Nemačka podseća Ameriku: Ne zaboravite šta nalaže Osnivački akt NATO-Rusija - 24.06.2020, Sputnik Srbija\nNemačka podseća Ameriku: Ne zaboravite šta nalaže Osnivački akt NATO-Rusija\nMinistarka odbrane Nemačke Anegret Kramp-Karenbauer izjavila je da je, u slučaju da se američke trupe iz Nemačke prebace u Poljsku, pre svega potrebno setiti se... 24.06.2020, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, poljska, nato, rusija\n20:54 24.06.2020 (Osveženo: 00:59 26.08.2021)\n© AP Photo / Michael KappelerAnegret Kramp Karenbauer\nMinistarka odbrane Nemačke Anegret Kramp-Karenbauer izjavila je da je, u slučaju da se američke trupe iz Nemačke prebace u Poljsku, pre svega potrebno setiti se šta nalaže Osnivački akt NATO-Rusija iz 1997. godine.\n„Ovde je bitno naglasiti da se ovde ne radi o bilateralnim odnosima Nemačke i SAD, već o premeštanju snaga u okviru Alijanse. Ako se američke trupe prebacuju u SAD, onda bi to trebalo uraditi tako da se pošalje jasan signal da interes ka Evropi slabi. Ukoliko se vojska prebacuje u Pacifički region, onda će to značiti novi strateški interes SAD. Međutim, ako se trupe iz nemačke prebacuju u neku drugu evropsku zemlju, recimo, Poljsku, onda je potrebno setiti se šta nalaže Osnivački akt NATO-Rusija. To je važan dokument, posebno u vremenima kada se Rusija oseća tako sigurno“, istakla je.\nNemačka ministarka je rekla i da bi zemlje NATO-a trebalo da ostanu „fizički ujedinjene i da se pridržavaju svih potpisanih sporazuma“.\nOna je ponovila stav Berlina, kada je reč o kritici koju je Vašington u više navrata uputio po pitanju vojnog budžeta Nemačke.\n„Za mene i za sve nas u Nemačkoj je NATO zajednička vrednost. To nije trgovinska organizacija, bezbednost nije proizvod kojim se trguje. Američka vojska, koja je bazirana u Nemačkoj, osigurava bezbednost zajedno sa našim snagama, kao i sa ostalim evropskim partnerima. Oni su ovde radi kolektivne bezbednosti, oni šalju snažan signal, na primer, Rusiji“, dodala je.\nPodsetimo, Osnivački akt NATO-Rusija iz 1997. godine predstavlja dokument kojima je Alijansa potvrdila da neće razmeštati vojsku i taktičko nuklearno oružje na teritoriji novih članica saveza.\nTramp: Smanjićemo broj američkih vojnika u Nemačkoj za polovinu\nNemačka odgovorila Trampu: Trupe SAD štite transatlantsku bezbednost\nOsnivački akt Rusija-NATO


Stranačke deklaracije POTPALJUJU TENZIJE: Spisak lijepih želja za PODILAŽENJE NARODU - Srpskainfo\nStranačke deklaracije POTPALJUJU TENZIJE: Spisak lijepih želja za PODILAŽENJE NARODU\nProgramske deklaracije, stavovi i zaključci stranaka u BiH oduvijek su podizali tenzije, a zajedničko im je da zacrtani politički ciljevi uglavnom nisu ostvareni, dok su poglavlja o socijalnim i ekonomskim reformama brzo zaboravljena.\nAktuelna Programska dekleracija SDA u kojoj se zagovara građanska republika BiH, kao i stranački dokument SNSD iz 2015. kojim je u 2018. bio planiran referendum o nezavisnosti RS svakako su dva najradikalnija primjera, ali ni u kom slučaju nisu jedini.\nVećinu spornih stavova iz deklaracije SDA, zbog kojih se cijela Srpska digla na noge, mogli smo da vidimo i u ranijim dokumetima te stranke, ali i u deklaracijama i zaključcima SDP BiH.\nIzmeđu ostalog, u Deklaraciji SDP o Sarajevu kao glavnom gradu BiH iz 2007. piše da u teritoriju glavnog grada treba da uđu opštine i prostori FBiH i RS.\nFoto: M.O.-Klix/RAS Srbija\nČetvrti Kongres SDP u martu 2007. čak je usvojio posebnu Deklaraciju o Srebrenici u kojoj traži da ta opština u RS dobije status distrikta, što znači da bude izuzeta iz nadležnosti institucija RS i stavljena pod jurisdikciju organa BiH.\nSve se dešavalo u trenutku kada su Bošnjaci Srebrenice, uglanom pod vođstvom SDA, formirali šatorsko naselje u Sarajevu kako bi ukazali na teške uslove života u matičnoj opštini.\nNa istom kongresu je zatražena promjena Ustava BiH i izražen žal za padom „aprilskog paketa“ ustavnih promjena koji je podrazumijevao jačanje BiH.\nI u rezoluciji koju je SDP usvojio u oktobru 2011. traže se ustavne promjene u više faza, od kojih je prva presuda Evropskog suda „Sejdići Finci protiv BiH“.\nPotom bi se prešlo na stvaranjem jake državne strukture „sposobne da donosi odluke koje će pred BiH biti postavljeni u procesu pristupanja EU i NATO“. Zvuči poznato.\nNi najjača hrvatska stranka HDZ BiH nije sjedila skrštenih ruku.\nFoto: M.Smajkić/RAS Srbija\nU programskim dokumentima oduvijek su tražili treći entitet, samo uvijen u drugo ime.\nU proljeće 2019. usvojili su deklaraciju u kojoj BiH vide kao državnu zajednicu tri ravnopravna naroda, organizovanu na tri nivoa vlasti, od kojih bi srednji imao najmanje tri teritorijalne jedinice, a Sarajevo kao glavni grad BiH i distrikt.\nPolitički analitičar Vehid Šehić primjećuje da se u posljednje vrijeme partije više bave deklaracijama, nego onim što bi trealo da rade kao dio vlasti – da donose kvalitetne zakone, mijenjuju Ustav u skladu sa međunarodnim obavezama, da se bave životnim pitanjima građana.\n– To su dokumenti deklarativnog karaktera i oni služe u BiH da bi se uvijek držala politička kriza. Deklaracije nikom ništa posebno dobrog ne donose, isključivo su vezane nekim političkim stavovima. Od političkih stranaka se očekuje da se bave onim što će stvoriti ambijent pravne, ekonomske, socijalne sigurnosti, umjesto da deklaracijama uvijek doprinose da građani zbog raznih vrsta nesigurnosti napuštaju BiH. Ali, njih ne interesuju građani koji bježe odavde, njih interesuje opstanak na političkoj sceni, a opstaju upravo zahvaljujući političkoj krizi koju oni kreiraju jer na takav način najlakše zbijaju redove u svom biračkom tijelu koje je uvijek etničkog karaktera – kaže Šehić za Srpskainfo.\nKada je riječ o Republici Srpskoj najveća prašina podigla se zbog pomenute Deklaracije vladajuće stranke SNSD iz aprila 2015. u kojoj piše: „Ukoliko do kraja 2017. godine ne bude vidljivih procesa i mjerljivih rezultata uspostavljanja pozicija Republike Srpske u skladu sa Aneksom 4. Dejtonskog sporazuma, Narodna skupština treba u toku 2018. raspisati referendum o samostalnom statusu Srpske“.\nMada se o tome ne priča, nije SNSD jedina srpska stranka koja u svom dokumetu pominje referendum i ukidanja prenesenih nadležnosti sa RS na BiH. Taj dio postoji i u programu SDS iz 2010. koji se još može pročitati na sajtu.\n– S obzirom na to da je do prenosa nadležnosti uglavnom dolazilo direktnim ili indirektnim nametanjima od strane visokog predstavnika, SDS traži od Narodne skupštine i Ustavnog suda RS da ponište sve nelegalne i nedemokratske delegacije nadležnosti RS na nivo zajedničkih institucija. U svakom eventualnom pokušaju dalje ustavne erozije Srpske zahtijevaćemo da se njeni građani referendumom izjasne o tome – piše u programu.\nU deklaraciji DNS usvojenoj u decembru 2017. promovisano je načelo nacionalnog jedinstva koje, u skladu sa Ustavom, „dozvoljava sve oblike političkog djelovanja, uz obavezu da se ne ugrožava ustavnopravni poredak i položaj RS“.\nU Programskim principoma SP iz jula 2017, osim o ekonomskom razvoju, borbi za radnička prava, poljoprivredi, postoji i dio o Dejtonskon sporazumu: „Uporni pokušaji da se dijalog zamijeni nametanjem rješenja koji proizilazi iz jednog stava sada većinskog bošnjačkog naroda u BiH je apsolutno neprihvatljiva i pogrešna politika“.\nIstovremeno, u Programu obnove RS, koji je usvojio PDP 2017. traže se partneri „među svim strankama, među svim narodima, u cijeloj BiH, na Balkanu i u Evropi, koji će razgovarati jezikom budućnosti“.\nNamjera im je da sa partnerima potpišu platformu budućnosti čije osnovne odrednice treba da budu: mnogo bolja saradnja između zemalja regije koje još nisu članice EU, uvođenje jedinstvene ekonomske zone, odnosno carinske unije među zemljama regije, uvođenje jedinstvenog regionalnog tržišta baziranog na osnovnim principima EU koji se tiču pune slobode protoka ljudi, robe, usluga i kapitala.\nPolitika deklaracijeHDZ BiHPDPpuste željeSDASDP BIHSDSSNSDstrankesvađaju\nKORONA VIRUS NE MIRUJE Zaraženo šest anesteziologa u zeničkoj bolnici\nZARAZA ODNIJELA 770 ŽIVOTA Od korona virusa do sada se oporavilo 18.109 građana BiH\nBRITANSKE VLASTI UPOZORAVAJU Do sredine oktobra moguće 50.000 infekcija dnevno\nRAZBOJNIŠTVO U TUZLI Mladić ukrao torbu sa novcem i dokumentima


"Panonke" dobile plaketu "Čuvari tradicije"\nmar 08 2018\t/\nplaketa čuvari tradicije\nPlaketa “Čuvar tradicije” uručena je u Vladi Srbije Jasni Vujičić, predsednici Udruženja žena “Panonke” iz Pančeva za doprinos očuvanju kulturnog nasleđa Srbije.\nOve plakete dobilo je nekoliko Udruženja iz naše zemlje povodom predstavljanja rezultata inicijative "Uposlimo 1000 žena u ruralnim područjima", a uručila ih je Zorana Mihajlović, predsednica Koordinacionog tela Vlade Srbije za rodnu ravnopravnost.\nU akciji „Uposlimo 1000 žena u ruralnom području“ koju su sproveli Koordinaciono telo Vlade Srbije, NALED i Etno mreža, za manje od godinu dana radno angažovano je više od 300 žena iz svih krajeva Srbije koje su počele da kroz rad ostvaruju prihod.\nPredsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Vlade Srbije, Zorana Mihajlović je, zahvaljujući svima koji su podržali projekat ili u njemu učestvovali, istakla da je ponosna na rezultate koji su ostvareni za samo osam meseci podsećajući da je položaj žena, ne samo na selima, i dalje težak.\nOna je najavila i da je naredni korak saradnja sa Nacionalnom službom za zapošljavanje i svim drugim zainteresovanim stranama.\n- Sa motivima pirotskog ćilima, azbuke u zlatovezu, vezenim srpskim peškirima i tkanim prostirkama upoznali su se brojni međunarodni zvaničnici. Projekat su, pored državnih institucija, podržale i brojne kompanije koje rukotvorine poklanjaju poslovnim partnerima, kazala je Mihajlović.\nNa nivou Ujedinjenih nacija 8. mart biće posvećen položaju žena na selu.\nPotpredsednica Vlade je po završetku konferencije za novinare na kojoj su predstavljeni rezultati akcije uručila priznanja kompanijama koje su podržale akciju angažujući žene na izradi rukotvorina, državnim institucijama koje su uposlile više od 10 žena kroz podršku inicijativi, kao i predstavnicima lokalnih zanatskih udruženja koja doprinose očuvanju kulturnog nasleđa Srbije.\nMore in this category: « RADOVI: Deo Starčeva bez vode 8. marta\tPočinje rekonstrukcija mozaičkog poda u predvorju Narodnog muzeja Pančevo »


Odgađa se primjena novih standarda finansijskog izvještavanja u osiguranju - Portal Kvalitet\nOdbor za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) najavio je odgađanje efektivnog datuma primjene Međunarodnog standarda finansjskog izvještavanja MSFI 17 za ugovore o osiguranju na godišnje izvještajno razdoblje koje počinje 1. januara 2023. ili kasnije.\nUdruženje Insurance Europe pozdravilo je ovu odluku, ali i istaklo da neka druga pitanja u osiguranju ostaju neriješena.\n"Pozdravljamo odluku o odgodi datumu stupanja na snagu MSFI-ja 17 i produženju trenutnog izuzeća u vezi s primjenom MSFI-ja 9 - Finansijski instrumenti - na 2023., što će osigurateljima omogućiti da istovremeno primjenjuju oba standarda. MSFI 17 uvodi brojne i temeljne promjene u mjerenju bilanci i prezentaciji P&L-a koje će zahtijevati značajno razmišljanje i razvoj koji se odnose na modeliranje, podatke, aktuarske resurse, informatičke sisteme, obuku osoblja i komunikaciju investitora. Osim toga, odgađanje datuma stupanja na snagu omogućava dosljedno globalno usvajanje datuma", kazao je Olav Jones, zamjenik generalnog direktora Insurance Europe.\nNe očekuje se da će dvogodišnje kašnjenje zaustaviti ili usporiti implementacijske projekte.\nUmjesto toga, kompanijama će se, uključujući i manje subjekte, omogućiti da se nose s stvarnim operativnim ograničenjima i, prema potrebi, regulatornim učincima.\nJones je dodao da Udruženje cijeni da su efektivni datumi MSFI-ja 17 i MSFI-a 9 odgođeni i da je postignut napredak u brojnim drugim pitanjima industrije, ali da je razočarano što je IASB odlučio da ne riješi pitanja vezana za godišnje kohortne zahtjeve te ostala pitanja u industriji ostavio neriješennim.


Terzić: "Obavezuju nas dobri rezultati" - Sportske.net\nTerzić: "Obavezuju nas dobri rezultati"\nSelektor ženske odbojkaške reprezentacije Srbije Zoran Terzić rekao je da reprezentaciju obavezuju dobri rezultati, ali da nije pod velikim pritiskom uoči početka takmičenja na Gran priju u Santo Domingu.\nOdbojkašice će se pripremati u Beogradu do 24. juna, kada će otputovati na Kranjsku Goru, odakle će se 9. jula vratiti u Beograd do polaska u Dominikansku republiku.\nU gradu Santo Domingo Srbija će prvog vikenda Gran prija, od 2. do 4. avgusta, igrati protiv domaće selekcije, Portorika i češke.\n"Sigurno će ova godina biti puno teža, očekivanja su velika i medju nama i medju onima koji prate žensku odbojku. Nadam se da će igračice biti zdrave, da neće biti problema kao prosle godne. Ako bude tako, treba očekivati dobre rezultate", rekao je Terzić.\nReprezentativka Srbije Suzana Chebić rekla je da je prioritet ekipe Evropsko prvenstvo u Nemačkoj i Austriji, ali da će pokušati da odigra što bolje u Gran priju.\n"Svi smo imali teške sezone, ima sitnih povreda, ali radujem se što smo se okupile. Sa velikom željom i entuzijazmom ćemo ući u reprezentativnu sezonu, dati svoj maksimum i videćemo za koliko će to biti dovoljno", dodala je ona.\nTokom trećeg vikenda reprezentacija Srbije će igrati u N grupi u Vuhanu, od 16. do 18. avgusta, sa Kinom, Poljskom i Argentinom.\nZavršni turnir održaće se od 28. avgusta do 1. septembra u Saporou, u Japanu, a pored domaćina učestvovaće pet najboljih selekcija posle interkontinentalnog dela takmičenja.


TotalCar.rs » Francuska: Istraga zbog rasta uvoza južnokorejskih vozila\nFrancuska, novo, Uvoz\n0 komentara 3043 pregleda\nFrancuska je zvanično pozvala Evropsku uniju da počne sa kontrolom uvoza automobila iz Južne Koreje, kao prvog koraka ka mogućem ponovnom uvođenju carina.\nTaj zahtev je sadržan u pismu, koje je Evropskoj komisiji uputio Arno Monteburg, francuski ministar za industrijski razvoj. Zahtev je sastavljen prema uslovima sporazuma o slobodnoj trgovini između EU i Južne Koreje, koji dozvoljava preduzimanje bezbednosnih mera kao odgovor na iznenadan rast uvoza u pojedinim “osetljivim” sektorima.\nMonteburg je rekao da Francuska ima pravo na preduzimanje takvog poteza, budući da je u januaru i februaru ove godine registrovala porast uvoza za 50 odsto.\n– Proces nadzora će zahtevati da uvoznici, pre uvoza svojih automobila u Francusku, najpre traže odobrenje od Komisije – rekao je on. – To će nam omogućiti da procenimo realan uticaj sporazuma o slobodnoj trgovini u automobilskom sektoru. –\nTaj potez Francuske je bio očekivan, budući da je Monteburg prošlog meseca optužio južnokorejske proizvođače da su svoje proizvode prodavali po cenama nižim od proizvodnih na evropskom tržištu.\nDva južnokorejska proizvođača su u poslednjih nekoliko godina načinila veliki korak na tržištu Evrope, pa je prodaja “Hjundaija” prošle godine porasla za 12 odsto, a “Kijina” za 11 odsto.\nZa razliku od toga, francuska automobilska industrija posrće. Najveći francuski proizvođač automobila, “Pežo”, prošlog meseca je saopštio da je u prvoj polovini godine zabeležio gubitak od 819 miliona evra, i da je u toku proces otpuštanja 8.000 radnika.


Celokupna količina biće isporučena do srede, a nakon toga i ka zdravstvenim ustanovama, saopštio je Republički fond za zdravstveno osiguranje (RFZO).\nRadi se o četvorovalentnim vakcinama protiv gripa za koju je nabavku sproveo Republički fond za zdravstveno osiguranje.\nKako smo već pisali, ovogodišnja vakcinacija protiv sezonskog gripa, važnija je nego ikada pre, jer se sada po prvi put suočavamo i sa korona virusom.\nMinistarstvo zdravlja takođe saopštava da će imunizacija građana otpočeti, kako je i predviđeno, 1. oktobra, "nakon svih zakonski predviđenih aktivnosti u pogledu sertifikacije i dostave vakcine zdravstvenim ustanovama".\n"Ministarstvo zdravlja će zbog aktuelne epidemiološke situacije građanima preporučiti najadekvatniji termin za imunizaciju, kako bi imunitet stečen vakcinom bio najefikasniji i najdelotvorniji", navodi se u saopštenju Ministarstva zdravlja.\nMinistarstvo zdravlja je u skladu sa aktuelnom globalnom pandemijom korona virusa kao i povećanim potrebama i interesovanjem građana, ove godine obezbedilo rekordan broj vakcina protiv gripa- preko 500.000 doza, delom od Instituta Torlak a delom od stranih dobavljača.\nNavedena vakcina je prema svim dosadašnjim istraživanjima imala izuzetno pozitivan uticaj u pogledu borbe protiv korona virusa, stoga se preporučuje imunizacija starijim licima.


„SVE JE OVO KRIVICA NOVAKA ĐOKOVIĆA“: Najveći kritičar srpskog tenisera likuje! | Blok vesti\nHome Sport „SVE JE OVO KRIVICA NOVAKA ĐOKOVIĆA“: Najveći kritičar srpskog tenisera likuje!\n„SVE JE OVO KRIVICA NOVAKA ĐOKOVIĆA“: Najveći kritičar srpskog tenisera likuje!\nTENISKI novinar koji je danima kritikovao Novaka Đokovića jedva je dočekao da mu viza bude povučena. Nije mu dugo trebalo da se oglasi.Original Article\nPrevious articleCELOM SVETU OBJASNIO ISTINU O SRAMOTI: Srpski novinar o apsurdnom maltretiranju Đokovića u Australiji\nNext articleAUSTRALIJSKI KOŠARKAŠ STAO U ODBRANU NOVAKA: „Naši političari ni javnu kuću ne bi mogli da vode“


Radionica za pripremu Programa za izvrsne projekte mladih istraživača - FOND ZA NAUKU SRBIJE\nFond za nauku Srbije organizovao je Radionicu za pripremu predloga projekta za izvrsna dostignuća mladih istraživača, u cilju da pruži podršku idejama iz svih oblasti nauke i uključivanje mladih naučnika u naučnoistraživački rad. Ukupan fond uložen u ovaj projekat je 6 miliona eura, odnosno 200.000 eura po projektu, u trajanju od dve godine.\nFond za nauku Srbije organizovao je radionicu za pripremu predloga projekta za Program izvrsnih projekata mladih istraživača.\n- Jedan od najvažnijih ciljeva je obezbeđivanje uslova za kontinuirani rast naučno-istraživačkih i razvojnih aktivnosti u Republici Srbiji, neophodnih za napredak društava zasnovanog na znanju – istakao je profesor Vladimir Popović, državni sekretar Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\n– Ova radionica je bitna jer će mladim istraživačima pomoći da kvalitetno izraze svoje ideje, kao i da kvalitetno rukovode njima – istakla je Milica Đurić – Jovičić, iz Fonda za nauku Republike Srbije.\nSa istim ovim radionicama se uskoro kreće u Nišu i Novom Sadu, a sredstva su namenjena svim oblastima nauke. Konkurs za projekte biće otvoren do 2. septembra ove godine, a radovi se mogu poslati u elektronskoj formi.\n„Dani domаće kuhinje“ 16. i 17. novembra na Zvezdari\nKokeza: Tumbaković na potezu\nSaradnja Voždovca i Zimeringa


SAD se povlače iz Uneska - Dnevni list Danas\nSAD donele su odluku da se povuku iz Uneska, javlja AFP. Zvaničnici Uneska izrazili su žaljenje zbog ove odluke.\n3Piše: Danas Online 12. oktobra 2017. 15.55\nKako se navodi u saopštenju Stejt departmenta, o odluci SAD obaveštena je generalna direktorka Uneska Irina Bokova.\n“Odluka nije lako doneta i izražava zabrinutost SAD zbog stanja u ovoj organizaciji, potrebe za reformom i konstantnog antiizraelskog odnosa te organizacije“, navodi se u saopštenju.\nKako prenosi AP, odluka je donesena zbog tenzija oko Palestine, tačnije zbog rezolucije koju je doneo Unesko, a koju Vašington vidi kao antiizraelsku.\nAmerika će iz svetske organizacije za zaštitu istorijske i kulturne baštine istupiti 31. decembra, a ostaviće svoju misiju u svojstvu stalnog posmatrača kako bi\nKako je poručeno iz ovog tela Ujedinjene nacije, odluka SAD je „primljena sa žaljenjem“.\n„Ovaj potez vidimo kao gubitak za multikulturalnost i celu porodicu Ujedinjenih nacija“, navela je Irina Bokova.\nSAD su prestale da finansiraju telo čiji su osnivači još 2011. godine, nakon prijema Palestine u organizaciju.\n13. oktobra 2017. u 09.53\nIako većina svetskih sukoba ima svoje korene u sticanju ekonomskih prednosti, ipak kao fasada, a naročito kao mobilizacioni faktor koji unosi ljudsku strast u te sukobe, još uvek su razne religijske zablude! Nema globalizacije, pa čak ni iskrene saradnje, sve dok religije ne budu poslate u muzeje!\nJer: bilo koja velika sila, ili kajav društveno-politički sistem, koji pretenduju da ujedine čovečanstvo, pre nego bi došlo do izjednačavanja nivoa ekonomskog i kulturnog razvoja, nosi sa sobom opasnost da će nas izložiti religijskim i drugim sukobima koji će nas izbrisati sa lica zemlje kao biološku vrstu!\n13. oktobra 2017. u 22.57\nDa vas podsetim – Srbija je i rukama i nogama (odnosno njen predstavnik islamolog Tanasković) glasala za prijem Palestine u UNESKO i ako nije članica UN, čime je ne samo raazbesnela SAD, već i Izrael, Vatikan koji nisu priznali R.Kosovo. I još jednim presedanom stvorili uslove za ulazak R.Kosovo u UNESKO bez ispunjenja tog važnog uslova. Tako će UNESKO bez ogromne finansijske pomoć i SAD postati žrtva bogatih arapskih zemalja čiji je predstavnik samo za dva glasa danas izgubio presedavanje. Za utehu im je što je francuska predstavnica naturalizovana Marokanka.\n14. oktobra 2017. u 23.50\nDa pojasnim Odri Azule jeste Marokanka ali potiče iz jevrejske bankarske porodice.


Šifrovanje – peta na listi zaštitnih tehnika | PC Press\nŠifrovanje – peta na listi zaštitnih tehnika\n13. mart 2013. 7. avgust 2017. Jovana Milićević\nPrema rezultatima ovogodišnjeg istraživanja kompanije B2B, šifrovanje je peta najrasprostranjenija zaštitna tehnika.\nTo je porast u odnosu na rezultate sličnog istraživanja koje je sprovedeno tokom 2011, gde je ova tehnika jedva uspela da dostigne svoje mesto među top 10, navodi se u saopštenju kompanije Kaspersky, koja je radila na istraživanju zajedno sa kompanijom B2B.\nU saopštenju se navodi i da šifrovanje zauzima drugo mesto među bezbednosnim merama koje kompanije žele da razvijaju odmah ispod zaštite od zlonamernih programa, koje je na prvom mestu. Međutim, šifrovani sistemi nisu među top pet najefikasnijih mera zaštite koje su kompanije implemetirale ove godine.\nŠto se trenutne situacije u kompanijama tiče, većina nije u potpunosti uvela šifrovanje kao tehniku. Samo trećina administratora (36 odsto) koristi potpuno šifrovanje diska (takođe poznato kao šifrovanje informacionih nizova) i manje od polovine tih administratora (44 odsto) ovom tehnologijom štite zapravo samo bitne informacije. Što se tiče šifrovanja na drugim uređajima, na primer USB-ovima, ovu tehniku koristi 32 odsto.\nIstraživanje je obuhvatilo više od 3.300 IT stručnjaka iz 22 zemlje širom sveta, a učestvovala su mala, srednja i velika preduzeća. Kompletna verzija izveštaja o rezultatima istraživanja B2B International dostupna je ovde.\nTagovi: Kaspersky, šifra, Zaštita\n← iMac: Na granici mogućeg\nSamsung Series 9 – najbolji je postao još bolji →


On je rekao da će "Er Srbija" biti ponos svakog gradjanina zemlje i da će se po prvi put pokazati da i u državnoj svojini može da se napravi preduzeće sa uspešnim i modernim menadžmentom.\nVučić je rekao da je uveren da će građani Srbije i svi koji budu koristili usluge "Er Srbije" za nju imati samo reči hvale.\nOn je dodao da ovo pokazuje da Srbija može da bude moderna zemlja i da ume da učestvuje i razvija i poslove kao što je stvaranje aviokompanija.\nVučić je rekao da očekuje da će "Er Srbija" za godinu dana postati profitabilna kompanija koja će državi plaćati poreze i doprinose i zaključio da je to nova politika da se stvaraju uspešna preduzeća na korist građana.\nVicepremijer je zamolio rukovodstvo Srbije da se u avionu služi srpska hrana, dobro srpsko vino i dodao da Srbija ima svoje odlične proizvode, na koje niko ko bude koristio usluge "Er Srbija" neće imati primedbe.\nPrvi let "Er Srbije" sa njenim novim bojama iz Beograda za Abu Dabi zakazan je za sutra, a avioprevoznik je početkom oktobra održao odabir kandidata za novo kabinsko osoblje, koji je privukao više od 600 ljudi.\nOd 26. oktobra "Er Srbija" će uspostaviti nove letove sa svog matičnog aerodroma "Nikola Tesla" u Beogradu ka Abu Dabiju, a letovi ka Banja Luci, Bukureštu, Ljubljani i Pragu biće realizovani do kraja 2013. godine.\nVIDEO > Predstavljen prvi avion "Er Srbije":


Zamislimo bolje sutra! / Zdravlje\nReforma zdravstvenog sistema kao nulti prioritet poslije pandemije\nPandemija je na najbolji način ukazala na sve nedostatke trenutnog zdravstvenog sistema u BiH. Neuređenost, glomaznost, birokratija, izmješane nadležnosti, samo su neki od problema današnjeg zdravstva u našoj zemlji. Iz tog razloga, već danas je potrebno krenuti u cjelovitu reformu zdravstvenog sistema koja će biti usmjerena na poboljšanje zdravstvenih usluga. U nastavku će biti navedene osnovne ideje kako bi zdravstveni sistem trebao izgledati u što je moguće kraćem vremenskom roku.\nPrije svega potrebno je veliki broj ministarstava zdravstva (kantonalna, entiteska, Distrikt Brčko) zamijeniti jednim, krovnim ministarstvom na državnom nivou. Brojne zavode zdravstvenog osiguranja također je potrebno zamijeniti jednim, državnim zavodom zdravstvenog osiguranja. Osim velikih ušteda u administraciji, koje se mogu iskoristiti za poboljšanje medicinskih usluga, na ovaj način bi se svi najbolji kadrovi koje imamo skupili na jedno mjesto. Iz državnog ministarstva zdravstva i zavoda zdravstvenog osiguranja bi se dalje koordiniralo sa kliničkim centrima (Sarajevo, Tuzla, Mostar i Banja Luka). Svi veći gradovi bi zadržali svoje bolnice u koje bi bilo potrebno uložiti finansijska sredstva za modernizaciju i poboljšanje usluga. Na lokalnom nivou, kao primarna zdravstvena zaštita ostali bi domovi zdravlja, hitne pomoći i porodična medicina. Novom reformom bi postigli uređenost u smislu da se tačno zna šta je čija nadležnost, a najvažnije od svega je da bi sistem zdravstva u BiH postao jedinstven, tako da bi svaki građanin mogao dobiti odgovarajuću uslugu na svakom pedlju naše zemlje. Trenutna glomazna aparatura u pogledu administracije bi se usmjerila u investicije za bolnice, kliničke centre, domove zdravlja, itd. Ovaj novi sistem potrebno bi bilo ispratiti odgovarajućim softverskim rješenjem. Naime, potrebno je informatički povezati kompletan sistem, od vrha do dna. Osim toga, neophodno je napraviti bazu podataka u kojoj bi se nalazili svi doktori, medicinsko osoblje, ali i pacijenti sa njihovim dijagnozama i terapijama, ali i zdravstveni kartoni svakog od nas. Na ovaj način bi se mogao pratiti put pacijenta od ulaska u zdravstveni sistem, do njegovog otpuštanja i imati evidenciju koji doktori su bili angažovani na njegovom liječenju. Dodatno, ovako se nudi mogućnost praćenja efikasnosti medicinskog osoblja, a nudila bi se mogućnost one najefikasnije i nagraditi bonusima na plate i na taj način ih ohrabriti da rade još bolje. Suština same ideje je zadržavanje najboljih doktora u javnom zdravstvu naše zemlje, usmjeravanje sredstava iz administracije u usluge i poboljšanje tretmana pacijenata u našoj zemlji.\nLjudski resursi su najpotrebniji za ostvarenje ove ideje. Pored sposobnih i obrazovanih ljudi koji bi osmislili ovu ideju do sitnih detalja i doveli je do same realziacije, potreban je angažman velikog broja IT kompanija koje bi se bavile izradom softverskog rješenja za povezivanje cjelokupnog sistema. Nakon izrade baza podataka, potrebno je angažovati veliki broj ljudi za unošenje podataka. Otvara se mogućnost angažovanja studenata tehničkih fakulteta na radu sa bazama podataka, koji bi za svoj rad bili finansijski nagrađeni. Osim ljudskih, značajna finansijska sredstva potrebna su za modernizaciju bolnica širom naše zemlje.\nCjelokupno stanovništvo BiH bi imalo koristi od realizacije ove ideje.\nOrgani vlasti na svim nivoima bi morali pokazati volju za implementacijom ove ideje, a u čemu bi svakako bila potrebna pomoć EU, nevladinih ogranizacija i Međunarodne zajednice.\nFinansijski okvir ovisi od spremnosti ulaganja u zdravlje svih nas. I pored značajnih ušteda u administraciji, potrebna bi bila dodatna sredstva u vrijednosti nekoliko stotina miliona eura za realizaciju ove reforme i poboljšanje medicinskih usluga (uređaji, lijekovi, uslovi u bolnicama). Ipak, u ovom slučaju se ne radi o trošku, nego o investiciji za bolje sutra.


U NAREDNOJ GODINI UVEĆANJE BUDŽETA ZA VIŠE OD 95 MILIONA KM | RTV Slobomir\n"Budžet za plate u 2020. godini, u odnosu na 2019, uvećan je za 76 miliona KM. Od 1. januara imaćemo i redovno usklađivanje penzija, a prema onom što važi na današnji dan, to je negdje oko tri procenta, što znači dodatnih 40 miliona KM u narednoj godini", rekao je Višković, te dodao da će se pitanje plata naći danas pred poslanicima Narodne skupštine Republike Srpske.\n"Mi smo se izjednačili sa prosječnom platom u Federaciji BiH /FBiH/, a samo prije nekoliko mjeseci ili godinu dana smo zaostajali. Mi smo danas na prosječnoj plati od 910 do 920 KM, ali je naša želja da što prije dođemo do prosječne plate od 1.000 KM i mi ćemo već od 1. januara podići cijenu najniže plate u Republici Srpskoj koja će sigurno biti na nivou od 500 KM, pa i više", rekao je Višković.\n"To je značajna pomoć mladim ljudima i mi time želimo da ih privučemo na naša dva univerziteta, ali i da podignemo nivo obrazovanja, kako bismo imali što više obrazovanih ljudi", istakao je predsjednik Vlade Srpske i podsjetio da je Vlada početkom godine zaposlila najbolje studente dva javna univerziteta, te poručio da će ta praksa biti nastavljena i narednih godina.\n"O tome smo razgovarali sa predstavnicima Saveza opština i gradova /Republike Srpske/ koji su prihvatili našu inicijativu da za socijalno ugroženu djecu lokalne zajednice obezbijede besplatne udžbenike, za šta će im biti potrebno oko 1.200.000 KM", precizirao je Višković.\n"Ponosan sam što sam se posvetio rješavanju situacije u privredi, jer da nisam, ne bi bilo svega ovoga. Takođe sam ponosan na prihodovnu stranu", rekao je Višković.\n"Stanje u `Šumama Republike Srpske` se promijenilo nabolje. Nismo još zadovoljni, ima tamo još dosta problema i rada, ali je korektno da kažem da menadžmet ovog preduzeća ima dobru konekciju sa Vladim, resornim ministrima i opredjeljeni su da idemo ka rješavanju problema", rekao je predsjednik Vlade Srpske.\nVišković je istakao da je u "Vodama Republike Srpske" potrebno sanirati još neke probleme koji su prisutni, te dodao da na računima "Željeznica Republike Srpske", nakon 20 godina, ima i novca, ali da predstoji još posla u ovoj firmi.\nOn je najavio reforme u "Elektroprivredi Republike Srpske", kako bi u 2021. godini preduzeće pozitivno poslovalo i ostvarilo dobit između 70 i 100 miliona KM. "Oni su danas na nivou pozitivne nule. Zamislite koje nam predstoje akcije, reforme, istrajnost", rekao je Višković.\n"I poslije povećanja naši privredni subjekti u Republici Srpskoj električnu energiju plaćaju 35 evra, dok je u FBiH 50 evra", istakao je Višković, te pojasnio da Republika Srpska nije htjela da ugrozi svoju elektroprivrdu, a ni da se izjednači sa cijenama u FBiH, već da se ide na postepeno povećanje cijene električne energije, što je i preuzeta obaveza iz Energetske zajednice.\n"Naša politika je da idemo lagano prema tim tržišnim cijenama koje su skoro 60 evra, jer po toj cijeni mi možemo prodati našu električnu energiju na evropskom tržištu, pa čak i u regionu", rekao je Višković.\n"To je naša pomoć privredi i to smo predstavili poslovnoj zajednici koja se složila sa tim", rekao je Višković.


SMRT U RUDNIKU ŽADA Odron odneo živote radnika\nNovi odron za samo mesec dana zatrpao je radnike rudnika žada u zabačenom regionu na severu Mjanmara, a spasioci tragaju za telima žrtava kroz mulj i krš, dok je broj poginulih za sada nepoznat.\nDo drugog incidenta u proteklih mesec dana došlo je juče po podne u Hpakantu u državi Kačin, ratom razorenom regionu koji je epicentar mjanmarske tajnovite, više milijardi dolara vredne industrije žada, prenosi AFP.\n- Proces spasavanja je počeo i tragamo za telima, ali ne možemo još da iznesemo precizne brojčane podatke - rekao je zvaničnik administrativne lokalne službe Nilar Mjint.\nLokalni mediji navode da je zatrpano oko 50 ljudi, dok je drugi zvaničnik iz lokalne administrativne službe rekao da, na osnovu podataka dobijenih od zvaničnika iz obližnjih sela, samo tri ili četiri osobe nedostaju u ovom trenutku.\n- Još nije pronađeno nijedno beživotno telo - dodao je on.\nU istoj oblasti je 22. novembra došlo do velikog odrona, u kojem je poginulo više od 100 ljudi, a lokalni stanovnici navode da ih je na desetine nastradalo tokom godine u manjim takvim nesrećama.\nReč je o zabačenom regionu, sa slabom telefonskom mrežom i lošim putevima, zbog čega je teško dobiti precizne i brze podatke posle ovakvih incidenta.\nU odronima uglavnom stradaju putujući radnici koji pretražuju otpad koji ostavljaju velike kompanije rudarske industrije, u nadi da će tako pronaći dragoceni žad koji će ih izvući iz siromaštva.\nMjanmar je izvor gotovo svih svetskih zaliha najfinijeg jadeita, gotovo providnog zelenog kamena koji se izuzetno ceni u susednoj Kini.


DVIJE GODINE KRILI INFORMACIJU: Otkrivena lokacija oružja koje je prodao MUP RS-a | Slobodna Bosna\nKompletan proces od kupovine, remonta do izvoza vršen je u skladu sa Zakonom\nSkoro dvije godine nakon što je portal CAPITAL objavio kako je MUP Republike Srpske direktnom pogodbom i po nepoznatoj cijeni prodao 11.546 komada polovnog oružja privatizovanom "Tehničkom remontu" u Bratuncu, u ovom preduzeću su se udostojili da javnosti objelodane gdje je ono završilo.\n“Kompletan proces od kupovine, remonta do izvoza vršen je u skladu sa Zakonom i na osnovu dobijenih dozvola nadležnih ministarstava i institucija. Naglašavamo da TRB nije vršio nikakve nezakonite radnje po osnovu proizvodnje i prometa naoružanja i vojne opreme. Preduzeće posjeduje validnu dozvolu za obavljanje predmetne djelatnosti i u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima sukcesivno vrše kontrole od strane nadležnih institucija, kao i EUFOR-a”, saopćeno je iz TRB Bratunac.\n“Na osnovu navedenog jasno je da izjave koje su iznesene u medijima predstavljaju neistine koje su preduzeću, koje samo u Bratuncu obezbjeđuje egzistenciju za više od 230 radnika, nanijele štetu, pa čak dovodeći u pitanje dalje pregovore oko započetih i predstojećih poslova”, pravdaju se u TRB-u nakon dvije godine.\nPOČELA SISTEMATSKA DEZINFEKCIJA GRADOVA U FEDERACIJI BiH: Pogledajte kako je prvo dezinficiran Konjic… (VIDEO)\nNOVE SJAJNE VIJESTI S ISTOKA: Kina zabilježila novi pad slučajeva zaraze koronavirusom, ali ni to nije najbolje od svega…


Portal Sarajevo-RS.com - BiH u protekloj godini imala najpozitivnije ekonomske parametre\nBiH u protekloj godini imala najpozitivnije ekonomske parametre\nČetvrtak, 04 Maj 2017 23:28\nSavjet ministara BiH usvojio izvještaj o radu za 2016. godinu, u kojem se navodi da je Bosna i Hercegovina u prošloj godini imala najpozitivnije ekonomske parametre u odnosu na posljednju dekadu.\nPrikupljeno je najviše prihoda, a uz najmanju zaduženost u regiji i najveći porast broja zaposlenih, Savjet ministara BiH je ostvarilo značajnu dinamiku u evropskim procesima u BiH, što je rezultiralo dobijanjem Upitnika Evropske komisije za pripremu mišljenja o zahtjevu za članstvo BiH u Evropskoj uniji s 3.242 pitanja.\nIntenzivirane su i aktivnosti BiH na ispunjavanju uslova iz Talinna u cilju aktiviranja Akcionog plana za članstvo (MAP), gdje je postignut napredak jer je od ukupno 63 perspektivne vojne lokacije upisano 25 lokacija vojnih objekata koje se nalaze u Federaciji BiH.\nSavjet ministara BiH u prošloj godini je održao 63 sjednice na kojima je ukupno razmotreno 1.146 tačaka te pripremljeno i urađeno 1.411 zaključaka. Utvrđeno je 19 prijedloga zakona, usvojeno sedam strategija i 13 akcionih planova, donesene su 283 odluke, usvojeno 25 pravilnika, utvrđen 91 prijedlog ugovora, sporazuma, protokola i memoranduma i osnova za zaključivanje međunarodnih ugovora.\nTakođe, Savjet ministara je u ovom periodu, između ostalog, utvrdilo 66 prijedloga odluka o ratifikaciji međunarodnih ugovora, usvojilo 190 informacija iz različitih oblasti i 133 izvještaja.\nObjavljeni su i rezultati popisa, usvojene su odluke o sistemu koordinacije procesa evropskih integracija u BiH te o postupku usklađivanja zakonodavstva BiH s pravnom stečevinom Evropske unije, a radilo se i na razvoju sektora pravde.\nIstovremeno je načinjen progres u ispunjavanju međunarodnih obaveza u oblasti ljudskih prava te je usvojen Akcioni plan sprovođenja Strategije za prevenciju i borbu protiv terorizma.\nDonošenje Odluke o provedbi Rezolucije 1373 Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih naroda rezultiralo je skidanjem BiH s liste zemalja s nedostacima u pravnom okviru u vezi s finansiranjem terorizma.\nIntenzivirana je i regionalna saradnja te su zaključeni brojni sporazumi sa zemljama regije i unapređena provedba postojećih.Savjet ministara je u 2016. godini nastavio provedbu mjera iz Reformske agende, a njena realizacija iznosi 53 posto.\nRiječ je o mjerama koje su u nadležnosti Savjeta ministara, što znači da je od 34 mjere iz Akcionog plana do kraja 2016. godine u potpunosti realizirano 18 mjera, dok je veći broj mjera kontinuirano u fazi procesa.\nPrvi put je na državnom nivou usvojena Srednjoročna strategija upravljanja dugom, a usvojena je i Strategija u oblasti migracija i azila i Akcioni plan za period 2016. – 2020. godine.\nViše iz ove kategorije « Potpredsjednica VSTS BiH: Tužiću Mektića Britanci upozoravaju na moguće terorističke napade u BiH »


Bolji biznis za bolje društvo u brojkama – Upitnik o društveno odgovornom poslovanju : Inkluzija\nForum za odgovorno poslovanje poziva sve društveno odgovorne kompanije, a naročito one iz sektora malih i srednjih preduzeća, da se priključe godišnjoj anketi o doprinosu kompanija društvu pod nazivom „Bolji biznis za bolje društvo u brojkama“.\nNa ovaj način biće sakupljeni podaci o tome koliko i na koji način različite kompanije ulažu u svoju lokalnu zajednicu. Podaci se sakupljaju sa ciljem izveštavanja i promocije doprinosa društvu kroz biznis sektor.\nForum za odgovorno poslovanje od 2012. godine objavljuje zbirni doprinos društvu sveobuhvatnim i opširnim Godišnjim upitnikom u okviru kojeg učestvuju kompanije članice Foruma i kojim je obuhvaćeno ulaganje u lokalnu zajednicu, radno okruženje, kao i prakse koje se odnose na zaštitu životne sredine. Ove godine, po prvi put, pozivaju se sve kompanije i mala i srednja preduzeća da izveste o svom doprinosu društvu popunjavanjem kraće ankete „Bolji biznis za bolje društvo u brojkama“. Upitnik se sastoji od 16 otvorenih i zatvorenih pitanja, a prikupljeni kvantitativni podaci komuniciraće se isključivo u vidu zbirnih rezultata i zaključaka.\nUčešće kompanija u godišnjem istraživanju je dobrovoljno, a rezultati istraživanja komuniciraju se javno, isključivo u zbirnom iznosu. Svi zainteresovani popunjene upitnike sa pratećim materijalima mogu dostaviti do 15. avgusta, na adresu: kancelarija@odgovornoposlovanje.rs.\nForum za odgovorno poslovanje od 2012. godine objavljuje izveštaj o ulaganjima kompanija članica u održivi razvoj. Zbirni izveštaj o tome kako su kompanije članice doprinosile društvu, možete pogledati na ovom linku. Anketa se ove godine organizuje kao deo projekta „Unapređenje okvira za davanje” koji finansira USAID, a realizuje Koalicija za dobročinstvo koju predvodi Fondacija „Ana i Vlade Divac”, a dodatno čine Trag Fondacija, Smart kolektiv, Katalist Balkans, Forum za odgovorno poslovanje, Srpski filantropski forum i Privredna komora Srbije.\nBolji biznis za bolje društvo u brojkama – Upitnik o ulaganjima u zajednicu (.docx)\nBolji biznis za bolje društvo u brojkama – Case Study (.docx)


Ludilo u Kostarici! U mestu Tehar de El Guarko sukobili su se huligani Kartahinesa i gostujućeg Heridanija, a nemile scene zgorzile su svet.\nEvropska "ljubav": Ponovo se mlatili Englezi i Nemci (VIDEO)\nDaleko od toga da su navijči klubova iz Istočne Evrope cvećke, ali gotovo bez greške UEFA kažnjava upravo njih posle incidenata, dok sa druge strane na oba oka žmuri kada to rade huligani iz...\nHuligani ne miruju i na prijateljskim mečevima: Sa plaže na pesnice\nNema mira za huligane. Poznata je netrpeljivost komšijskim klubova it Rurske oblasti, Borusije iz Dortmunda i Šalkea, a navijači ova dva kluba sukobili su se na ulicama Majorke.\nPogledajte novi snimak tuče "delija" i "grobara"\nOpet bride obrazi od sramote zbog huliganizma. Ovaj put nasilja nije bilo na stadionu ili dvorani, nego na ulici, i to ispred svetinje, Hrama Svetog Save na Vračaru.\nPoginuo Italijan u tuči navijača Benfike i Sportinga\nKad fudbalski meč preraste u opštu makljažu igrača, navijača i policije (VIDEO)\nDuel brazilskih timova Game i Brasilijensea umesto lepih poteza i golova obeležila je opšta tuča na terenu, tribinama, a potom i na putu ka svlačionicama.\nHoror u Varšavi: Poljaci umalo zapalili Holanđane (VIDEO)\nUoči prvom meča 1/16 finala Leige Evrope koji će večeras u Varšavi odigrati Legija i Ajaks došlo je do velikih nereda u glavnom gradu Poljske, koje su izazvali navijači domaćeg tima.


DP Slovenije: Važna pobeda Zvezdine selekcije U16 u Jesenicama, porazi seniora i pionira\nProteklog vikenda tri selekcije Crvene zvezda igrale su svoje mečeve u Državnom prvenstvu Slovenije. Važnu pobedu zabeležila je kadetska selekcija (U16) protiv Mladih Jesenica rezultatom 3:2, seniori su zabeležili poraz od Slavije u Ljubljani (7:3), dok je ubedljivo savladana i selekcija do 14 godina u duelu protiv Tim Zagreba.\nDve nedelje posle trijumfa još uvek neporaženih omladinaca u Jesenicama, Zvezdini kadeti (selekcija do 16 godina) takođe su zabeležili veliku pobedu u "Podmežakli". Mladi Jesenice poraženi su rezultatom 3:2, posle velike borbe i veoma izjednačene igre u kojoj su "crveno-beli" hokejaši na kraju slavili potpuno zasluženu pobedu. Junak pobede ekipe Jovice Rusa bio je kapiten Marko Dragović koji je postigao prva dva gola na meču, u 9. i 13. minutu, kojima je Zvezda došla do velikog vođstva od 2:0. Domaćina je u igru vratio Ahmet Jakupović u završnici druge trećine i to u momentima kada su "Crveno-beli" imali igrača više na ledu. Ipak, u 48. minutu je praktično sve bilo rešeno kada je Antonije Bogdanović iskoristio asistencije Pejčića i Dragovića za velikih 3:1, koje ni gol Grege Pogačara u 53. minutu. Bila je to peta pobeda hokejaša Crvene zvezde kojom su ponovo preskočili Triglav na petom mestu na tabeli sa 15 bodova, 14 više, ali i uz tri utakmice više od vodeće Slavije junior.\nSeniorska selekcija igrala je u Ljubljani meč protiv domaće Plejboj Slavije i zabeležila peti poraz u sezoni rezultatom 7:3. Uprkos nekolicini inostranih pojačanja tim Crvene zvezde još uvek nije do kraja ukomponovan, iako je uprkos nepovoljnom rezultatu na ledu viđeno solidno izdanje i dobar otpor domaćinu (odnos šuteva 49-41 za Slaviju) koji je ovom pobedom izbio na četvrto mesto na tabeli. Dva gola za "Crveno-bele" na ovom meču je postigao Mikal Buhkin, jednom se u strelce upisao Ivan Glavonjić, dok su svoj doprinos u realizaciji dali i Evgenij Leonov i Aleksandar Zubricki sa po dve asistencije. Crvena zvezda je i dalje pretposlednja na tabeli sa tri osvojena boda iz šest utakmica, a u narednom periodu tek joj predstoji nadoknada mečeva odloženih kasnim početkom sezone, pa se uskoro mogu očekivati i bolji rezultati i bekstvo sa dna tabele.\nSvoje gostovanje ovog vikenda je imala i selekcija do 14 godina, ali je i ona zabeležila ubedljiv poraz. Bolji od Zvezdinih starijih pionira bili su hokejaši Tima Zagreb rezultatom 8:2. Izabrana selekcija hrvatske prestonice je na Velesajmu slavila trijumf kojim je došla do 35. boda u sezoni i zadržala korak sa vodećom Olimpijom (36) na čelu tabele, dok je Zvezda porazom ostala u "donjem domu", sa 10 osveojenih bodova iz devet utakmica, ali i najmanje pet utakmica manjka u odnosu na većinu timova koji se nalaze ispred nje na tabeli. Golove u porazu ekipe Marka Juloskog postigli su Niko Gaković i Relja Jovanović.\nLast modified on Wednesday, 14 December 2016 22:38\nSKHL Crvena zvezda U14\nMore in this category: « DP Slovenije: Zvezdini seniori upisali prvi trijumf, selekcija U18 nastavila da niže pobede\tDP Slovenije: Drugi trijumf Zvezdinih seniora, Olimpiji dvomeč u mlađim kategorijama »


Odbrambena industrija Srbije je prošle godine ostvarila izvoz vredan 569 miliona dolara, kazao je ministar odbrane Aleksandar Vulin prilikom obilaska preduzeća "Milan Blagojević - Namenska" u Lučanima.\n- Ove godine očekujemo da će rezultati biti još bolji i da ćemo imati izvoz više od šeststo miliona dolara. Odbrambena industrija Srbije je strateški interes i Vlade i naše države, i sve odluke koje se budu donosile, donosiće se da se industrija razvija, da radnici imaju sve bolje uslove i da se, naravno, vodi računa o usvajanju novih tehnologija - rekao je Vulin.\nOn je istakao da Odbrambena industrija Srbije kao svoj prioritet uvek mora da ima, osim svog rada i jačanja, i zadovoljavanje potreba Vojske Srbije.\n- Ona postoji zbog vojske Srbije i zbog naše potrebe za naoružavanjem i opremanjem, i naravno, zbog tehnološkog razvoja - rekao je Vulin.\nOn je kazao da su preduzeće "Milan Blagojević" i čitava Odbrambena industrija Srbije dužni da se razvijaju i tehnološki napreduju i da, zahvaljujući njihovom radu i rezultatima, Vojska Srbije može da se oprema i naoružava jeftinije nego što bi mogla na svetskom tržištu.


Hiljade ljudi na aerodromu, a avioni za evakuaciju iz Avganistana poleću skoro potpuno – prazni /foto/ - 20.08.2021, Sputnik Srbija\nHiljade ljudi na aerodromu, a avioni za evakuaciju iz Avganistana poleću skoro potpuno – prazni /foto/\nDok se očajni Avganistanci i dalje okupljaju ispred aerodroma u Kabulu u nadi da će biti prevezeni avionom na sigurno, fotografija koju je snimila evakuisana... 20.08.2021, Sputnik Srbija\nPol Pen Farting, bivši komandos Kraljevskih marinaca koji upravlja skloništem za životinje u glavnom gradu Avganistana, podelio je fotografiju koju je snimila njegova supruga, a na kojoj se vidi unutrašnjost vojnog transportnog aviona uključenog u operaciju evakuacije koja je u toku.Slabo osvetljen avion bio je skoro potpuno prazan, sa redovima nepopunjenih sedišta.„Kaiza je na putu ka kući“, objavio je Farting na Tviteru u četvrtak, misleći na svoju suprugu. „ALI ovaj avion je prazan... Skandalozno, jer hiljade ljudi čeka i biva smoždeno ispred aerodroma u Kabulu jer ne mogu da uđu. Nažalost, ljudi će biti ostavljeni kad se ova misija završi, jer mi to NE MOŽEMO da izvedemo kako treba“.Farting je kasnije rekao za „Skaj njuz“ da su se on i njegova supruga, koja je državljanin Norveške, noću uputili na aerodrom kako bi izbegli velike gužve koje su se formirale ispred vazdušnog čvorišta otkako su 15. avgusta talibani zauzeli glavni grad.Njegova supruga je odlučila da napusti Avganistan i ode u rodnu Norvešku, dok je Farting odlučio da ostane, obećavši da će ostati u zemlji sve dok svi njegovi zaposleni iz Avgansitana, njih 71, ne budu evakuisani sa svojim porodicama. Ona je imala sreću da dobije mesto na letu van zemlje, ali je očigledno bila iznenađena zato što je bila jedna od malobrojnih putnika.Britansko Ministarstvo odbrane saopštilo je da gotovo prazna letelica nije njihova, preneo je „Skaj njuz“.Prema rečima bivšeg marinca, avioni poleću sa aerodroma u Kabulu svakog sata „bez obzira da li su puni ili ne“. Istovremeno, mnogi ljudi ne mogu ni da dođu do aerodroma, jer talibani pojačavaju patrole i kontrolne punktove po gradu.„Ostavićemo ljude iza sebe, to je apsolutna stvar“, rekao je Farting opisujući „srceparajuću“ situaciju u glavnom gradu.Farting je rekao da se plaši da će morati da se vrati na aerodrom, objašnjavajući da ne zna kako će sebi i svom preostalom osoblju osigurati siguran prolaz, prenosi RT.Kritike na račun ZapadaKao i njeni zapadni saveznici, Velika Britanija se suočila sa kritikama zbog toga što nije reagovala ranije u evakuaciji građana i izbeglica, dok su se talibani približavali prestonici. Ministar oružanih snaga Džejms Hipi obećao je da će britanska vojska raditi na tome da izvuče „što je moguće više ljudi“, priznajući pritom da neće biti moguće evakuisati sve. Rekao je da bi „vazdušni most“ van Avganistana mogao da funkcioniše još najmanje 48 sati, te da se britanska vlada nada da će evakuisati oko 1.000 ljudi dnevno.Ministri su ranije negirali da su skoro prazni avioni RAF -a napuštali Kabul, navodi „Telegraf“.U međuvremenu je oko 125 Avganistanaca, angažovanim da čuvaju britansku ambasadu u Kabulu, rečeno da neće biti evakuisani, jer nisu radili „direktno“ za London, izvestio je u četvrtak „Gardijan“.Podsetimo, u utorak je prvi nemački vojni avion koji je sleteo u Kabul otkako su talibani preuzeli vlast evakuisao samo sedam ljudi zbog haosa na aerodromu u glavnom gradu Avganistana.Nemačka ministarka odbrane Anegret Kramp-Karenbauer izjavila je da su imali vrlo malo vremena, zbog čega su ukrcali samo ljude koji su bili na licu mesta. Nemačka je, inače, imala drugi najveći vojni kontingent u Avganistanu posle Sjedinjenih Država.Sjedinjene Države takođe su se borile sa evakuacijom svojih građana dok su odvraćale Avganistance koji su tražili let iz Kabula. Stanovnici SAD-a koji su se našli u glavnom gradu Avganistana obavešteni su da letovi za evakuaciju funkcionišu po principu „prvi stigao – prvi uslužen“ i da američka vlada ne može da obezbedi siguran prolaz do aerodroma.Navodno je najmanje 12 ljudi ubijeno na aerodromu i oko njega otkako su talibani zauzeli Kabul 15. avgusta. Veruje se da je nekoliko žrtava ubijeno, dok su druge možda poginule u stampedu. Najmanje dve osobe su navodno poginule nakon pokušaja da se zakače za avion koji je poleteo sa aerodroma. Za čuvanje vazdušnog čvorišta trenutno su zadužene američke vojne snage.Pročitajte još:\nSamo za One koji su direktno radili za okupatore , ovi indirektno neka se snađu. Kada Srbija bude primala shodno sporazumu koji je potpisala "izbeglice" odnosno izdajnike iz Avganistana biće to samo oni kvislinzi koji su direktno radili za okupatorsku silu koji su u rangu sa našim. Barem sam ja tako razumeo ovaj članak.\nAmerikanci su te ljude naućili dtugačijem životu a onda ih lepo izdali i pobegli. Pa sad spašavaj se ko može. Užas koji čini ljudska vrsta ne menjajući se ništa na bolje.\navganistan, avioni, evakuacija, aerodrom, kabul\n17:18 20.08.2021 (Osveženo: 17:29 20.08.2021)\nDok se očajni Avganistanci i dalje okupljaju ispred aerodroma u Kabulu u nadi da će biti prevezeni avionom na sigurno, fotografija koju je snimila evakuisana osoba otkrila je da je skoro svako mesto na njenom letu van te zemlje prazno.\nSlabo osvetljen avion bio je skoro potpuno prazan, sa redovima nepopunjenih sedišta.\n„Kaiza je na putu ka kući“, objavio je Farting na Tviteru u četvrtak, misleći na svoju suprugu. „ALI ovaj avion je prazan... Skandalozno, jer hiljade ljudi čeka i biva smoždeno ispred aerodroma u Kabulu jer ne mogu da uđu. Nažalost, ljudi će biti ostavljeni kad se ova misija završi, jer mi to NE MOŽEMO da izvedemo kako treba“.\nFarting je kasnije rekao za „Skaj njuz“ da su se on i njegova supruga, koja je državljanin Norveške, noću uputili na aerodrom kako bi izbegli velike gužve koje su se formirale ispred vazdušnog čvorišta otkako su 15. avgusta talibani zauzeli glavni grad.\nNjegova supruga je odlučila da napusti Avganistan i ode u rodnu Norvešku, dok je Farting odlučio da ostane, obećavši da će ostati u zemlji sve dok svi njegovi zaposleni iz Avgansitana, njih 71, ne budu evakuisani sa svojim porodicama. Ona je imala sreću da dobije mesto na letu van zemlje, ali je očigledno bila iznenađena zato što je bila jedna od malobrojnih putnika.\nBritansko Ministarstvo odbrane saopštilo je da gotovo prazna letelica nije njihova, preneo je „Skaj njuz“.\nPrema rečima bivšeg marinca, avioni poleću sa aerodroma u Kabulu svakog sata „bez obzira da li su puni ili ne“. Istovremeno, mnogi ljudi ne mogu ni da dođu do aerodroma, jer talibani pojačavaju patrole i kontrolne punktove po gradu.\n„Ostavićemo ljude iza sebe, to je apsolutna stvar“, rekao je Farting opisujući „srceparajuću“ situaciju u glavnom gradu.\n„Ovo je potpuno upropašćavanje evakuacije. Videćemo neke apsolutno užasne scene“.\nFarting je rekao da se plaši da će morati da se vrati na aerodrom, objašnjavajući da ne zna kako će sebi i svom preostalom osoblju osigurati siguran prolaz, prenosi RT.\nKao i njeni zapadni saveznici, Velika Britanija se suočila sa kritikama zbog toga što nije reagovala ranije u evakuaciji građana i izbeglica, dok su se talibani približavali prestonici. Ministar oružanih snaga Džejms Hipi obećao je da će britanska vojska raditi na tome da izvuče „što je moguće više ljudi“, priznajući pritom da neće biti moguće evakuisati sve. Rekao je da bi „vazdušni most“ van Avganistana mogao da funkcioniše još najmanje 48 sati, te da se britanska vlada nada da će evakuisati oko 1.000 ljudi dnevno.\nMinistri su ranije negirali da su skoro prazni avioni RAF -a napuštali Kabul, navodi „Telegraf“.\nU međuvremenu je oko 125 Avganistanaca, angažovanim da čuvaju britansku ambasadu u Kabulu, rečeno da neće biti evakuisani, jer nisu radili „direktno“ za London, izvestio je u četvrtak „Gardijan“.\nPodsetimo, u utorak je prvi nemački vojni avion koji je sleteo u Kabul otkako su talibani preuzeli vlast evakuisao samo sedam ljudi zbog haosa na aerodromu u glavnom gradu Avganistana.\nNemačka ministarka odbrane Anegret Kramp-Karenbauer izjavila je da su imali vrlo malo vremena, zbog čega su ukrcali samo ljude koji su bili na licu mesta. Nemačka je, inače, imala drugi najveći vojni kontingent u Avganistanu posle Sjedinjenih Država.\n© AP Photo / David GoldmanStanovnici SAD-a u Kabulu obavešteni su da letovi za evakuaciju funkcionišu po principu „prvi stigao – prvi uslužen“\nStanovnici SAD-a u Kabulu obavešteni su da letovi za evakuaciju funkcionišu po principu „prvi stigao – prvi uslužen“\nSjedinjene Države takođe su se borile sa evakuacijom svojih građana dok su odvraćale Avganistance koji su tražili let iz Kabula. Stanovnici SAD-a koji su se našli u glavnom gradu Avganistana obavešteni su da letovi za evakuaciju funkcionišu po principu „prvi stigao – prvi uslužen“ i da američka vlada ne može da obezbedi siguran prolaz do aerodroma.\nNavodno je najmanje 12 ljudi ubijeno na aerodromu i oko njega otkako su talibani zauzeli Kabul 15. avgusta. Veruje se da je nekoliko žrtava ubijeno, dok su druge možda poginule u stampedu. Najmanje dve osobe su navodno poginule nakon pokušaja da se zakače za avion koji je poleteo sa aerodroma. Za čuvanje vazdušnog čvorišta trenutno su zadužene američke vojne snage.\nPapir koji je uzburkao SAD: Posebna pravila za bekstvo iz Avganistana — dan pre ulaska talibana\nNa aerodromu u Kabulu stradalo 40 ljudi\n20 Avgust, 19:284\n20 Avgust, 19:132


Juan postaje svetska valuta china radio international\nJuan postaje svetska valuta\n2014-04-03 15:02:37 cri\nPripremili:Branko Žujović, Šang Čao\nProšlonedeljni sporazumi sa centralnim bankama Nemačke i Velike Britanije kineskoj valuti širom otvaraju evropska vrata svetskog uticaja\nKina je prošle nedelje potpisala dva važna sporazuma u oblasti spoljnotrgovinske razmene. Velika Britanija sporazumela se sa Kinom da u Londonu ustanovi klirinšku banku, namenjenu međusobnoj trgovini u juanima, kako bi privukla više kineskih investicija i otvorila više radnih mesta. Svetski mediji preneli su da je Ujedinjeno Kraljevstvo prva država članica G7 koja je prihvatila direktnu liniju razmene sa Narodnom bankom Kine.\nU isto vreme, Kina je i sa Nemačkom postigla sličan sporazum. Međusobna razmena od sada će moći da se obavlja preko nemačkog finansijskog centra u Frankfurtu.\nProces internacionalizacije juana traje od 2008. godine\nKineskoj valuti širom su otvarena evropska vrata svetskog uticaja, s obzirom da se radi o najvećim ekonomijama Starog kontinenta. Slične sporazume, počevši do 2008. godine do danas, Kina već ima sa Rusijom, Evropskom unijom, Brazilom, Južnom Korejom, Ukrajinom, Kazahstanom, Australijom, Novim Zelandom i još nekim značajnim državama i regionima sveta. Do prošle nedelje, ukupno ih je bilo 22.\nOvi najnoviji, konkretni rezultati u Berlinu i Londonu, postignuti tokom posete kineskog predsednika Si Đinpinga Evropskoj uniji, ipak, imaju predistoriju. Jačanjem kineske ekonomije tokom proteklih decenija, a naročito tokom poslednjih nekoliko godina, jačalo je i interesovanje finansijskih centara za juan.\nJuan sedma valuta po udelu na novčanom tržištu\nTo interesovanje dovelo je do toga da je u januaru ove godine udeo juana na međunarodnom novčanom tržištu iznosio je 1,39 odsto (sedmo mesto), ispred švajcarskog franka (1,38 odsto). Prvih šest mesta na listi najjačih svetskih valuta i dalje su: američki dolar, evro, britanska funta, japanski jen, kanadski i australijski dolar.\nPre tri godine, kineske vlasti saopštile su da sprovode jedan od dva ključna testa, kako bi juan mogao da bude uključen u korpu valuta MMF. Ovo je aprila 2011. godine za naš radio izjavio Ji Gang, viceguverner Narodne banke Kine.\nProširenje korpe svetskih rezervnih valuta moglo bi da doprinese boljem ekonomskom rastu u svetu, smanji nejednakosti i obezbedi finansijsku stabilnost, te učini medjunarodni monetarni sistem reprezentativnijim, rekao je tada Ji Gang.\nVeć sledeće godine, organizacija "Paterson za međunarodnu ekonomiju" iz Vašingtona saopštila je da rezultati njenog istraživanja svedoče o rastućem uticaju juana prema američkom dolaru, naročito u Aziji. Pol Bloksam, vodeći ekonomista banke HSBC za Australiju i Novi Zeland, rekao je da poslednja valutna događanja predstavljaju samo početak.\n"Mislim da je juanu suđeno da bude jedna od globalnih rezervnih valuta, s obzirom na veličinu Kine i njeno bogatstvo", rekao je Bloksam.\nZona u Šangaju veliki korak u internacionalizaciji kineske valute\nOvi mišljenje danas dele skoro svi međunarodni finansijski eksperti. Koliko je internacionalizacija juana nepovratan proces, svedoči i prošlogodišnja izjava Jaohima Nagela, člana uprave Bundes banke, koji je rekao da će juan sigurno postati jedna od svetskih rezervnih valuta, iako njegova upotreba na međunarodnom nivou još ne odslikava punu ekonomsku moć Kine.\nVeliki korak ka internacionalizaciji juana predstavlja i prošlogodišnje otvaranje Probne zone slobodne trgovine u Šangaju, koja nudi širok spektar mogućnosti za upotrebu kineske nacionalne valute.\nNakon ugovora o valutnoj saradnji sa najznačajnijim evropskim ekonomijama, postavlja se pitanje brzine internacionalizacije juana.\nGligorov za CRI: Put do svetske rezervne valute ipak je dug\nVladimir Gligorov, saradnik Instituta za međunarodne ekonomske studije u Beču, za naš radio je ovim povodom izjavio da je put do toga da juan postane značajan rezervni novac dug.\n"Pod pretpostavkom da se konvergencija kineske privrede, recimo izražena u BDP "per capita", nastavi, nema sumnje da ce centralne banke uključiti juan u svoje devizne rezerve. Diverzifikacija, naravno, povećava stabilnost tih rezervi. No, pored održivog privrednog rasta, potrebne su značajne reforme u kineskim međunarodnim, ali i domaćim finansijama, uz reforme privredne politike.\nKada je reč o međunarodnim finansijama, bilo bi potrebno da stranci mogu da ulažu u kineske državne obveznice i da je to tržiste likvidno. Potom, potrebna je značajna promena u domaćem bankarstvu, kako bi se povećala privlačnost korišćenja juana za transakcije, unutar kineske privrede. Konačno, potrebno je da se smanji oslanjanje na akumulaciju rezervi u stranom novcu, najviše u evrima i dolarima, što podrazumeva značajno povećanje domaće potrošnje kako bi se smanjio ili eliminisao suficit u razmeni sa inostranstvom. To, opet, podrazumeva promene strategija razvoja.\nNema sumnje da će juan, dugoročno posmatrano, postati rezervni novac, ali kada i u kojoj meri, to zavisi od održivosti kineskog privrednog rasta i od promena u finansijskoj i politici razvoja. Koji će udeo imati u odnosu na dolar, evro ili funtu, to je teško reći. Japan je, recimo, veoma razvijena privreda, ali jen nije značajan rezervni novac jer je japanska privreda prilicno zatvorena. Sve zavisi od razvijenosti i otvorenosti privrede i njenih tržista i od kredibilnosti njene privredne politike", rekao je Gligorov.\nTri faze internacionalizacije juana\nUdruženje svetskih međubankarskih finansijskih telekomunikacija (SVIFT) put internacionalizacije juana deli u tri faze: upotrebu juana u finansiranju trgovine, upotrebu za investiranje i juan kao rezervna valuta. Svi pokazatelji govore da je kineska valuta na korak do realizacije trećeg koraka.\nPrivredna komora Srbije razmatrala mogućnost da predloži uvođenja juana\nU decembru 2012. godine, u ekskluzivnoj izjavi za naš radio, predstavnici Privredne komore Srbije rekli su da će zvanično će predložiti NBS da se trgovinske transakcije i investicije između NR Kine i Republike Srbije obračunavaju u juanima i dinarima. Oktobra iste godine, odlukom Izvršnog odbora Narodne banke Srbije, ruska rublja uvrštena je među ostale valute na zvaničnoj kursnoj listi u Srbiji.\nDo ozvaničenja ovog predloga još nije došlo, ali se na njemu u međuvremenu intenzivno razmišljalo u Srbiji. Kako Kineski međunarodni radio nezvanično saznaje, glavni problem u realizaciji bio je tehničke prirode.


VIJESTI – Stranica 78 – Ekran\nHome / VIJESTI (page 78)\nTurski inžinjeri napravili prvi “pravi” Transformer\nSeptembar 30, 2016\tSVIJET, ZANIMLJIVOSTI 0\nKoristeći pravi automobil, u ovom slučaju BMW, inžinjeri iz Letronsa uspjeli su kreirati Antimona – svog prvog robota koji se pojavljuje kroz transformaciju vozila, baš kao što to čine Transformeri. Antimon se budi pomoću daljinskog upravljača, a kreatori poručuju da bi mogao i prohodati, ali da im za takav podvih …\nIstraživanja pokazuju: u Tuzli pobjeđuje Jasmin Imamović\nSeptembar 26, 2016\tBOSNA I HERCEGOVINA, VIJESTI 0\nIstraživanja javnog mnijenja u predizbornom periodu, pokazuju da u Tuzli sasvim sigurno pobjeđuje Jasmin Imamović. Tako će pokušaj SDA da se dokopa vlasti nad ovim gradom, prema ovim istraživanjima, ostati samo nedosanjani san. Građani Tuzle očigledno više vole i Jasmina Imamovića, koji je sklon neprincipijelnom odnosu prema SDA, nego kandidate …\nKo su kupci fabrike duhana?\nSeptembar 19, 2016\tBOSNA I HERCEGOVINA, VIJESTI 0\nZvanično je objavljeno da je Austrijska investiciona kompanija CID kupac Fabrike duhana Sarajevo. Isto tako je svima jasno da ova fabrika u stvari nije kupljena, nego poklonjena. I to kompaniji koja ima, slovom i brojem, dva zaposlena! Veoma brzo je postalo jasno i to da je FDS prodata za znatno …


"Šarli ebdo" šokirao karikaturom Makronove žene\n„Šarli ebdo“ šokirao karikaturom Makronove žene\nM. K. 10. maja 2017. 15:50\nFrancuski satirični nedeljnik „Šarli ebdo“ šokorao je mnoge korisnike interneta kada je u današnjem izdanju objavio karikaturu izabranog predsednika Francuske Emanuela Makrona kako drži ruku na stomaku svoje supruge Brižit (64), koja je prikazana kao trudnica, uz komentar „On će učiniti čuda“, prenose francuski mediji.\nKomentari internet korisnika uglavnom ovaj potez francuskog nedeljnika opisuju kao „jadan“, „seksistički“, „grub“, a većina komentara na Tviteru ga opisuje pogrdnim imenima.\n„Shvatili smo da je ona starija od njega, pa šta“, „Napravite isto sa muškarcima koji imaju mnogo mlađe žene“, samo su neki od komentara korisnika društvenih mreža.\nIpak, prenose mediji, ima i onih koji se pozivaju na slobodu medija, a neki reakcije na društevnim mrežama opravdavaju „šokom zbog seksizma na naslovnoj strani“.\nNedeljnik „Šarli ebdo“ pre više od dve godine bio je meta terorističkog napada u kojem je ubijeno nekoliko karikaturista, zbog objavljivanja karikatura na kojima je prikazan prorok Muhamed, kao i vođa Islamske države.


Arifijevi omladinci kritikuju albanski deo vladajuće koalicije u Bujanovcu - InfoVranjske\nArifijevi omladinci kritikuju albanski deo vladajuće koalicije u Bujanovcu\nOno što je vladajuća Partija za demokratsko delovanje (PDD) Šaipa Kamberija obećavala tokom izborne kampanje, nije u skladu sa onim što se dešava u prvih 100 dana lokalne vlasti – konstatovano je na sastanku Foruma mladih Demokratske partije (DP) Nagipa Arifija sa stranačkim rukovodstvom.\nOni su, pre svega, nezadovoljni jer je „srpskim strankama ostavljeno pedeset odsto vlasti“ i jer je Kancelarija za mlade „prepuštena Srbima“ – prenose mediji na albanskom.\n– Od 1. januara 2017. Kancelarija za mlade biće prepuštena srpskim strankama, pored svega što su već dobili.\nKome da se sada mladi Albanci obrate, gde će da realizuju svoje ideje i pokažu svoje talente – pita se Omladina DP.\nNa sastanku je, povodom sve češćih priča da neki mladi lideri napuštaju stranku, rečeno da svako ima pravo za ličnu inicijativu, ali da je omladina, kao i cela stranka, „jedinstvena, čvrsto se držeći programa svog lidera Nagipa Arifija“.\n– Ovakve glasine imaju cilj da oslabe našu stranku, što je prioritet PDD – tvrde iz omladine DP.


Pet miliona evra EPCG će izdvojiti za eksproprijaciju - pljevlja - pv informer - Pljevlja\nPet miliona evra EPCG će izdvojiti za eksproprijaciju\nElektroprivreda Crne Gore prošlog mjeseca je formirala komisiju koja je uradila popis nepokretnosti domaćinstava u blizini odlagališta Maljevac, zbog eksproprijacije. Šta je namjera ovog Elektroprivrede saznali smo od Rajka Šebeka, rukovodica za korporativne komunikacije.\nKada je riječ o eksproprijaciji tj. otkupu zemljišta i objekata u okolnoj zoni oko deponije, uključujući i zaštitnu zonu, taj proces će biti realizovan u skladu sa pravilima Svjetske banke tj. okvirnom politikom raseljavanja Svjetske banke i Akcionim planom raseljavanja.\nNacrt dokumenta se trenutno usaglašava sa stručnjacima Svjetske banke a u narednih dva mjeseca se očekuje održavanje javnih konsultacija sa predstavnicima mještana tj. javne rasprave na kojoj će biti prezentovan i broj domaćinstava, zemljišta, kuća, objekata koji će biti eksproprisan po pravilima Svjetske banke. Tek nakon potpune finalizacije ovog transparentnog procesa, u kojem ce ucestvovati sve zainteresovane strane, otpoce se realizacija aktivnosti.\nPrema preliminarnim podacima EPCG će za eksproprijaciju nepokretnosti u blizini deponije izdvojiti oko pet miliona eura, kazao nam je Šebek.\nU radu Komisije za popis nepokretnosti učestvovao je i Vladimir Stanimirović kao predstavnik mještana. Kazao nam je da očekuje da će isplata biti do kraja godine a popisana su sva domaćinstva do 300 metara od deponije.


- Careva džamija u Sarejevu\nCareva džamija u Sarejevu\nNaslov teme: Careva džamija u Sarejevu\nObjavljeno: Uto Jun 14, 2011 10:41 pm\nCareva džamija je druga najvažnija džamija u Sarajevu. Dobila je ime po sultanu Sulejmanu I. Ovaj muslimanski hram je bio jedan od prvih izgrađenih u Bosni i Hercegovini 1462. godine i prva u bosanskoj prestonici. Nalazi se na južnoj obali reke Miljacke paralelno sa Baščaršijom u Starom gradu.\nPri poseti, veliku ljubaznost ukazalo nam je versko lice (jedan od dvocifrenih broja ljudi koji Kuran zna napamet) koje upravlja ovim sakralnim objektom, ispričali su nam puno detalja o Islamu koje nismo znali, a jedna od posebnosti je što ovde nema zvučnika niti CD'ova, već religiozne pesme se uživo pevaju sa vrha minareta i mogu reći da vrlo zanimljivo i simpatično zvuče,\nDžamija u suton,\nI preko dana,\nPrvobitna džamija je spaljena, a bila je deo kompleksa koji je pripadao Isi beg Isakoviću, u kome se nalazio i hamam, konak i biblioteka. Džamija u današnjem obliku izgrađena je 1566.godine, a izgradnju je finansirao upravo Sulejman I Veličanstveni. Centralnog je tipa sa trostranim tremom.\nVreme nije bilo naklonjeno fotografiji, el nije ni loše ispalo,\nGroblje pored džamije,


Bečić: Građani svima očitali lekciju, izbori u jednom danu smanjiće polarizaciju\nzahvalio na učešću na "skupštini građana"\n"Ja misilim da je taj zakon i taj predlog zakona nešto što je potrebno Crnoj Gori, što može da racionalizuje mnogo toga u Crnoj Gori i ne vidim argumente protiv činjenice da tih 17 izbornih procesa objedinimo i da se ti lokalni izbori održe krajem maja 2022. godine", rekao je Bečić\n30922 pregleda\t28 komentar(a)\nPredsjednik Skupštine Aleksa Bečić kazao je da je zajednički projekat "Skupština građana" priznanje za to što su učinili u prethodnih 14 mjeseci na polju transparentnosti.\nOn je nakon sjednice Skupštine građana rekao da je ovo početak i kada je riječ o preporukama koje su čuli, o kojima će biti riječi i na matičnim odborima.\nZahvalio se građanima, navodeći da su svima očitali lekciju.\nPoslanik Evropskog parlamenta (EP) i kopredsjedavajući Parlamentarnog odbora EU i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP), Vladimir Bilčik, je kazao da je današnji sastanak bio dobar jer su čuli predloge kako se boriti sa korupcijom.\nIstakao je da mu je drago što je Skupština danas bila puna, te da se nada da će neki od predloga građana biti implementirani.\nBečić je, odgovarajući na novinarsko pitanje koje se ticalo Zakona o lokalnoj samoupravi, koji će se naći kao prva tačka dnevnog reda na sjednici 12. novembra, rekao da je taj zakon neophodan da se objedine predstojeći lokalni izbori i održe u jednom danu, krajem maja 2022. godine.\n"Ja misilim da je taj zakon i taj predlog zakona nešto što je potrebno Crnoj Gori, što može da racionalizuje mnogo toga u Crnoj Gori i ne vidim argumente protiv činjenice da tih 17 izbornih procesa objedinimo i da se ti lokalni izbori održe krajem maja 2022. godine", rekao je Bečić.\nIstakao je da Ustav ne definiše trajanje mandata lokalnih skupština.\nBečić je kazao da je i međunarodna zajednica prepoznala da stalni izborni procesi polarizuju Crnu Goru:\n"Motivi su krajnje iskreni i krajnje dobronamjerni. Time se ne uskraćuje bilo kakvo pravo već se produžava mandat određenim Skupštinama Opština".\nBilčik je rekao da nije najbolje za stabilnost i rad državnih institucija, ako je zemlja u stalnoj političkoj kampanji.\nOn je rekao i da to nije novo pitanje i da bi EP volio da vidi rješenja i rezultate, te da pozdravlja činjenicu da će Skupština zasijedati bez bojkota.\n"Takođe podržavam mogućnost nastavka rada Odbora za izbornu reformu. Izborna reforma zaslužuje kontrolu od strane javnosti i treba da dobije široku podršku", naveo je Bilčik, pozivajući sve da se uključe u reformu izbornog zakonodavstva.\nPoručio je da "stalna izborna kampanja nije dobra za kvalitet rada javne uprave".\nKomentarišući nformaciju da je premijer Zdravko Krivokapić spremio spisak rekonstruisane Vlade gdje je za potpredsjednike planirao da ostavi Dritana Abazovića (GP URA) kao prvog vicepremijera, a da druge dvije pozicije pokrivaju Branka Bošnjak (Pokret za promjene) i Momo Koprivica (Demokrate), Bečić je kazao novinarima da je za takav spisak saznao iz medija:\n"Tako da o onom spisku imena niko sa mnom nije razgovarao".\nOn je podsjetio na raniju izjavu Krivokapića - da mu je žao što Koprivicu nije predložio za ministra pravde.\n"Tako da to ime je već pominjano. Meni je žao što je taj proces zastao, ja sam smatrao da taj proces treba da ima svoje faze, da treba da se nastavi, da je nakon prve upješne faze i najvećeg saglasja 38 poslanika i predsjednika Vlade o konceptu, trebalo nastaviti i ući u narednu fazu vidjeti kakva je to konačno struktura Vlade koja bi trebalo da bude, kada govorimo o rokonstruisanoj, koliko bi trebalo da bude ministarstava, ko su ministri koji su zadovoljili i koji definitivno ostaju, koje su upražnjene pozicije, kako dogovoriti kanditaturu za upražnjenje pozicije", rekao je Bečić.\nAleksa BečićSkupština GrađanaSkupština Crne GoreVladimir BilčikZakon o lokalnoj samoupraviizbori


Nakon iživljavanja i ,,Zabele" Jovana Popović ima novu pesmu – Otvoreno\nPočetnaVestiNakon iživljavanja i ,,Zabele" Jovana Popović ima novu pesmu\npetak, 28. avgusta 2020 : 15:01\nNakon iživljavanja i ,,Zabele” Jovana Popović ima novu pesmu\n“Država u kojoj režimski mediji svaku istinu proglašavaju teorijom zavere je srozana i opasna sredina, ali je za slobodu, umesto bekstva odavde, potrebna dosledna borba za normalizaciju”, izjavila je FoNetu muzičarka iz Kikinde Jovana Popović, koja je danas, na 24.rođendan, na Jutjubu objavila pesmu “Zemlja malo građana”, kao “B stranu Bagre” – hita kojim je svojevremeno prozvala vladajuću partiju u Srbiji.\nKao antirijaliti umetnica, koja u Novom Sadu studira muzičku pedagogiju, ona objašnjava da je “Zemlja malo građana”, takođe, amandman “zlatnom dobu” i da se “ne sme koristiti za uzbunjivanje neprskane prostote i malogradjanštine, posebno ne za uznemiravanje diktatora”.\n“Nastavili smo obradu tema iz logora”, precizirala je Popović, koja je krajem marta do sredine aprila provela 21 dan u zatvoru, zbog kršenja mere samoizolacije posle povratka iz inostranstva, iako joj ta mera nije bila zvanično izrečena,\nPrema njenim rečima, “ni medijski teror neće obuzdati rok end rol, koji je oduvek bio glasan protiv nepravde i nenormalnih, pojava, jer mu nije u prirodi da ćuti kao zaliven”.\n“Tako je bilo i u Srbiji do okupacije. Nažalost progresivna muzika već osam godina nije izaslanik slobodne Srbije. Ustuknula je grupa ljudi na kojima počiva svako zdravo društvo”, ukazala je Popović i ocenila da su im uzaludni svi pokušaji pravdanja, jer nema alibija za “žmurke tokom ropstva i diktature”.\nUkazujući da se ova analiza stanja “ne odnosi na užasno mali broj svojeglavih umetnika”, ona je konstatovala “da smo mi zemlja u kojoj se i dostojanstvo bunta brani, što nigde više nije slučaj”.\nNjena lična, ali i nesreća “pritvorenog društva”, kako kaže, uticala je na to da “Bagra” stigne do 490.000 pregleda, što joj izgleda neponovljivo.\nPopović smatra da je “država u kojoj režimski mediji svaku istinu proglašavaju teorijom zaveree srozana i opasna sredina”, ali ne prihvata da je za “slobodu neophodno bekstvo odavde, već dosledna borba za normalizaciju”.\nKako je predvidela “uskoro neće biti u većini oni koji nemo gledaju kako im članovi porodice i prijatelji napuštaju ovu izrabljenu i unakaženu državu”.\nPrema njenom uverenju, nije moguće da ovakva vlast “večno vlada, ni da prebija studente”, već joj “sve realnije deluju prognoze i trvdnje da će žene srušiti ovaj režim”.\n“I zato ženskom pohodu, sa iskrenom radošću, poklanjam i ovu pesmu prepunu bunta i optimizma. I dalje verujem da je izražavanje bunta muzikom kreativnije i efikasnije od iscrpljujućih političkih nastupa i govora”, poručila je Popović.\nOna je potvrdila da je za novu pesmu ponovo producent VK i najavila da će “verovatno biti još zajedničkih antirežimskih projekata”.\n“Zajedno smo i na mrežama, FB stranica #pravdazarockandroll je u danu mog kidnapovanja preimenovana u #pravdazaJovanu. Iskreno verujem u istrebljenje svih nepravdi, pa se nadam još jednoj promeni u #pravdadokoske”, zaključila je Popović.


Otvoren košarkaški teren na Banjici "Saša Pavlović"\nOtvoren košarkaški teren na Banjici „Saša Pavlović“\nBEOGRAD – Proslavljeni košarkaš Aleksandar Saša Pavlović i predsednik opštine Voždovac Aleksandar Savić otvorili su danas košarkaški teren na Banjici u sklopu akcije kompanije Mocart „Sto terena za jednu igru“.\nBivši as NBA ligaša Klivlenda i Bostona, kao i Partizana i Panatinaikosa, presekao je vrpcu na terenu Bulevaru oslobođenja 106 i podbacio loptu pre revijalnog meča pionira Partizana i Mega Banjice.\nUpravo je po Pavloviću nazvan novi teren, zbog čega nije skrivao veliku čast i zadovoljstvo.\n„Nadam se da će ovaj teren da proizvede nove talente koji će napraviti sličnu karijeru kao ja. Neverovatan je osecaj, ne mogu da ga opišem. Nisam mogao da verujem kad su me zvali, to čak nisam mogao ni da sanjam. Ovo mi je jedan od najboljih trenutaka“, rekao je rođenu Baranin novinarima posle otvaranja.\nKako je naglasio, pohvaliće se svakomr terenom što nosi njegovo ime i potvrdio da će dolaziti da igra na tom mestu.\nVeliku pomoć dala je i opština Voždovac na čelu sa predsednikom Aleksandrom Savićem.\nOpština Voždovac ulaže mnogo u sport, samo ove godine izdvojila je 25 milona, a Sportski centri Voždovac i Šumice rade i ne duguju nikom nista. Nadam se da će na ovom terenu sta sati mnogo talenata“, naveo je Savić.\nSavić očekuje da se na toj opštini napravi još terena za decu kako bi imala dosta fizičkih aktivnosti, ali u sklonila se sa ulice i kompjutera.\nKompaniji Mocart je teren na Banjici čak 74. u okviru društveno odgovorne akcije.\n„Veliko je zadovoljstvo biti deo ovog spektakla koji je potvrdio da KOŠARKA nikada neće izaći iz mode u Srbiji. Sa ponosom mogu da kazem da smo se svrstali u red onih koji su dali veliki pečat promociji košarke“, rekao je direktor korporativnih komunikacija kompanije Mocart Borjan Popović.\nIgralište na Banjici dobilo je potpuno novu specijalnu podlogu, koševe na profesionalnim konstrukcijama, kliritne table, zglobne obruče i tribine za svakodnevnu aktivnost.


Čemu služi i koliko treba da iznosi džeparac | (Vesti - 18.09.2019) Novi Sad\n18.09.2019 u 20:48h\nIzvor: Politika / Fotografija: Ilustracija/Pexels.com\nČemu služi i koliko treba da iznosi džeparac\nPovratak u školske klupe, uz kupovinu knjiga, pribora i garderobe, donosi još jedan simboličan trošak za roditelje – džeparac za đaka.\nIako njegova visina uvek zavisi od porodičnog budžeta, mnogi imaju dilemu kada je pravo vreme da ga daju detetu, koje potrebe on treba da pokriva i da li količina novca treba da zavisi od školskog uspeha.\n– Dete bi trebalo da dobije džeparac u skladu sa uzrastom i finansijskim mogućnostima porodice, ali ne od prvog razreda osnovne škole. Prvačići, jednostavno rečeno, nisu "obučeni" za baratanje novcem, jer ne znaju gde bi on trebalo da se drži, a često ne umeju da sabiraju i oduzimaju, pa ne znaju ni da li im je prodavac dobro vratio kusur ili je tražio više novca za neki proizvod. Sasvim mala deca su sklona da gube stvari, pa se često dešava da novčanice sakupljamo po učionicama i školskim hodnicima, zajedno sa olovkama, gumicama i ostalim školskim priborom. Dakle, dete bi pre svega trebalo da nauči da novac stoji u novčaniku, novčanik u posebnoj pregradi školske torbe, a tek kada roditelj zaključi da je dete savladalo osnovne računske operacije neka mu da džeparac – savetuje školski psiholog Branka Tišma.\nSagovornica "Politike" ističe da suma koju dete dobija treba da bude fiksna – za nedelju dana ili ceo mesec, ali ukoliko ceo mesečni džeparac potroši za sedam dana, neka zna da neće dobiti ništa do kraja meseca. Zbog toga je, dodaje ona, bolja ideja da se mlađoj deci daje dnevno ili nedeljno sledovanje novca, dok ne savladaju koncept da mesec traje 30 ili 31 dan. I još nešto – deci valja davati sitnije apoene umesto krupnijih novčanica.\nDžeparac ne treba da služi za užinu već za kupovinu sitnica koje njih čine srećnim. Zbog toga i suma koja se daje treba da bude simbolična – u nižim razredima osnovne škole ne bi trebalo da bude više od 200 dinara nedeljno, a stariji osnovci mogu da raspolažu sa 500 dinara nedeljno, rekla je Tišma za "Politiku".\nNikada ne treba kažnjavati ili nagrađivati dete novcem za dobar ili loš uspeh u školi – džeparac ne treba da zavisi od jedinice ili petice u dnevniku, baš kao što je besmisleno ispisivati dete sa sporta zbog lošeg uspeha u školi. Takođe, dete ne treba da bude nagrađeno novcem za obavljanje kućnih poslova, jer je zajedničko spremanje domaćinstva samo još jedna cigla u temelju izgradnje porodične sloge.\nAnketa sprovedena na finansijskom portalu "Kamatica" otkriva da školarci u Srbiji dobijaju manje od 200 dinara džeparca nedeljno, a neka deca ga ni nemaju.\nPovezane teme džeparac đaci psiholog škola


Praktična znanja i inovacije za uspešan "Biznis u poljoprivredi" - Biznis.rs\n12.7.2021 11:16 Izmenjeno: 07:49 Autor: Redakcija Biznis.rs 1\nMokrogorska škola menadžmenta predstavila je edukativni program „Biznis u poljoprivredi“ koji se realizuje uz podršku USAID Projekta za konkurentnu privredu. Cilj poduhvata jeste razvoj...\nMokrogorska škola menadžmenta predstavila je edukativni program „Biznis u poljoprivredi“ koji se realizuje uz podršku USAID Projekta za konkurentnu privredu.\nCilj poduhvata jeste razvoj i sticanje poslovnih znanja i veština domaćih i regionalnih poljoprivredinika. Realizuje se na moderan i inovativan način u saradnji sa privatnim sektorom.\n„Program će u godinama koje dolaze doprineti transformaciji domaće poljoprivrede i prehrambene industrije u profitabilnije poslovne sektore. Polaznicima omogućava sticanje znanja iz oblasti finansija, inovacija i preduzetništva, marketinga, menadžmenta, trgovine, što će im pomoći da se bolje pripreme za zahteve tržišta“, navodi za Biznis.rs rukovodilac projekta Biznis u poljoprivredi Bojan Balaž.\nBojan Balaž, Foto: Mokrogorska škola menadžmenta\nPoljoprivrednicima je najvažnije da obezbede siguran i finansijski održiv plasman, a za to su pre svega neophodna znanja i veštine iz oblasti menadžmenta, marketinga i preduzetništva u užem smislu.\n„Biznis u poljoprivredi je program namenjen širokoj ciljnoj grupi preduzetnika poljoprivrednih proizvođača i menadžera iz kompanija koje posluju u sektoru poljoprivredne proizvodnje i prodaje. Program je posebno pogodan za preduzetnike: voćare i vinogradare, povrtare, organske proizvođače… Takođe, i za menadžere iz kompanija koje posluju u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, proizvodnje hrane, hladnjača, distribucije i prodaje voća, povrća i vina“, navodi Balaž.\nFokus na primenjivom znanju i sticianju veština\nProgram nudi neophodna teorijska znanja uz fokus na upotrebljivo poslovno umeće i veštine koje su neophodne za profitabilniji i brži plasman prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda na zahtevna strana tržišta.\nPredavači i mentori imaju zadatak da polaznicima pomognu u razumevanju poslovnog okruženja koje se konstantno menja. Poznavanje standarda kvaliteta, bezbednosti i razumevanje značaja pakovanja, odnosno brendiranja jedan je od preduslova poslovnog uspeha.\n„Program se odvija tokom tri kalendarske godine, ali u sedam blokova i ukupno 30 radnih dana. Prilično je rasterećeno i većina poljoprivrednika i menadžera iz industrije hrane to sebi može da priušti. Ozbiljni proizvođači bi trebalo da investiraju osam do 10 dana godišnje u lični razvoj“, navodi Balaž i dodaje da su predavači eminentni domaći stručnjaci iz oblasti biznisa i poljoprivrede.\n„Predavači su najbolji ljudi iz sveta biznisa koje Srbija trenutno ima. Važno je naglasiti da se program neće baviti samom proizvodnjom, već poslovnim aspektima prodaje, marketinga, plasmana, kvaliteta. Predavanja će se odvijati na moderan, neformalan i upotrebljiv način, dakle sve ono što u suštini nedostaje u ovom trenutku“, kaže Balaž.\nProgram „Biznis u poljoprivredi“ uključuje predavanja koja su organizovana u šest blokova po četiri dana, plus dva studijska putovanja. Predavači će polaznicima prezentovati znanja iz oblasti inovacije i preduzetništva, menadžmenta, finansija, marketinga, standarda kvaliteta i inovacija u poljoprivredi, lanaca vrednosti u poljoprivredi i kooperativnih biznis modela.\n„Jedno putovanje je u Srbiji, a drugo u nekoj od zemalja Evropske unije. Predavanja će se održavati u kampusima Mokrogorske škole menadžmenta u Mokroj gori i Beogradu“, navodi Balaž.\nCena učešća u edukativnom programu iznosi 3.600 evra plus PDV.\nFINANSIJE HRANA INOVACIJE POLJOPRIVREDA POLJOPRIVREDNICI TRGOVINA VOĆE\nSESTRE BLIZNAKINJE VODE USPEŠAN I KREATIVAN BIZNIS Zrenjaninke hobi i…\nOvo je odlicno. Svaka cast.


Kurs dinara u ponedeljak 117,9266\nDinar će u ponedeljak, 17. juna, vredeti prema evru približno isto kao danas i zvanični srednji kurs će iznositi 117,9266 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar će prema evru biti na istom nivou kao pre mesec dana, a na godišnjem i u odnosu na početak godine jači za 0,2 procenta.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je oslabio danas za 0,2 odsto 104,8796 dinara za dolar.\nKurs dinara u ponedeljak 117,99\nKineski IZVOZ I UVOZ u septembru lošiji od očekivanog\nPodaci o kineskom izvozu i uvozu za septembar lošiji su nego što se očekivalo, usled aktuelnih trgovinskih tenzija te zemlje sa SAD, izveštava Rojters pozivajući se na podatke kineske carine.\nVlada Crne Gore utvrdila je juče predlog zakona o sanaciji kreditnih institucija kojim je predviđeno da se formira posebni sanacioni fond koji će služiti za pomoć bankama ako zapadnu u probleme. Fond će se puniti u desetogodišnjem periodu, odnosno do 2030. godine, novcem koje će izdvajati banke.


Ravnodušnost u srpsko-evropskim odnosima: privremeni trend ili nova normala? - Progovori o pregovorima\nPrvi put od 2015. godine tokom jednog šestomesečnog predsedavanja Savetom Evropske unije Srbija neće otvoriti nijedno pregovaračko poglavlje u pristupnim pregovorima.\nUprkos činjenici da je nekoliko poglavlja proceduralno spremno za formalno otvaranje, nekoliko zapadnoevropskih zemalja, uključujući i Nemačku, smatrale su da je napredak u domenima pravosuđa i osnovnih prava, pravde, slobode i bezbednosti u ovom trenutku nedovoljan da bi se pregovori sa Srbijom mogli produbljivati u dodatnim oblastima.\nDok je i ranijih godina dinamika pristupnih pregovora bila donekle razočaravajuća, te je godišnje otvarano svega po par poglavlja, formalno zaustavljanje otvaranja poglavlja važan je signal iz Brisela koji je prilično nezapaženo prošao u srpskim medijima.\nIako je još u tzv. non-pejperu Evropske komisije 11. juna navedeno da Srbija kasni u reformama u domenima poglavlja 23 i 24, ni do kraja meseca, kad je neotvaranje poglavlja na bazi slične argumentacije postalo činjenica, u javnosti nije bilo značajnijih polemika o toj odluci.\nOd početka 21. veka proklamovani strateški cilj Republike Srbije jeste pristupanje Evropskoj uniji. Tokom dugogodišnjeg nastojanja “povratka u Evropu” u različitim periodima iz političkih i drugih razloga evropski put bivao je privremeno zamrznut, dok je evropska perspektiva uživala konstantnu javnu podršku.\nDok Srbija godinama slovi za jednu od dve zemlje-predvodnice u pristupnoj regati, takva pozicija u kontekstu onemogućavanja pregovaranja u dodatnim oblastima više nije posebno ubedljiva. U tom smislu bi se moglo polemisati o dva moguća smera: ili Srbiji pristupanje Evropskoj uniji više ne predstavlja primarni strateški cilj, ili, u suprotnom, Srbija više ne spada među uspešne kandidate čije je pristupanje Uniji viđeno u srednjeročnom periodu.\nStrateški put Srbije ka Uniji trasiran je Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, na osnovu kojeg je zemlja postala pridružena Uniji i putem kojeg se obavezala na preuzimanje komunitarnih odredbi i preobražaj prema evropskom modelu. Kako uprkos svim izazovima postepeno usklađivanje sa EU traje već dve decenije, pre bi se moglo reći da se radi o drugom scenariju: nestalo je entuzijazma za preobražajni proces koji neobično dugo traje, te se reforme u određenim domenima ne sprovode kako je dogovoreno i kako bi trebalo.\nDa je interesovanje za pristupanje Srbije Uniji posustalo ne samo u medijima i institucijama, nego i u društvu, pokazuju i ovogodišnji rezultati analitičkog izveštaja javnog mnjenja “Balkanski barometar” Regionalnog saveta za saradnju (RCC), koji pokazuju da poražavajućih 26% ispitanika iz Srbije smatra da je članstvo u EU dobro.\nNe samo da se radi o najmanjem procentu na čitavom Zapadnom Balkanu, već je i pretposlednja zemlja po istom parametru Crna Gora – takođe predvodnica u procesu evropskih integracija (doduše, sa natpolovičnih, 54% ispitanika).\nDeluje da su dugogodišnji pregovori bez naznake skorijeg zatvaranja većeg broja poglavlja, a kamo li zaključivanja celog procesa, obeshrabrili javna mnjenja u obe zemlje. Ipak, slučaj Srbije je drastičan u smislu da, ne samo da i u smislu otvorenih poglavlja stoji “na pola puta”, iza Crne Gore, već i da je evroskepticizam do te mere dubok da je nezabeležen u izveštajima te vrste, naročito za zemlju koja formalno slovi za jednu od prvih sledećih članica Unije.\nDa je evroskepticizam postao politički mejnstrim u Srbiji ilustruje i činjenica da su tokom predizborne kampanje za parlamentarne izbore 2020. godine evropske integracije predstavljale zanemarljivu temu u agendama političkih stranaka. Izborima je prethodio period prvog talasa pandemije COVID-19 virusa, tokom kojeg su odnosi između Beograda i Brisela u pojedinim periodima bili iznenađujuće distancirani i u znaku međusobnih kritika oko nivoa i instrumenata evropske podrške Srbiji.\nBilo kako bilo, u zemlji koja je duboko u pristupnom procesu, kada bi reforme u sklopu evropskog puta trebalo da se intenziviraju i sprovode kraju u cilju zaključivanja pregovaračkih poglavlja u narednim godinama, tema evropskih integracija nije čak ni svakodnevna tema, kako u predizbornom narativu, tako ni izvan njega.\nInteresovanje društva, medijskog spektra i institucija za podržavanje evropskog puta Srbije doživelo je značajan pad u prethodnim godinama. Ravnodušnost spram evropskih integracija ne predstavlja blagotvoran činilac u nastojanju da se zemlja preobrazi prema evropskom modelu. Naprotiv, preuzimanje evropskih normi i obrazaca i razvijanje procedura njihove što efikasnije primene predstavlja najznačanjiji dokaz posvećenosti evropskoj perspektivi zemlje.\nEvropske integracije sve su manje atraktivna tema u Srbiji, kao što je i politika proširenja sve kontroverznije pitanje među državama-članicama Unije. Ukoliko se nastavi ovaj splet nepovoljnih okolnosti i reformski procesi u narednim godinama ne budu produbljeni i obuhvatniji, primarni strateški cilj članstva, koji je na snazi već dve decenije, izgubiće smisao.\nUkoliko davno određeni cilj članstva ostane nepromenjen, nužno je suštinski korigovati ne samo one prakse i instrumente koje su se pokazale nedovoljno efikasnima, već i podsticati inkluzivniji kontekst pomoću kojeg bi bilo povraćeno poverenje građana, privrede i drugih aktera u evropsku budućnost zemlje. Vlasništvo nad tehničkim delom procesa možda jeste institucionalno, ali podrška društva i drugih aktera može doprineti dinamizaciji, usmerenijem sagledavanju i istrajnijem sprovođenju reformskih aktivnosti.\nOsim tehničkog sprovođenja reformi koje je uvek izazovno u vremenskom i kvalitativnom pogledu, deluje da je nastupio trenutak kada se mora raditi na obnavljanju poverenja među svim akterima, jer ako javnost ostane ravnodušna spram evropske perspektive, pristupni proces izgubiće i svoj reformski potencijal i svoju suštinsku svrhu.


U sredu palestinski izbori:Očekuje se uspeh radikalnog Hamasa\nOve srede Palestinci će izaći na prve parlamentarne izbore u poslednjih deset godina, a analitičari predvidjaju da će ekstremistička grupa Hamas osvojiti značajan broj mesta. Biće to veliki udarac za pokret Fatah, koji je do sada imao veliki uticaj na mirovni proces. Osvrt je pripremio saradnik Glasa Amerike, Meredit Bjuel.\nSekularni pokret Fatah, koji je osnovao pokojni Jaser Arafat, decenijama je bio u prvim redovima borbe za palestinske ciljeve. Medjutim, analitičari predvidjaju da će Fatah gotovo sigurno izgubiti dominantnu ulogu u Palestinskoj vlasti. Palestinski komentator Kalil Šikaki kaže da je uzrok tome pre svega sukob izmedju takozvane stare garde, koja je sa Arafatom otišla u izgnanstvo, srednje generacije, odrasle pod izraelskom okupacijom, i mladih koji su stekli uticaj tokom intifade. Šikaki kaže da će Hamas verovatno osvojiti više od trećine mesta u parlamentu:\n”Tri su razloga zašto se to dogodilo. Jedan je fragmentacija Fataha, druga postepeni raspad Palestinske vlasti, a treći je Hamas.“\nSjedinjene Države i Izrael smatraju Hamas terorističkom organizacijom, odgovornom za desetine samoubilačkih bombaških napada u Izraelu. Ali Hamas ima sve više pristalica medju Palestincima, zabrinutim zbog korupcije, nezaposlenosti i nedostatka bezbednosti. Ta organizacija izlazi na izbore pod parolom ”Promene i reforma,“ ali odbija da se odrekne svog naoružanog krila, iako je predsednik Mahmud Abas obećao da će posle izbora razoružati sve veće ekstremističke grupe. Bivši visoki američki diplomata i bliskoistočni pregovarač Denis Ros, kaže da se Hamas sprema da promeni lik, s obzirom na mogućnost ulaska u vladu i zadobijanja uticajne pozicije. Ali on dodaje da je teško predvideti moguće reagovanje izraelske vlade:\n”Jedna je mogućnost da Izraelci postanu još više skloni jednostranom reagovanju, na osnovu uverenja da nikada neće imati partnera medju Palestincima, ili na osnovu zaključka da se, s obzirom na moguću pobedu Hamasa, nikada neće osloboditi terorizma.“\nHamas se u prošlosti protivio miru sa Izraelom pa bi u slučaju značajnije pobede bio u položaju da se suprotstavlja pregovorima, kao i da podržava veću ulogu islama u svakodnevnom životu. Pošto funkcioneri Fataha ne žele veću pobedu Hamasa, postoji mogućnost da ovi izbori budu obeleženi nasiljem.


Bosna i Hercegovina slavi Dan nezavisnosti - Index.hr\nDAN NEZAVISNOSTI BiH slavi se u znak referenduma za nezavisnost Bosne i Hercegovine održanog 29. veljače i 1. ožujka 1992. Obilježava se samo u Federaciji BiH, dok je u Republici Srpskoj potpuno ignoriran.\nSkupština Savezne Republike Bosne i Hercegovine je 15. listopada 1991. usvojila dokument pod nazivom "Akt o reafirmaciji suverenosti Republike Bosne i Hercegovine", podsjeća Radio Sarajevo.\nAkt je usvojen, ali srpski poslanici, okupljeni uglavnom oko SDS-a Radovana Karadžića, bojkotirali su ovaj dokument, žestoko se protiveći neovisnosti Bosne i Hercegovine.\nUpravo je tada Karadžić, danas optuženik Haškog tribunala, izrekao svoju čuvenu prijetnju: "Nemojte misliti da nećete odvesti Bosnu Hercegovinu u pakao, a muslimanski narod možda u nestanak, jer se muslimanski narod ne može obraniti ako bude rata ovdje.\nIstog dana održan je sastanak poslanika Karadžićevog SDS-a, gdje je odlučeno da se osnuje Skupština srpskog naroda u BiH, čiji je simbolički i pravni nasljednik današnja Narodna skupština Republike Srpske. Ovo tijelo odlučuje organizirati plebiscit srpskog naroda o ostanku u saveznoj državi Jugoslaviji, pozivajući se na pravo naroda na samoopredjeljenje. Plebiscit je održan 9. i 10. studeni, a velikom je većinom odlučeno da Srbi hoće ostati živjeti u Jugoslaviji.\nSkupština srpskog naroda dva mjeseca kasnije, 9. siječnja, usvaja Deklaraciju o proglašenju Republike srpskog naroda Bosne i Hercegovine, čime se formalno krenulo u separatističke procese unutar Bosne i Hercegovine.\nU međuvremenu Skupština SR BiH, na preporuku Arbitražne komisije Međunarodne konferencije o Jugoslaviji, raspisuje referendum o nezavisnosti Bosne i Hercegovine, koji je održan 29. veljače i 1. ožujka.\nReferendum je održan na cijelom teritoriju BiH, ali bosanski Srbi uglavnom su ga bojkotirali, što je i danas činjenica koja izaziva mnoga sporenja o karakteru nezavisnosti BiH. Na referendum je izašlo 63.7 posto građana BiH, a 92.7 posto onih koji su izašli glasali su za nezavisnu i suverenu Bosnu i Hercegovinu.


Uklonjena zastava RS ispred kabineta Dodika u Predsedništvu - Sputnjik Srbija\n22:40 23.11.2018 Preuzmite kraći link\nNakon što su službenici kabineta predsedavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika danas ispred njegove kancelarije u zgradi Predsedništva BiH postavili zastavu Republike Srpske, ona je uklonjena na zahtev kabineta Šefika Džaferovića, s obzirom da se radi o zajedničkim prostorijama.\nDodik je zastavu RS postavio prilikom ceremonije primanja akreditivnog pisma od novoimenovanog ambasadora Srbije u BiH Aleksandra Đorđevića.\nTaj postupak osudila su druga dva člana Predsedništva Željko Komšić i Šefik Džaferović.\n„Isticanje bilo koje druge zastave iz BiH zajedno sa zastavom BiH prilikom zvaničnih međunarodnih poseta na kojima Bosna i Hercegovina učestvuje ili je predstavljena, direktno je kršenje Zakona o zastavi Bosne i Hercegovine“, piše u zajedničkom saopštenju Komšića i Džaferovića, prenosi banjalučki portal „Kliks“.\nZastava je premeštena u hodnik, ispred Dodikovog kabineta, prenosi „Kliks“.\nDodik je, međutim, izjavio da će zastava Republike Srpske biti postavljena gde god on sedi.\nzastava, Milorad Dodik, BiH, Republika Srpska


- U ostalim delovima zemlje biće obustavljena, pogotovo na zaštićenim farmama. Ovo je izuzetno važna mera za srpsku ekonomiju jer će nakon nje naša država moći da se obrati telu za bezbednost hrane kako bi otpočeo monitoring, posle čega bismo mogli da dobijemo dozvolu za izvoz svinjskog mesa u EU. Ovom odlukom naša zemlja ispunjava i jednu od obaveza iz poglavlja 12 , koje se odnosi na bezbednost hrane, veterinarsku i fitosanitarnu politiku - navodi naš sagovornik.\nOn dodaje da će se na taj način smanjiti izdvajanja za ovaj lek, za koji su se iz budžeta davala značajna sredstva.\n- U poslednjih 10 godina za nabavku vakcina je plaćeno više od 70 miliona evra jer se godišnje vakcinisalo između 2,8 do 3,2 miliona svinja. Treba da se zna da je bilo i velikih otpora za ukidanje vakcinacije od strane nekih lobija koji su imali veliku korist, pa se ovaj potez ministra Nedimovića ocenjuje od strane stručnjaka i paora, kao izuzetno hrabar - kaže naš izvor.\nPredstavnici mnogih udruženja uzgajivača svinja tvrde da je lobi koji se bavi proizvodnjom i trgovinom vakcina protiv svinjske kuge obezglavio srpsko svinjarstvo.