. Vajld je izjavio da je kompaniji nedostajalo talentovanih novih regruta pa su odlučili da privuku potencijalne radnike među milenijalcima pokazujući im da su „kul i u trendu“ kao što su Google ili Amazon, a ne „stara budalasta organizacija“.\nA to sve je učinjeno otpuštanjem starije radne snage, kao što pokazuju dokumenti iz tužbe o diskriminaciji zbog godina. Kompanija je, međutim, negirala ove tvrdnje rekavši da je sve učinjeno kako bi se ugodilo klijentima.\nOva tehnološka kompanija bilježi pad prihoda poslednjih sedam godina. Tokom proteklih 10 godina otpušteno je na hiljade radnika u pokušaju da smanje troškove, ali i da izvrše reformu radne snage.\nProšle godine je ukupan broj zaposlenih u IBM-u opao na najnižu tačku od 2013. godine, a broj zaposlenih na globalnom nivou pao je na 350.600 sa skoro 425.000.\nInternational Business Machines Corporation (IBM) je kompanija koja se bavi računarskim tehnologijama sa sjedištem u Armonku u SAD. Osnovana je 1888 a postala je korporacija 15. juna 1911. Bavi se proizvodnjom računarskog hardvera, softvera, uslugama, hostingom i konsaltingom.\nPOJMOVIIBM IBM otkazi\nPrevious Zakon o fiskalizaciji nova biznis barijera\nSljedeći Naslovne strane dnevih novina za 4. avgust\nUpravni sud odbacio tužbu akcionara IBM banke protiv CGCB: Privremena uprava u skladu sa zakonom\nIBM više nije član berze