NBS: Referentna kamata ostaje 4,0 odsto | Kamatica\nPočetna > vest > NBS: Referentna kamata ostaje 4,0 odsto\nNBS: Referentna kamata ostaje 4,0 odsto\nTekst objavljen: 12.01.2017 15:59\nReferentna kamatna stopa u Srbiji ostaje na nivou od 4,0 odsto, odlučio je danas Izvršni odbor Narodne banke Srbije.\nOduka da se zadrži postojeći stepen ekspanzivnosti monetarne politike doneta je imajući u vidu faktore inflacije, efekte dosadašnjeg ublažavanja monetarne politike i činjenicu da je cilj za inflaciju od početka ove godine niži i da iznosi 3,0 odsto uz dozvoljena odstupanja u rasponu od plus/minus 1,5 procentnih poena, saopšteno je iz NBS.\nU centralnoj banci očekuju da će inflacija ostati niska i stabilna i da će se od početka ove godine kretati u granicama cilja.\n"Takvom kretanju inflacije doprineće oporavak domaće tražnje i svetske cene nafte, kao i postepen rast inflacije u međunarodnom okruženju, pre svega u zoni evra koja je naš najznačajniji spoljnotrgovinski partner. S druge strane, relativno niski troškovi u proizvodnji hrane još neko vreme će delovati dezinflatorno", navodi se u saopštenju.\nPrema oceni NBS, neizvesnost koja je i dalje prisutna na međunarodnom robnom i finansijskom tržištu upućuje na oprezno vođenje monetarne politike.\n"Opreznost je pre svega potrebna zbog neizvesnosti oko kretanja cene nafte i drugih primarnih proizvoda na svetskom tržištu, kao i dinamike normalizacije monetarne politike FED-a i njenog uticaja na globalne tokove kapitala".\nRizike iz međunarodnog okruženja, kako se dodaje, ublažavaće ekspanzivna monetarna politika Evropske centralne banke.\nNa sednici je, takođe, konstatovano da su uspešno sprovođenje fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi i smanjenje spoljne neravnoteže, uz ekonomski rast koji je u najvećoj meri vođen investicijama i izvozom, doprineli boljim makroekonomskim izgledima naše privrede i povećanju njene otpornosti na eventualne negativne uticaje iz međunarodnog okruženja.\nNaredna sednica na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi održaće se 14. februara 2017.\ninflacija narodna banka srbije referentna kam Narodna banka Srbije


Eparhija, zbog vraćanja vernika s Kosova, prekinula kontakte s Prištinom – DnevniZurnal\nEparhija, zbog vraćanja vernika s Kosova, prekinula kontakte s Prištinom\nPosted by Napisao admin June 21, 2021 33 Views\nSelaković: “Balkanska” vojska u Kosovskom boju\nU saopštenju objavljenom na sajtu Eparhije navodi se da će se taj kontakt ponovo uspostaviti kada bude uspostavljeno i „puno poštovanje vladavine prava i sudskih odluka“.\nEparhija je ocenila i da Priština sve češće pokazuje „otvorenu diskriminaciju na etničkoj i verskoj osnovi“, a da je Srpskoj pravoslavnoj crkvi (SPC) radi opstanka „urgentno potrebna zaštita od nezakonitog i diskriminatornog delovanja samih kosovskih institucija, što je neophodno razmotriti i u kontekstu dijaloga u Briselu“.\n„Eparhija raško-prizrenska u međuvremenu apeluje na međunarodne predstavnike da urazume prištinske vlasti da poštuju sopstvene zakone, jer ovakvo diskriminatorno ponašanje prema vernicima SPC i našoj crkvi ugrožava bezbednost, podiže tenzije i dugoročno nanosi štetu svima u regionu“, ocenjuje se u saopštenju.\nEparhiju posebno zabrinjava i izostanak javne reakcije međunarodnih predstavnika na „sve češće diskriminatorno ponašanje kosovskih institucija prema SPC“.\n„Predstavnici zapadnih zemalja, koji su nas svojevremeno uveravali da su kosovski zakoni dovoljna garancija našeg opstanka i poštovanja naših prava, bi svakako trebalo da reaguju na ovakvo ponašanje, koje se iz dana u dan intenzivira. Poslednjom zabranom našim vernicima da posete svoje svetinje, prištinske vlasti nisu samo po ko zna koji put prekršile verska prava Srba i SPC, već i ponovo dokazale da im ni sopstveni zakoni i pravni poredak ne znače ništa, ako ih ti zakoni obavezuju na poštovanje prava SPC“, dodaje se u saopštenju.\nU subotu ujutro su vernici poreklom iz sela Mušutišta kod Suve Reke, najpre pušteni da pređu administrativni prelaz Jarinje, ali ih je naknadno Kosovska policija „proterani“.\nTa grupa vernika trebalo je da poseti nekoliko svetinja SPC na Kosovu i Metohiji i da danas učestvuje u liturgiji, koja je bila zakazana na ruševinama manastira Sv. Trojice kod Mušutišta, koji je porušen nakon završetka rata 1999. godine.\n„Da stvar bude još gora, oni nisu jednostavno vraćeni sa administrativnog prelaza, kao što je bio slučaj sa nekim drugim pokloničkim grupama, već su proterani sa Kosova i Metohije, budući da su već legalno bili prešli administrativnu liniju i stigli do Kosovske Mitrovice. Pošto vernici nisu mogli da dođu na liturgiju, ona nije ni održana u manastiru Svete Trojice“, navodi se u saopštenju.\nPretežno sunčano i toplo, temperatura do 31 stepen\nOdmah prekinuti kampanju koja KRIK povezuje sa mafijom


Crna Gora: Za prvih devet mjeseci 588 miliona eura stranih direktnih investicija\nU nekretnine u Crnoj Gori uloženo je 133,6 miliona eura, u preduzeća i banke 231,9 miliona eura, dok je priliv stranih direktnih investicija u formi interkompanijskog duga iznosio 203,8 milion eura\nAdel Omeragic | 28.11.2018\nPODGORICA (AA) - Ukupan priliv stranih direktnih investicija u Crnu Goru u prvih devet mjeseci ove godine iznosio je 588,8 miliona eura, dok se istovremeno iz zemlje odlilo 370,4 miliona eura, pokazuju preliminarni podaci Centralne banke (CBCG), javlja Anadolu Agency (AA).\nNeto priliv stranih direktnih investicija, odnosno razlika između njihovog priliva i odliva, na kraju septembra iznosio je 218,4 miliona eura i bio je 29,9 odsto manji nego u istom periodu prošle godine.\n"Takvo kretanje rezultat je značajno većeg odliva po osnovu otplate interkompanijskog duga u poređenju sa istim periodom prošle godine, kao i povlačenja vlasničkih ulaganja jedne velike kompanije", saopšteno je iz CBCG.\nIz zemlje se po osnovu ulaganja rezidenata u inostranstvo odlilo 43,2 miliona eura, dok su povlačenja sredstava nerezidenata investiranih u Crnu Goru iznosila 327,2 miliona eura.\nPriliv stranih direktnih investicija u formi vlasničkih ulaganja iznosio je 365,5 miliona eura, što čini 62,1 odsto ukupnog priliva. Od toga je u nekretnine uloženo 133,6 miliona eura, a u preduzeća i banke 231,9 miliona eura.\nPriliv stranih direktnih investicija u formi interkompanijskog duga iznosio je 203,8 milion eura, a po osnovu povlačenje ulaganja rezidenata iz inostranstva 19,6 miliona.\nPremijer Crne Gore Duško Marković kazao je juče u Skupštini Crne Gore da su strane direktne investicije iz država članica NATO-a u Crnu Goru u prvoj polovini godine u odnosu na isti prošlogodišnji period porasle 118,8 posto ili 273 miliona eura nominalno, što je više nego duplo.


Italija traži da Crna Gora primi migrante, Vlada još vaga - 29.08.2018, Sputnik Srbija\nItalija traži da Crna Gora primi migrante, Vlada još vaga\nVlada Crne Gore još se nije odredila prema zahtevu Italije da prihvati deo migranata sa broda Dikoti. 29.08.2018, Sputnik Srbija\n15:13 29.08.2018 (Osveženo: 03:49 26.08.2021)\n© Tanjug / Tanja ValičIzbeglice se kreću ka graničnom prelazu sa hrvatskom kod Šida\nVlada Crne Gore još se nije odredila prema zahtevu Italije da prihvati deo migranata sa broda Dikoti.\n„Ambasada Italije je kontaktirala Ministarstvo spoljnih poslova o mogućem prihvatu dela migranata sa broda Dikoti. Crnogorske vlasti se još nisu odredile prema tom zahtevu i on je u proceduri“, kazao je za portal CDM šef vladinog Biroa za odnose s javnošću Srđan Kusovac.\nItalijanska vlast je tražila od Crne Gore da primi deo migranata koji su se u nedelju iskrcali u jednoj od sicilijanskih luka, nakon što su ih italijanske vlasti nekoliko dana zadržale na brodu kojim su došli u tu državu, pišu italijanski mediji.\nZamenik premijera Italije Mateo Salvini, kako pišu italijanski mediji, zahvalio je Albaniji koja je izrazila spremnost da preuzme 20 od oko 140 migranata, koji su danima bili zatočeni na brodu Dikoti, ali je kazao i da je zvanični Rim kontaktirao Crnu Goru i Srbiju, tražeći od njih da preuzmu deo migranata.\nIrska je pristala da prihvati do 25 migranata sa broda, a migranti će do upućivanja u druge države biti smešteni u jednoj od katoličkih crkava na Siciliji.


Ekonomija - datum: 2020-03-15 OPŠTINE IZMIRILE 19 MILIONA PORESKOG DUGA Budva platila najviše\nIz Poreske uprave (PU) saopšteno je da je 16 opština u Crnoj Gori u prethodnom petogodišnjem periodu izmirilo preko 19 miliona eura poreskih obaveza, i sada duguju 70,87 miliona eura.\nIz PU su kazali da su jedinice lokalne samouprave, rješenjima Ministarstva finansija, poreske obaveze u ukupnom iznosu od 90,03 miliona eura reprogramirale na period do 20 godina.\n– Opštine su u prethodnom petogodišnjem periodu izmirile obaveze u ukupnom iznosu od preko 19 miliona eura i one sada iznose 70,87 miliona – saopšteno je iz PU. Najveći iznos obaveza izmirila je Budva – 7,06 miliona, a slijede Bar i Nikšić sa 5,37 miliona, odnosno 1,59 miliona eura.\n– Treba naglasiti da su zahvaljujući naporima PU i pokazanoj odlučnosti da obezbijedi punu primjenu zakona i kod jedinica lokalne samouprave, tokom prošle godine po prvi put sve opštine, uključujući i najveće dužnike među njima – Pljevlja i Ulcinj, uspostavile dinamiku servisiranja reprogramiranih i tekućih obaveza – navodi se u saopštenju.Vl.O.


Generalni direktor Siemens-a najuspešniji menadžer u Srbiji za 2013. godinu - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tGeneralni direktor Siemens-a najuspešniji menadžer u Srbiji za 2013. godinu\nGeneralni direktor Siemens-a najuspešniji menadžer u Srbiji za 2013. godinu\nGeneralni direktor kompanije Siemens d.o.o. Beograd, Tihomir Rajlić, izabran je za najuspešnijeg menadžera u Srbiji za prethodnu godinu. Nagrada „Najbolji – najboljima“ koju srpski preduzetnici i menadžeri dodeljuju najuspešnijim kolegama za njihov rad, zalaganje, doprinos i rezultate ostvarene u prethodnoj godini, pripala je generalnom direktoru Simensa.\nSvečana dodela nagrada biće održana u sredu, 11. juna 2014. godine sa početkom u 17.30 sati u prostorijama Aero kluba u Beogradu. Pored dodele nagrada i priznanja, biće održana i promocija knjige „Uspešni preduzetnici i menadžeri Srbije“.\nGeneralni direktor kompanije Siemens d.o.o Beograd, Tihomir Rajlić, na čelu kompanije je od 2007. godine. U prethodnoj godini Siemens je proslavio jubilej, 10 godina rada fabrike za proizvodnju vetrogeneratora u Subotici, a zajedno sa Asocijacijom malih i srednjih preduzeća i preduzetnika kompanija je organizovala Sajam za buduće poslovne partnere – Postani Siemens dobavljač, koji je okupio više od 250 zainteresovanih preduzeća, koja su konkurisala da postanu deo proizvodnog ciklusa Simensove fabrike.


Seljaci i reformisti žele sa PUPS-om na izbore – Телевизија "Ласер" Сврљиг\nSeljaci i reformisti žele sa PUPS-om na izbore\nPredsednik Pokreta ujedinjenih penzionera Srbije Jovan Krkobabić razgovarao je sa predstavnicima Ujedinjenje seljačke stranke i Reformista Vojvodine o mogućem zajedničkom nastupu na predstojećim parlamentarnim izborima, saopšteno je danas iz te partije, a prenosi Blic.\nPredsednik PUPS-a rekao je da mu je drago što Ujedinjena seljačka stranka i Reformisti Vojvodine pokazuju spremnost za saradnju sa PUPS-om na narednim izborima.\n– Razgovori su bili korektni i sa razumevanjem. Odluka o mogućoj saradnji može se očekivati u toku naredne nedelje – izjavio je Krkobabić, a navodi se u saopštenju.\nPredsednik Ujedinjene seljačke stranke i predsednik opštine Svrljig Milija Miletić rekao je da bi ta partija želela da na predstojećim izborima bude u koaliciji sa PUPS-om zbog njihovih dosadašnjih rezultata, brizi o svim ugroženim kategorijama stanovništva i doslednom zalaganju u oblasti socijalne politike.\nU razgovoru sa Krkobabićem i predsednik Reformista Vojvodine Nedeljko Šljivanac izrazio je interes da se njegova partija pojavi na narednim izborima zajedno sa PUPS-om.\nO pregovorima USS i PUPS-a za zajednički nastup na predstojećim izborima sredinom januara ove godine pisao je i list Danas. U članku se navodi da je Partija ujedinjenih penzionera Srbije podigla svoje uslove za ulazak u predizbornu koaliciju sa starim partnerima – SPS-om i Jedinstvenom Srbijom. Oni su od socijalista tražili duplo više poslaničkih mandata u novom sazivu parlamenta, tri mesta u izvršnoj vlasti i funkciju direktora Razvojne banke Srbije u osnivanju. U savezu sa SPS, PUPS i JS ponovo će na izbore izaći Udruženje veterana Srbije, a kako nezvanično saznajemo, njima će se pridružiti još Ujedinjena seljačka stranka sa pedesetak opštinskih odbora, čiji je predsednik Milija Miletić, ujedno predsednik opštine Svrljig, pisao je tada list Danas.\nPUPS trenutno ima pet poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini i poziciju potpredsednika Vlade Srbije zaduženog za socijalna pitanja.\n16.088 Spam Comments Blocked so far by Spam Free Wordpress


Potpisan koalicioni sporazum KZP-SPS-SDS | Pirot vesti\nPočetna/Politika/Potpisan koalicioni sporazum KZP-SPS-SDS\nDanas je u Medija centru Doma kulture potpisan koalicioni sporazum između Koalicije za Pirot, Socijalističke partije Srbije i liste Socijaldemokratska partija-Liberalno demokratska partija. Nakon potpisivanja sporazuma, lider Koalicije za Pirot mr Vladan Vasić kazao je da je od samog početka zvaničnih pregovora, nakon prvog sastanka sa SPS-om i SDS-LDP bilo jasno da će se ova većina napraviti.\n-I do sada smo imali izuzetnu saradnju, ove tri liste su dobile više od 50 posto glasova i mandata. Mislim da je Pirot glasao tako da je procenio da je dosadašnja vlast, čija je okosnica bila saradnja KZP i SPS, dobro radila, tako da će tako biti i na dalje-kazao je Vasić.\nLider pirotskih socijalista Vidojko Panajotović kazao je da je zadovoljan dosadašnjom saradnjom sa KZP, ali i SDS-om i dodao da je ovo jedina koalicija koja je bila moguća u ovom trenutku.\n-Razgovarali smo sa svim koji su prešli cenzus, bili su korektni, ali naša procena i procena našeg Opštinskog odbora bila je da potpišemo ovaj koalicioni sporazum jer naše mišljenje je da smo do sada sa Vasićem sarađivali dobro, i nema razloga da tako ne bude i u buduće-kazao je Panajotović uz kostataciju da je na internom glasanju u pirotskom SPS-u data jednoglasna podrška potpisivanju ovog koalicionog sporazuma.\nProfesor Vladica Tošić, lider pirotskog SDS-a, koji je na izborima nastupao sa LDP-om, kazao je da je doneta jednoglasna odluka da se potpiše ovaj koalicioni sporazum sa Koalicijom za Pirot i SPS-om.\n-Pirot mora hrabro da iskorači napred i da se suoči sa izazovima sadašnjosti i budućnosti. Mi smo spremni da damo svoj suštinski doprinos i preuzemo punu odgovornost za zajedničke ciljeve koje smo izdefinisali ovim dogovorom. Naš zajednički cilj je da Pirot postane moderan, prosperitetni grad, koji pruža moderne uslove života i perspektivu-kazao je profesor Tošić.\nPo Vasićevim rečima, koalicioni sporazum podrazumeva da KZP da kandidate za gradonačelnika i predsednika Gradske skupštine, SPS će dati kandidata za zamenika gradonačelnika, a lista SDS će dati kandidata za zamenika predsednika skupštine.\n-Dogovorili smo se i oko broja ljudi u budućem Gradskom veću, KZP će dati pet kandidata, SPS i SDS po dva-kazao je Vasić.


''Orlići'' pobedu posvetili saigraču koji prolazi kroz teške trenutke - Sportske.net\nUbedljivom pobedom nad Estonijom, mlada reprezentacija Srbije krenula je u pohod ka vrhu tabele u svojoj kvalifikacionoj grupi.\nGotovo je, Srbija zna rivala u potencijalnom baražu!Briljirao Joveljić, Estonija osetila bes "orlića"!Mitrova lekcija, kako se u fudbalu dobija ''po du*etu''...Počinje li Kokeza da sumnja u Tumbu? Evo šta sad očekuje od njega!Tadić besan nakon pobede nad Luksemburgom, hoće osvetu!\nPosle bledog starta i promene na klupi ''Orlića'', mlada repezentacija Srbije juče je savladala Estoniju u Nišu sa 6:0 izdvojila se na četvrtom mestu u grupi.\nUoči ovog meča stigla je užasna vest da je našem mladom reprezentativcu Nikoli Čumiću preminuo brat, pa su jučerašnju pobedu Čumićevi drugovi posvetili svom saigraču.\n''Čestitam momcima na izuzetno kvalitetnoj igri i zasluženoj pobedi. Jesmo igrali protiv ekipe koja na papiru važi za autsajdera, ali je ta Estonija imala samo bod manje od nas pre ove utakmice i samo jedan poraz u dosadašnjem toku kvalifikacija.\nOvu pobedu poklanjamo našem Nikoli Čumiću koji je proteklih dana preživeo teške trenutke zbog porodične tragedije i gubitka brata Nemanje'', izjavio je selektor Ilija Stolica, a prenosi zvanični sajt FSS.\nKada je sama utakmica u pitanju, posebno se istakao trostruki strelac Dejan Joveljić.\n''Ne pada mi na pamet da izdvajam pojedince, mi smo kolektiv i samo tako možemo do našeg cilja. Dejan Joveljić je uradio ono što je u opisu njegovog posla, tresao je mrežu i otvorio nam vrata pobede.\nBraći Ilić je prijalo da igraju na stadionu na kome se osećaju kao kod kuće, ali isto tako je svima nama prijalo u Nišu i uvek prija kada igrate pred svojim navijačima. Momci zrače optimizmom, svesni su sada još više svog kvaliteta i postoje svi preduslovi da u utorak odigramo još jednu odličnu utakmicu'', objašnjava Stolica.\nNarednu utakmicu ''Orlići'' igraju takođe u Nišu, a rival će im biti prvoplasirana selekcija Rusije. Meč se igra 19. novembra od 19 časova.


Inicijativa o ukidanju Specijalnog suda poslata Vladi Kosova\nPredsedništvo Skupštine raspravlja o ovom pitanju na osnovu zahteva 43 poslanika koji zahtevaju ukidanje suda\nPredsedništvo Kosova odlučilo je da se inicijativa poslanika o ukidanju Specijalnog suda za ratne zločine prosledi Vladi Kosova na razmatranje, izjavio je Gljauk Konjufca iz Samoopredeljenja koji je prisustvovao sastanku Predsedništva Kosova gde je na dnevnom redu bilo to pitanje.\n„Onako kako je zahtevala inicijativa poslanika, tako se i dešava. Ovo sada prelazi na Vladu Kosova, lopta je u rukama Vlade Kosova, šta misli o ukidanju Specijalnog suda. Sada ovo pitanje više nije u rukama Skupštine“, dodao je Konjufca.\nKadri Veselji, predsednik Skupštine, izjavio je nakon sastanka Predsedništva da je ovakvo delovanje na osnovu Pravilnika Skupštine.\n„Inicijativa poslanika poslata je Vladi da da mišljenje i to je u skladu sa procedurom“, dodao je Veselji.\nMemlji Krasnići, ispred vladajuće Demokratske partije Kosova, kazao je nakon sastanka da je sada sve u procesu i da niko ne može da zatvori oči naspram jedne osetljive teme koja je zahvatila Kosovo.\n„Proceduralno, ova tema će dobiti i konačan odgovor“, kazao je on.\n„Većina poslanika Demokratske partije je potpisala inicijativu. Predsedništvo partije doneće i političke odluke“, dodao je on.\n"Mislim da smo obavezni da poštujemo zakone i pravilnike. Kako se zakonom predviđa, Predsedništvo je imalo tu odgovornost da ovo pitanje pošalje Vladi“, dodao je.\nRanije je Opozicioni Demokratski savez Kosova (DSK) napustio sastanak predsedništva Kosova pošto je na dnevnom redu bilo pitanje o ukidanju Specijalnog suda za ratne zločine.\nAvdulah Hoti je kazao da je ta odluka u skladu sa stavom ove partije, koja smatra da bi ukidanje Zakona o Specijalizovanim komorama (Specijalni sud za ratne zločine) bilo štetno po Kosovo.\n„Ovo je veoma diskutabilno pitanje za kosovsko društvo, jer dovodi u pitanje sve odnose koje je Kosovo do sada izgradilo sa najjačim partnerima međunarodnog, demokratskog sveta. DSK je protiv ove inicijative i mi smo zato napustili sastanak. Videćemo kako će dalje postupiti parlamentarna većina“, kazao je on.\n„U trenutku kada je to pitanje došlo na red, mi smo napustili salu“, dodao je.\nNa predsedništvu će se odlučiti da li će se ovo pitanje proslediti Skupštini na razmatranje i glasanje.\nPredsedništvo Skupštine raspravlja o ovom pitanju na osnovu zahteva 43 poslanika koji zahtevaju ukidanje suda, smatrajući ga monoetničkim.\nAmerički ambasador na Kosovu, Greg Delavi, izjavio je prošle nedelje da će se poslanici Skupštine Kosova koji su podržali inicijativu o gašenju Specijalnog suda za ratne zločine, i političari koji su je predvodili, i pored toga što to poriču, suočiti sa teškim posledicama, ukoliko takva inicijativa uspe.\nKosovski Specijalni sud sa sedištem u Hagu bi trebalo da istraži navodne zločine pripadnika Oslobodilačke vojske Kosova nad nealbanskim civilima, koji su navedeni u izveštaju Saveta Evrope švajcarskog senatora Dika Martija.


JP Inđija "Put": "Biće da je to što ste u pitanju Vi" » Inđijski Nezavisni Mediji\nNaslovna Inđija JP Inđija “Put”: “Biće da je to što ste u pitanju Vi”\nJP Inđija “Put”: “Biće da je to što ste u pitanju Vi”\nJP Inđija “Put” u javnost je putem medija iznelo informaciju o početku rada “Pauk” vozila od 1. aprila 2021 godine. Nepotpune informacije o načinu funkcionisanja, mestu odlaganja, zaposlenim radnicima i obukama istih našle su se u medijima pre mesec dana gde se navode samo delovi funkcionisanja “Pauka”.\nInformacije o ceni koja je data za vozilo, načinu izbora radnika, konkursu, plaćanju obuke i ceni za podizanja auta sa depoa su izostale. U potrazi za ključnim informacijama od javnog značaja ko je i kako trošio novac građana, da li uopšte počinje sa radom “Pauk” kako je najavljeno 1. aprila i koliko će koštati podizanje auta sa depoa, na šta će taj novac biti usmeravan i da li je u planu kupovina još vozila pozvali smo JP “Put” Inđija.\nOdgovor sekretarice u ovom preduzeću bio je da trenutno nije u mogućnosti da obezbedi sagovornika, a u sledećem pozivu odgovorila je da “informacije o “Pauku” nisu dostupne javnosti dok malo ne proradi“.\n“Biće da je to što ste u pitanju Vi“.\nPrethodni tekstRasti sa IN Medijom\nSledeći tekstOd 1. aprila počinje upis dece u vrtić elektronskim putem


AMBASADA SAD: Ako teži članstvu u EU, BiH treba da uskladi energetsku politiku sa Briselom | Banjaluka.net\nAMBASADA SAD: Ako teži članstvu u EU, BiH treba da uskladi energetsku politiku sa Briselom\nBosna i Hercegovina s prvim danom aprila počela je dobijati prirodni plin iz Rusije preko plinovoda Turski tok, suočavajući se s mogućnošću da zbog toga bude izvrgnuta sankcijama SAD.\nIz američke ambasade u Bosni i Hercegovini navode da Sjedinjene Američke Države nastavljaju podsticati druge države da diverzificiraju opskrbu energijom. To je, kažu, dio jačanja strategije energetske sigurnosti koja također uključuje i integraciju obnovljivih izvora energije, očuvanje energije i reformu energetske politike, prenosi Avaz.\n– Pozdravljamo napore EU i Energetske zajednice na identificiranju ključnih regionalnih enrgetskih infrastrukturnih projekata i apelujemo da se nastavi suradnja na realizaciji tih projekata, posebno cjevovoda prirodnog plina “Južna interkonekcija” koji bi povezao BiH sa plinskom mrežom kroz Hrvatsku. Apelujemo na zemlje koje teže članstvu u EU poput BiH da usklade svoje energetske politike sa politikama EU – naveli su za N1 iz Ambasade SAD.


VUČIĆ: NISAM DOBIO POZIVNICU ZA USTOLIČENJE JOANIKIJA NA CETINJU | Hayat.ba\nVUČIĆ: NISAM DOBIO POZIVNICU ZA USTOLIČENJE JOANIKIJA NA CETINJU\nAleksandar Vučić, predsjednik Srbije, izjavio je da nije dobio pozivnicu za svečanost ustoličenja mitropolita Srpske pravoslavne crkve (SPC) Joanikija na Cetinju.\nAko dobijem pozivnicu, razmislit ću da li ću ići – rekao je Vučić odgovarajući na pitanje novinara da li će 5. septembra biti prisutan na ceremoniji ustoličenja prvog čovjeka Mitropolije crnogorsko-primorske SPC, prenosi RSE.\nDio građana Crne Gore koji se protivi da se ustoličenje vladike Joanikija dogodi u Cetinjskom manastiru protestiralo je 22. avgusta u Cetinju sa porukom da na tom mjestu neće dozvoliti ceremoniju SPC.\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović izjavio je jučer da država garantuje da će sigurnosna situacija biti mirna i nakon ustoličenja mitropolita crnogorsko-primorskog.\nUkoliko do bilo čega dođe, Uprava policije djelovat će promptno – rekao je Abazović za Televiziju Crne Gore.


Dan energetske efikasnosti: Koliko je Srbija napredovala?\nNaslovna Info Srbija Dan energetske efikasnosti: Koliko je Srbija napredovala?\nU svetu se danas, 5. marta, obeležava Dan energetske efikasnosti, a naša zemlja za sada uspeva da finalnu potrošnju energije smanji za po jedan odsto godišnje što je, inače, obaveza Srbije prema Energetskoj zajednici.\nBanjac kaže za Tanjug da je značajan problem Srbije veliki energetski indeks, odnos između energije koju potrošimo i bruto nacionalnog dohotka, a koji pokazuje koliko se „kvalitetno“ odnosimo prema energiji.\n„Mnogo energije trošimo da bi ostvarili jedinicu povećanja bruto nacionalnog dohotka a to je posledica energetski intenzivne industrije koju imamo“, kaže Banjac i kao primer navodi čeličanu i industriju u Boru.\n„Otprilike se držimo preuzete obaveze, tako da godišnje jedan posto finalne potrošnje energije uštedimo“, navodi Banjac.\n„Svaki sanirani objekat troši 40-50 procenata manje energije nego što je prethodno trošio“, dodaje Banjac.\n„Na osnovu tih aktivnosti postižemo prilično dobre rezultate koji i dovode do jedan posto uštede u finalnoj potrošnji godišnje“, kaže Banjac.\nMinistarstvo radi na osnivanju Fonda za energetsku efikasnost kao nezavisne institucije koji bi po evropskom modelu bio usmeren na podršku građanima u energetskoj sanaciji njihovih objekata.\n„Novi Fond bi bio okrenut građanima, da od tog novca kroz subvencije dobiju delimično bespovratna sredstva, ili kroz veoma dugoročne kredite da dobiju povoljno novac da urade energetsku sanaciju objekata, kao i zamenu termotehničkih sistema u njima“, kaže on.\nNa pitanje da li se dovoljno preduzima u polju energetske efikasnosti, Banjac kaže da na nivou države analize pokazuju da je sasvim dovoljno da se nastavi sa godišnjim uštedama od jedan odsto finalne potrošnje.\n„To na prvi pogled izgleda malo, ali se uštede tokom godina kumuliraju „, kaže Banjac.\n„Dok god je ona tako niska, nećemo imati odnos da bi trebalo da je štedimo“.\nUprkos obavezi iz Zakona o energetskoj efikasnosti, većina daljinskih gradskih sistema grejanja po Srbiji, kaže, uslugu naplaćuju po kvadratnom metru a ne po potrošnji.\n„Tako da ni tu građani nisu zainteresovani da ulažu u mere energetske efikasnosti na svojim objektima jer će troškovi za grejanje ostati isti“, kaže Banjac.\n„Obučili smo energetske menadžere i oni nas sada informišu šta su planirali da urade i koje mere energetske efikasnosti su primenili da bi štedeli“, rekao je Banjac.\nPrethodni tekstSnemoval Koniarsky klub Galoper Báčsky Petrovec\nSledeći tekstPočinje izgradnja fabrike čokolade u Novom Sadu


Foto: I. Jovanov / RAS Srbija\nMali akcionari tvrde da je šteta 100 miliona evra\nRepubličko javno tužilaštvo još nije javno saopštilo da je priča o privatizaciji „C marketa“ za njih završena. Ipak, „Blic“ je došao do izveštaja koji je prosleđen Savetu za borbu protiv korupcije, a u kojem se navodi da je „nakon sprovedenog predistražnog postupka i prikupljenih podataka, zaključno sa 30. avgustom 2013. godine, doneta odluka da nema osnove za pokretanje krivičnog postupka protiv lica učesnika postupka preuzmanja ‘C marketa‘“.\nKako je jedna od najvećih afera i najsumnjivijih privatizacija okončana sa obrazloženjem da u njoj nije bilo krivičnog dela?\nIZVEŠTAJ TUŽILAŠTVA Šta je sa istragama o 24 sporne privatizacije?\nKupovina „C marketa“ je sprovedena 2005, a kako se kasnije ispostavilo, dogovor o prodaji akcija tog preduzeća postignut je u kabinetu tadašnjeg premijera Srbije Vojislava Koštunice, i to u prisustvu Danka Đunića, suvlasnika firme „Eki investment“. Tada najveći trgovinski lanac kupili su biznismeni Miroslav Mišković i Milan Beko, a sporazum s njima potpisao je dotadašnji direktor firme Slobodan Radulović, koji je zatim pobegao iz Srbije, i za njim je, kao pripadnikom stečajne mafije, raspisana međunarodna poternica.\nMišković i Beko su 75 odsto akcija „C marketa“ platili 53 miliona dolara, a prema nekim procenama, vrednost te kompanije iznosila je više od 300 miliona evra. Ovom poslu je prethodio memorandum o kupovini tog preduzeća, jer je Vlada tada želela da „C market“ ostane u rukama srpskih privrednika.\nU sklopu istrage o privatizaciji „C marketa“, Mišković je ispitan u svojstvu građanina. Kako su mediji tada pisali, on je detaljno govorio o ulozi Beka i Radulovića u kupovini „C marketa“. Beko je, kao svedok na suđenju, govorio na koji način je postignut dogovor između njega, Radulovića i Miškovića, a u svedočenju je naveo da je njihov sastanak inicirao Danko Ðunić kao osoba ovlašćena da u „privatizaciji pomogne u iznalaženju partnera“.\nMali akcionari su tvrdili da su njihove akcije procenjene na 133.000 dinara, a da su otkupljene po ceni do svega 25.800.\nU Savetu za borbu protiv korupcije juče nisu želeli da komentarišu odluku Tužilaštva, uz obrazloženje da poštuju prezumpciju nevinosti.


Najtraženija zanimanja u Evropi: steknite perspektivno obrazovanje! ·\n2ТМ > Informacije za studente > Rad u Sloveniji > Najtraženija zanimanja u Evropi: steknite perspektivno obrazovanje!\nMeđunarodni sajam obrazovanja »Putokazi« 7.3.-9.3.2019, Novi Sad, Srbija Proleće se približava: istorija najvažnijih prolećnih praznika u Sloveniji\nNe razmišlja svaki maturant ozbiljno o tome, da li će profesija kojom planira da se bavi biti aktuelna nakon završetka fakulteta i da li će biti potražnje za njom. Slovenačke obrazovne institucije prate promene na evropskom tržištu rada i prilagođavaju im se, uvođenjem novih smerova, modernizujući zastarelo i rešavajući se neaktuelnih. Zato se kod diplomniranih stručnjaka, školovanih u Sloveniji na njihovim univerzitetima i visokim školama ne pojavljuje problem sa pronalaskom posla: ako za njih nema odgovarajućih pozicija u Sloveniji, uspešno će se zaposliti u bilo kojoj drugoj evropskoj zemlji.\nU ovom članku ćemo naglasiti budućim studentima koja su to najperspektivnija zanimanja za narednu deceniju, kao i par reči o tome, na kakvu platu mogu računati stručnjaci koji rade u Evropi.\nOsam profesija aktuelnih za narednu deceniju\n1. Programer/Software developer\nProgrameri se bave izradom programa za automatizaciju raznih procesa (u računovodstvu, sigurnosnim sistemima, proizvodnji itd.), izradom mobilnih aplikacija i sajtova, kao i operativnih sistema pomoću programskih jezika.\nProgrameri stiču obrazovanje na univerzitetu i nastavljaju učenje kroz celi radni vek, s obzirom da se procesi u IT sferi stalno razvijaju. Nedostatak kvalitetnog sistemskog obrazovanja u oblasti programiranja u kombinaciji sa aktivnim rastom IT sektora stvaraju ogroman kadrovski deficit. Stoga se na evropskom i globalnom tržištu rada cene stručnjaci koji poseduju aktuelna znanja i veštine te prate relevantne trendove u IT sektoru.\nNivo primanja programera zavisi od programskog jezika kojim vlada, struke, veličine firme, radnog iskustva i poznavanja stranih jezika. Prosečna plata stručnjaka u ovom području varira od 24 do 42 hiljade evra godišnje, iako najistaknutiji programeri mogu zaraditi mnogo više.\n2. Stručnjak za podatke/Data Scientist\nTo je tako nova profesija da je njen naziv teško prevesti i originalno glasi data scientist, bukv. „naučnik za podatke“. Stručnjaci za podatke rade sa big data – „velikim podacima“: prikupljaju, sistematizuju, analiziraju i tumače veliku količinu podataka. Rezultat njihovog rada je baza znanja koja se koristi za mašinsku obuku veštačke inteligencije. Ta tehnologija se primenjuje u personalizaciji sadržaja sajtova i pretraživačkih sistema, u sistemima za prepoznavanje lica i glasa, kao i za komercijalne svrhe: podaci ovih stručnjaka po mažu menadžerima kompanija da donose rukovodeća rešenja. Data Scientist mora biti fleksibilan i da dobro vlada matematikom, statistikom, logikom i informatikom.\nProsečna plata stručnjaka u ovoj oblasti je 48 hiljada evra godišnje, iako u zavisnosti od stručnosti, poslodavca i zemlje u kojoj stručnjak radi veoma može da varira: od 17 hiljada godišnje u Rusiji, do 117 hiljada godišnje u Švajcarskoj.\n3. Inženjer mehanike\nOsoba koja se bavi ovim poslom može raditi i u izgradnji raketa, teškom inženjeringu, kao i u proizvodnji usisivača ili aparata za kafu. U širem smislu, ovi inženjeri se bave projektovanjem, izradom i servisiranjem raznih mašina i mehanizama. Imajući znanje o egzaktnim naukama i odgovarajuće veštine, jedan stručnjak se može produbiti u određenu sferu.\nPlata inženjera mehanike na evropskom tržištu u proseku iznosi 44 do 52 hiljade evra godišnje. Najveća potražnja za inženjerima mehanike sada je u Nemačkoj, gde visokokvalifikovani stručnjak s poznavanjem nemačkog jezika ima priliku zaraditi 65 hiljada evra godišnje.\n4. Finansijski konsultant\nTo je stručnjak u području finansijskog upravljanja, pomažući pojedincima i firmama da pravilno upravljaju svojim prihodima, izračunavaju troškove, definišu proračun ili biraju objekat ulaganja. Finansijski savetnik može raditi privatno ili biti zaposlen u konsultantskoj firmi, može biti zaposlen u banci, osiguravajućem društvu ili investicionoj firmi. Da bi započeo karijeru u ovoj oblasti, mora da stekne obrazovanje u sferi ekonomije, računovodstva, bankarstva ili finansija, kao i da vlada engleskim jezikom i da ima veštine prodaje.\nPoslodavci su spremni da kompetentnim stručnjacima u toj oblasti plate poprilično: na primer, prosečna plata finansijskog konsultanta u Irskoj je oko 45 hiljada evra godišnje.\nTo nije samo jedna od najtraženijih, već i jedna od najprestižnijih profesija u Evropi. Nažalost, stručnjaka koji svakodnevno spasavaju hiljade ćivota i brinu se o zdravlju miliona, veoma fali, što je dovoljan razlog da maturanti razmišljaju o karijeri u zdravstvu. Svaki posvećen student, koji je uspešno prošao kroz praksu i položio stručni ispit može da radi u EU. Međutim, potrebno je da budući medicinari imaju na umu to, da će morati da uče do same granice svojih mogućnosti, da bi postali stručnjaci.\nNapori mladih lekara podstaknuti su perspektivom dobre zarade: u Holandiji lekari opšte prakse mogu da zarađuju do 102 hiljade evra godišnje, a lekari specijalisti do 221 hiljadu godišnje. eđu ostalim evropskim zemljama, gdje lekari primaju dobre plate su Belgija, Švajcarska, Danska.\n6. Medicinska sestra/tehničar\nTržište rada pati od velikog deficita mlađeg medicinskog osoblja, koji se oseća bukvalno u svakoj zemlji sveta. U opusu posla medicinskih sestara je briga o pacijentima, pomaganju lekarima na pregledima i operacijama, manji zahvati, kao i administrativni poslovi. Da bi neko radio kao medicinska sestra, potrebno je ne samo dobiti kvalitativno medicinsko obrazovanje, već i biti strpljiv, otporan na stres i imat empatiju.\nDa bi se sprečilo da lekari izgube svoje „desne ruke“, mnoge evropske zemlje privlače mlade kadrove dobrim platama. Na primer, medicinska sestra u Norveškoj, Danskoj ili Italiji može zaraditi 52.000 evra godišnje, a u Luksemburgu i do 10 hiljada evra godišnje.\n7. Inženjer elektrotehnike\nU toj inženjerskoj struci, tržište rada također trpi veliki nedostatak kadra. Inženjeri elektortehnike bave se elektro sistemima različitih opsega, od kuća do celih gradova, kao i električnim mašinama i uređajima. Inženjeri elektrotehnike bave se projektovanjem električnih sistema, obavljaju sve potrebne proračune, a zatim organizuju realizaciju ovih projekata i njihovo održavanje. Za rad na ovom području potrebno je steći diplomu visokog obrazovanja, iako neki stručnjaci započinju karijeru sa srednjom školom i rade kao električar.\nPlata inženjera elektrotehnike može varirati zavisno od kvalifikacije stručnjaka i određene zemlje. Primjer: u Velikoj Britaniji plata inženjera elektrotehnike iznosi oko 35.000 evra godišnje.\n8. Inženjer elektronike\nInženjer u ovoj oblasti izrađuje elektronske sheme i konstruiše ploče koje upravljaju praktično svom savremenom tehnikom, telefonima, tabletima, veš mašinama, frižiderima, kao i mašinama u fabrikama. Takođe se bave i administracijom: sastavljaju tehničku dokumentaciju za tehniku i podatke o rezultatima njenog testiranja. Inženjer u ovoj sferi možete postati stekavši diplomu tog smera ili u sličnoj inženjerskoj struci.\nPrema podacima sajta za traženje posla u Nemačkoj gehalt.de, početna plata im je od 30 do 47 hiljada evra godišnje. Plata iskusnog stručnjaka može da se popne do 78 hiljada evra godišnje.\nNa kraju vam želimo napomenuti i to, da će vam menadžeri kompanije 2TM pomoći u pravilnom izboru buduće struke u skladu sa vašim željama i sposobnostima, kao i u skladu sa trenutnim tendencijama u sferi obrazovanja. Da biste dobili savete o slovenačkim obrazovnim ustanovama i programima, kontaktirajte nas na bilo koji način!


KARPENTER POSLAO JASNU PORUKU SRBIJI: Ništa nije isključeno na Kosovu, pa ni promena granica! - Naša Borba\nKARPENTER POSLAO JASNU PORUKU SRBIJI: Ništa nije isključeno na Kosovu, pa ni promena granica!\nNišta nije gotovo i ništa nije isključeno, pa čak ni promena granica kada je u pitanju Kosovo rekao je Majkl Karpenter, bivši zvaničnik Pentagona i ekspert za Balkan.\nBivši savetnik i pristalica Džozefa Bajdena, je u intervjuu za Srpski telegraf rekao da će Vašington podržati svako rešenje oko koga se usaglase Srbi i Albanci. Ističe i da po tom pitanju nema crvenih linija – sve je na Beogradu i Prištini.\nPrema njegovim rečima, EU, Amerika i UN podržaće održiv dogovor.\nOn je preneo stav da su i demokrate i republikanci u Kongresu čvrsto ujedinjeni u podršci nezavisnog Kosova.\n„Dakle, to se neće promeniti“, kaže on i dodaje da obe strane žele rezoluciju koja će omogućiti Srbiji i Kosovu da žive rame uz rame u miru i prosperitetu.\n„Moramo kreativno da razmišljamo kako to postići. Ne mislim da je status kvo održiv„, rekao je Karpenter.\nOn je ocenio da šta god da demokratska administracija uspe, sadašnja će morati da bude kreativnija i da razmisli kako da podstaknu dve strane da postignu dogovor koji moze biti kompromisan. „To uključuje stavljanje na sto ideje o stabilizacionom fondu“, dodaje.\n„Ako unutrašnji akteri ne podrzavaju rezoluciju u potpunosti, tada bez obzira na to šta spoljni akteri misle o tome, to neće funkcionisati. Trajna rezoilucija zahteva siroku podrsku na obe strane„, ukazuje Karpenter.\nKarpenter, koji sada obavlja funkciju višeg direktora Centra za diplomatiju i globalni angažman „Pen Bajden“ je povodom izjave ministra Ivice Dačića da će pozvati Srbe u SAD da glasaju za Donalda Trampa, rekao da on može tražiti da glasaju za koga želi.\n„Mislim da to nije najpametnija diplomatska strategija“, kaže Karpenter.\nOn objašnjava da je u interesu Srbije da u SAD ima široku dvostrančku podršku za koju kaže da sada uživa.\n„Kao demokrata smatram se prijateljem Srbije i u potpunosti podržavam njenu evropsku integraciju. Pa zašto politizovati odnos Srbije i SAD kad to nije neophodno“, rekao je Karpenter.\nTakođe je naveo kako srpski Amerikanci glasaju na osnovu svojih parametera i da je to prirodna stvar.\nKaže i da je pristrasan kada su u pitanju predsednički izbori, ali da misli da Bajden ima najbolje šanse da pobedi u novembru.\nSmatra i da je Bajden kao kandidat najbolje spreman da Beloj kući vrati integritet i čast.\nAko Tramp izgubi, kaže da se očekuje kraj korupciji u Beloj kući, ali i koherentnija spoljna politika.\n„Na Balkanu mislim da će to značiti više ulaganja u realizaciju evropskog jedinstva, slobode i mira“, podvukao je na kraju svog izlaganja.\nPrethodni tekstJURIĆ: Ako mi se nešto desi, oni će pustiti fotografije u javnost\nSledeći tekstSAOPŠTIO CRNE VESTI: Primljena je se više ubodnih rana, najviše u predelu lica


Đurić: Jeremić činio sve da Srbija više nikada ne pobedi\nNovembar 09, 2018 14:45\nPotpredsednik Glavnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Marko Đurić istakao je da će Vuk Jeremić, reagujući na njegovi izjavu da je Srbija mogla da spreči da se na obeležavanju primirja u Prvom svetskom ratu u Parizu nađe „kosovska zastava“, ući u enciklopedije kao kreator diplomatije autodestrukcije.\nĐurić je, u saopštenju, rekao da je razumljivo što Jeremiću smeta prisustvo Srbije na obeležavanju srpske pobede u Prvom svetskom ratu, jer on je činio i čini sve da Srbija više nikada i ni u čemu ne pobedi.\n„Jeremić bi, umesto što svakodnevno glumi spoljnopolitičkog analitičara, trebalo da građanima objasni zašto je bio ključni saučesnik u izmeštanju dijaloga o Kosovu i Metohiji iz Ujedinjenih nacija na teren Evropske unije i traženju mišljenja o jednostrano proglašenoj nezavisnosti naše južne pokrajine od suda u kojem većinu čine predstavnici država sponzora prištinskih separatista“, naglasio je on.\nĐurić je ukazao i da se sudu čoveka koji na duši nosi takve grehe ne može verovati, a njegovo pozivanje na Rusiju i njenu podršku Srbiji vrhunac je bezobrazluka i licemerja, jer upravo on je Moskvi iz ruku izbio važne argumente i mehanizme za odbranu naših državnih i nacionalnih interesa pred Ujedinjenim nacijama.\n„Honorarni saradnik katarske ambasade i belosvetskih prevaranata“, Vuk Jeremić, prema rečima Đurića, doveo je našu državu u situaciju u kojoj nije više bilo mogućnosti da bilo šta izdejstvuje pregovorima, a danas imamo kakav-takav manevarski prostor isključivo zahvaljujući višegodišnjem napornom radu i državno odgovornoj politici predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nJeremićeva mržnja je neizmerna i on je spreman da, svakodnevno navijajući protiv Vučića, navija protiv Srbije i njenih interesa, i pitam ga samo za čije interese navija, ili to treba da upitam katarsku ambasadu i njegovog prijatelja Patrika Hoa, zaključio je Đurić.\nPutin s Vučićem: Pratimo situaciju oko Kosova i Metohije, podržaćemo Srbiju 15\nPutin: Želimo saradnju, sporazum sa Srbijom u završnoj fazi 17


Marija Obrenović | 26. jan 2021.\nProšlogodišnja navala raspisivanja medijskih konkursa u januaru, sad je savršeno jasno, imala je veze isključivo sa lokalnim izborima. Tada je raspisano oko 90 konkursa, a ove godine do 25. januara – svega desetak\nAleksandar Vučić tokom izborne konferencije SNS u maju 2020. (foto: Jutjub, snimak ekrana)\nSvi koji su tvrdili da je prošlogodišnja agilnost lokalnih samouprava da što pre raspišu konkurse za sufinansiranje medijskih sadržaja bila podstaknuta lokalnim izborima, sada mogu da kažu i da imaju dokaz koji tome ide u prilog.\nU januaru prošle godine gradovi i opštine u Srbiji požurili su da što pre raspišu konkurse za sufinansiranje medijskih sadržaja, pa je za prvih dvadesetak dana 2020. godine javne pozive objavilo oko 90 lokalnih samouprava.\nSvetozar Raković, tadašnji generalni sekretar Nezavisnog udruženja novinara Srbije, prokomentarisao je za Cenzolovku da „navala konkursa ne predstavlja bolji angažman lokalnih uprava, već realizaciju političkog naloga ne bi li mediji koji su u sprezi s vlastima dobili novac za kampanju“.\nDa su lane konkursi bili rano raspisani samo zbog najavljenih izbora smatrali su tada i Slobodan Krajnović, direktor medijske kuće 021 iz Novog Sada, i Stojan Marković, član Upravnog odbora Lokal presa.\nDesetak medijskih konkursa do sada\nAko je suditi po broju konkursa koji su raspisani u istom periodu 2021. godine, sagovornici Cenzolovke bili su i te kako u pravu. Naime, do 25. januara ove godine svega desetak lokalnih samouprava objavilo je konkurse za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja od javnog interesa.\nVojvođanske opštine lane su prednjačile po ažurnosti da podrže medijske projekte, pa je od 45 vojvođanskih lokalnih samouprava, zaključno sa 23. januarom 2020. javne pozive medijima uputilo 37 gradova i opština.\nOve godine su valjda procenili da stvar i nije tako hitna, pa do 25. januara 2021. nije osvanuo nijedan javni poziv.\nOd 45 vojvođanskih lokalnih samouprava, zaključno sa 23. januarom 2020, javne pozive medijima uputilo je 37 gradova i opština. Ove godine – 0\nMedijski stručnjaci, predstavnici novinarskih udruženja i novinari godinama upozoravaju na probleme koji se javljaju tokom sprovođenja konkursa, među kojima je i njihovo kasno raspisivanje.\n„Lokalne samouprave imaju zakonsku obavezu da se staraju o javnom informisanju na svojoj teritoriji, odnosno da raspisuju konkurse za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja od javnog interesa. Kako bi se obezbedio kontinuitet, konkurs bi logično trebalo da bude raspisan na početku godine. Svedoci smo, međutim, da oni to ne rade. Grad Čačak je, na primer, prošle godine konkurs raspisao tek polovinom oktobra, a sredstva medijima dodelio dva dana uoči Nove godine. To praktično znači da lokalna samouprava čitave godine nije ispunjavala svoju zakonsku obavezu“, kaže Stojan Marković, član Upravnog odbora Lokal presa.\nDoduše, Pravilnik o sufinansiranju projektata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja ne navodi do kada konkurs treba da bude raspisan, pa je samim tim lokalnim samoupravama ostavljeno na volju kada će to učiniti.\nOdugovlačenje sa konkursima ogroman problem lokalnih medija\nMarković smatra da problem, između ostalog, leži i u tome što Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu ne koristi zakonske mehanizme koji su mu na raspolaganju, među kojima je i uskraćivanje budžetskih sredstava gradovima i opštinama koji ne raspisuju konkurse.\nOdugovlačenje sa raspisivanjem konkursa predstavlja problem za veliki broj lokalnih medija, pogotovo ako se uzme u obzir da njihovo funkcionisanje često u velikoj meri ili čak u potpunosti zavisi od tog novca.\nU istraživanju PU „Lokal pres“ čak 51 odsto anketiranih predstavnika lokalnih medija prepoznalo je odugovlačenje sa raspisivanjem konkursa kao vid pritiska na njihov rad.\nDa je u pitanju pritisak, i to politički, Ivan Kovačević, urednik nedeljnika Podrinske iz Šapca, nema dilemu.\n„Grad Šabac je godinama raspisivao konkurs među prvima – krajem decembra ili prvih dana januara. Pošto se vlast promenila, promenjena je i ta praksa. Kada će biti raspisan konkurs ove godine, još uvek se ne zna. Postoje nezvanične informacije da bi to moglo da bude do kraja januara. Vrlo je moguće da će se truditi da proces otegnu što više, jer znaju da su Podrinske u velikoj meri zavisile od tog novca. Jedan izvor finansiranja nam je već prekinut pošto su nam sve lokalne javne službe i institucije otkazale pretplatu“, kaže Kovačević.\nDa volja lokalnih političara ima presudan uticaj na to kada će i da li će uopšte konkurs biti raspisan pokazuje i primer Grada Kragujevca. Grad na Lepenici, godinama poznat kao „lider ignorisanja medijskih konkursa“, javni poziv za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja raspisao je 25. januara.\nPrema mišljenju Bojane Vlajović Savić iz kragujevačkog udruženja Res publika, kada je konkursno sufinansiranje u Kragujevcu u pitanju, politička volja se pokazala kao presudna.\n„Raspisivanje konkursa u Kragujevcu još jedan je dokaz da je sve što se dešavalo prethodnih pet-šest godina bilo politička volja, i to ne volja gradske vlasti već jednog čoveka. Bivši gradonačelnik Radomir Nikolić je taj koji nije hteo da raspiše konkurs za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja od javnog interesa“, kaže Bojana Vlajović Savić i naglašava da je očigledno bilo dovoljno da na Nikolićevo mesto dođe drugi čovek pa da se u skladu sa zakonom raspiše i konkurs.\nKragujevac Predizborna kampanja Projektno sufinansiranje medija Šabac\n← I u slučaju „Aleksić“ cure informacije – tabloidizacija umesto zaštite žrtava\nŽivković: Nemoguće dokazati optužbe da sam deo projekta unutrašnje destabilizacije Srbije →


Kako mobilni telefon ometa pažnju vozačima ?\nObjavljeno 29.05.2014. u 11h\nU poslednje dve decenije mobilni telefoni postali su jedan od nezaobilaznih vidova komunikacije, a podjednako brzo je prihavaćeno i korišćenje telefona tokom vožnje.\nUporedo sa tim pojavio se i veliki broj studija koje su ukazale na negativne posledice upotrebe mobilnog telefona tokom vožnje na bezbednost saobraćaja.\nVeliki broj vozača nije upoznat sa rezultatima istraživanja koja pokazuju da između telefona koji vozač drži u ruci i onog kod koga je moguće telefonirati bez upotrebe ruku, takozvanog „hands-free“ telefona, nema značajnih razlika.\nZaposleni instruktori u auto školi „Saša plus“, koja se nalazi u Gimanzijskoj 4, navode nekoliko načina na koje mobilni telefon ometa pažnju :\n1. Fizička nepažnja nastaje kada vozač mora da upotrebi jednu ili obe ruke da bi rukovao telefonom prilikom biranja broja, odgovaranja na poziv ili prekidanja poziva, umesto da se koncentriše na fizičke zahteve vožnje kao što su upravljanje vozilom, menjanje brzina, davanje signala i slično. Upotreba mobilnog telefona, osim rukovanja, može i dodatno da ometa vozača kada je, na primer, potrebno zapisati neku informaciju dobijenu u telefonskom razgovoru poput broja telefona, adrese ili slično.\n2. Vizuelna nepažnja izazvana je skretanjem pogleda vozača sa puta na mobilni telefon, kao i pojavom takozvanog fenomena „gleda, a ne vidi“ (engl. Looking but failing to see), kada vozači, iako im je pogled usmeren na put, ne registruju ono što vide ispred sebe. Dodatne radnje kao što su čitanje poruka, pretraživanje telefonskog adresara i slične vizuelne informacije, dodatno opterećuju vizuelnu pažnju vozača i odvraćaju je sa saobraćajne situacije.\n3. Auditivna nepažnja dešava se pri zvonjenju telefona ili tokom telefonskog razgovora kada se vozač koncentriše na zvuke koji nemaju veze s vožnjom.\n4. Kognitivna nepažnja podrazumeva propuste, a nekad i prekide pažnje i rasuđivanja. Ova vrsta nepažnje se dešava kada se dva ili više mentalnih zadataka obavljaju u isto vreme, paralelno. Razgovor koji vozač vodi preko telfona, „takmiči“ se sa zahtevima vožnje za ograničen kapacitet vozačeve pažnje. Samo slušanje sagovornika tokom razgovora može umanjiti aktivnost onog dela mozga koji je koncentrisan na vožnju za više od jedne trećine. Do koje mere će efekti mobilnog telefona biti negativni zavisi od kompleksnosti, kako telefonskog razgovora tako i trenutne saobraćajne situacije. Što je razgovor složeniji i zahtevniji, to su veći njegovi efekti na vožnju. Takođe, što je saobraćajna situacija složenija, to se može očekivati veći negativni efekat telefonskog razgovora.\nU poređenju s drugim aktivnostima, kao što je razgovor s putnicima ili slušanje radija, pokazalo se da razgovor mobilnim telefonom u vožnji može da ima negativniji efekat.\nPrimećeno je da normalan razgovor s putnicima u vozilu zamre u momentima kada se povećaju zahtevi koje vožnja postavlja pred vozača, kao što je, na primer, vožnja na opterećenom gradskom putu.\n• Sporije reakcije kočenja s intenzivnim i naglim kočenjem uz zaustavljanje na malom odstojanju od prepreke – vreme reagovanja pri kočenju je sporije za 0,3–0,7 s, vozači naglije i intenzivnije koče, pri čemu je odstojanje na kom se zaustavljaju od prepreke, kraće.I. Saobraćajna psihologija 23\nEfekti SMS poruka\nIstraživanja ukazuju na to da SMS poruke ometaju pažnju vozača više nego razgovor mobilnim telefonom.\nPoruke imaju negativan uticaj na sposobnost održavanja bezbedne pozicije vozila na putu, održavanje lateralne pozicije vozila, detektovanje opasnosti, kao i na sposobnost da se na odgovarajući način reaguje na saobraćajne signale.\nOpasnosti korišćenja SMS poruka rezultat su kombinacije povećanog mentalnog opterećenja potrebnog da se napiše poruka, umanjene kontrole vozila zbog držanja telefona i vizuelnog ometanja uzrokovanog stalnom promenom vizuelne orijentacije s telefonskog ekrana na put i obrnuto. U odnosu na normalnu vožnju, vreme u kojem pogled vozača nije usmeren na put ispred njega i do četiri puta je duže kada je vozač zaokupljen SMS porukom.\nDosadašnja istraživanja pokazuju da je upotreba mobilnog telefona u vožnji povezana s povećanim rizikom od saobraćajne nezgode. Rezultati jedne od najpoznatijih epidemioloških studija pokazuju da upotreba mobilnog telefona u vožnji povećava rizik od saobraćajne nezgode za četiri puta, pri čemu nije utvrđena razlika između hands-free i telefona koji se drže u ruci.\nDetaljnije informacije o teorijskoj i praktičnoj obuci za AM, A1 i B kategoriju možete dobiti u auto školi “Plus” ili pozivanjem broja 023.536.166 ili 061.163.84.30\nTagovi:auto škola, Auto škola - Sasa plus, bezbednost saobraćaja, mobilni telefon, pažnja, ponasanje vozaca, vreme reagovanja


Mauro Kamoranezi - Blic Sport\nSlovenački tim Tabor Sežana dobio je novog trenera, poznato fudbalsko ime - Maura Kamoranezija.\nKamoranezi: Juventus za Evropu mora da dovede Kavanija\nBivši fudbaler Juventusa Mauro Kamoranezi rekao je da torinski klub mora da angažuje Urugvajca Edinsona Kavanija ako želi da ima ozbiljniju ulogu u evropskim takmičenjima.\nI Kamoranezi postao trener, karijeru počinje u drugoj ligi Meksika\nNekadašnji reprezentativac Italije i fudbaler Juventusa Mauro Kamoranezi ubuduće će se baviti trenerskim poslom, a prvi angažman biće mu u meksičkoj drugoj ligi.\nKamoranezi prvo udara glavom a onda nogom povređenog igrača /video/\nNekadašnji reprezentativac Italije Mauro Kamoranezi koji danas igra u argentinskom Lanusu, izgubio je živce na utakmici sa Rasingom.\nKamoranezi se vratio kući, potpisao za Lanus\nFudbaler sredine terena Mauro Kamoranezi potpisao je dvogodišnji ugovor sa argentinskim prvoligašem Lanusom.\nBreša juri Kežmana, Edera, Kamoranezija i Grosa\nBreša želi da pojača tim nakon povratka u Seriju A i ima dugačku listu potencijalnih pojačanja, a na njoj se nalazi Juventusov dvojac Mauro Kamoranezi i Fabio Groso, kao i Eder i Mateja Kežman.\nJuve i Milan razmenjuju igrače\nMauro Kamoranezi i Kaha Kaladze mogli bi da zamene klubove za koje nastupaju.\nKamoranezi plaća odštetu povređenom rivalu\nMauro Kamoranezi, koji je sa Italijom osvojio šampionat sveta u fudbalu 2006, moraće da plati 50.000 dolara igraču kog je u Argentini povredio pre 16 godina.\nMauro Kamoranezi prelazi u Olimpijakos\nDugogodišnji vezista Juventusa Mauro Kamoranezi (33) napustio je Torino i preselio se u Grčku gde će igrati za ekipu Olimpijakosa, prenose lokalni mediji.\nTrezege i Kamoranezi u Milanu\nDavid Trezege i Mauro Kamoranezi će u paketu preći iz Juventusa u Milan, piše "Tutosport".\nKamoranezi povređen, propušta Mondijal?\nNa poslednjem treningu italijanske reprezentacije pred objavljivanje konačnog spiska putnika za Svetsko prvenstvo Mauro Kamoranezi je doživeo povredu koja bi mogla da ugrozi njegovo učešće na Mondijalu.\nKamoranezi: Juve ulazi u formu\nFudbaler Juventusa Mauro Kamoranezi veruje da Juventus može da osvoji treće mesto u italijanskom šampionatu i plasira se direktno u Ligu šampiona.


u Nedelju 20 Juna 2010 sa pocetkom u 13h\nkoji ce vas voditi kroz dalje akcije ove\nKo je ko u novoj Upravi pogledajte "About Us"\nna Nijagarinim vodopadima\nna Montrose Rd. Niagara Falls\n25,26,27 juni 2010\nPrilog Dusana Kovacevica sa posete Teslinom spomeniku na Nijagari\nu vreme Vidovdana 2010 sa predavanjem Majka Radana\nnovog predsednika SNA\nU prostorijama knjizare SRBICA u Torontu\nu petak 16 jula 2010\nodrzana je prezentacija knjige fizicara Gorana Mitica iz Nis.\nRazgovor je vodio novi Predsednik SNA Ing. Mike Radan\na zainteresovani za novu teoriju su postavljali bezbroj pitanja na koje je autor knjige uvek imao zadovoljavajuci odgovor, osim kada ga nije imao!\nDa vreme nije bilo ograniceno, diskutovalo bi se do jutra.\nKnjizara Srbica prodaje ovu interesantnu knjigu, koja je pisana lako i razumljivo i uvodi nas u svet nama nepoznatog, jos neotkrivenog, fascinantnog i sa mogucnoscu radikalne promene razumevanja sveta oko nas.\nVideo prilog Dusana Kovacevica:\nKulturnu razmenu sa Maticom\nsu preuzeli privatni aktivisti\nu saradnji sa Ministarstvom za\nDijasporu i konzularnim predstavnicima iz Toronta.\nPozorisne predstave, Filmski festival, dani srpske kulture, i mnoge druge aktivnosti\nse uspesno nastavljaju bez ucesca SNA koja je neprofitna korporacija i time nepogodna\nza poslovanje u gore navedenim aktivnostima.\nPomoc deci u Srbiji i dalje ostaje jedna od\nnajaktivnijih akcija u okviru SNA zbog velikog broja zahteva za pomoc, kako bi deca u mnogim krajevima Srbije prezivela.\nPONOVLJENI APEL ZA POMOC\nPostovana gospodo, prijatelji, zemljaci\nPozivamo Vas da uzmete ucesce u nasem projektu\nMnoga domacinstva u istocnoj Srbiji su preuzeli na sebe da ishrane bezbroj dece od 1 - 18 godina starosti koji su ostali bez roditelja i roditeljske nege. Hraniteljstvo po definiciji ne podrazumeva i starateljstvo niti predstavlja usvajanje deteta. Zbog minimalne naknade za hranu po detetu neka domacinstva su preuzela obavezu da hrane vise od jednog deteta a zbog velike nezaposlenosti i siromasnih prihoda "hranitelja" ispostavilo se da od sredstava za 2-3 dece domacinstvo hrani 5-8 clanova domacinstva.\nDok porodica hrani dete u razvoju oni se o detetu i staraju. Za to nema finansijske nadoknade (?) bez obzira sto se podrazumeva da deca moraju da se adekvatno oblace, da se njima mora baviti, vaspitavati ih, uciti, …….. Zbog svih pratecih problema nuzno je organizovati sve "hranitelje" kako bi se pred vladinim organizacijama istupilo kao kolektiv. Tako je nastalo Udruzenje "Iskrica" www.iskrica.info\nLjubav, vreme i trud koji pruzamo deci koju hranimo je nemerljiv doprinos mladima bez roditelja da postanu okosnica drustva u kojem zivimo, te nam je potrebna vasa finansijska pomoc.\nObracamo vam se sa molbom da nas podrzite u nasem naporu da se kroz udruzene hranitelje izborimo za adekvatnu finansijsku pomoc od vlade Srbije.\nDa bi mogli da zatvorimo finansijsku konstrukcaju radi uspesne realizacije projekta nedostaju nam novcana sredstva od 300.400,00 dinara\nodnosno oko 2860 eura.\nAko ste u mogucnosti i nadjete razumevanja za ovaj projekat, posaljite vas prilog cekom plativim na:\n( na ceku naznacite - Hraniteljstvo )\nVasim prilogom postajete prijatelj nase organizacije i dece bez roditeljskog staranja. Vaše ukazano nam poverenje povlaci i nasu obavezu da se baner Vaseg sajta postavi na nasem sajtu kao i nasu obavezu da se kroz publikaciju i propagandni material na vidnom mestu postavi Vas puni naziv sa pratecim oznakama sa naznakom – Prijatelj\nMoliti za sebe je tesko,\nmoliti za drugoga-jos teze\na moliti za decu je vapaj za prezivljavanje\nPredsednik UO Udruzenja\nDjure Salaja 17 A , 19000 Zajecar\nMobile: 062 301 466\nUHP "Iskrica" zahvaljuje na koracima koje je preuzeo g-din Hadzi Milan Jojkic - Micko, jedan od čelnih ljudi Srpske Nacionalne Akademije u Kanadi, u nastojanju da pomogne rad zaječarskog udruženja.\n**FUND RAISER 2010**\nAko ste planirali da vasom donacijom pomognete dalji rad ove vase Akademije,\nucinite to do kraja decembra\nkako bi se kvalifikovali\nza priznanice za taxu 2010\nVasu donaciju posaljite cekom na:\ni svih koji su svojim prilogom omogucili da akcija postane tradicija !\n$1000 pokrije troskove ove nezaboravne akcije\npa se nadamo da cete i ove godine svojim donacijama\npomoci da se odrzi tradicija.\n* Do danas 28 decembra 2010 *nismo dobili ni jednu donaciju\nza Bozicnu akciju ali cemo Vaskrsnju akciju sigurno\nobaviti iz licnih donacija clanova Upravnog Odbora\nZa Vaskrs vec godinama obradujemo do 20000 dece sirom Srbije,\ncrvenim jajima, sa blagoslovom Oca Vasilija Hilandarca,\nodrzavajuci tradiciju bez koje bi izgubili svaki identitet.\nZa ovu akciju nam treba $2,000.00\nna kraju godine cete dobiti priznanicu za taksu\nSa vasim donacijama ostvaricemo jos mnogo korisnih akcija\nU poslednjem pismu clanstvu najavljen je moguci neformalni sastanak svih clanova Akademije krajem Novembra 2010.\nObavestavamo vas da je sastanak odlozen.\nPozivamo sve one koji zele da ostvare\nneki koristan projekat u okviru ciljeva SNA\nda nam se jave !\nKontaktirajte nas preko link-a "Contact us"


Si otpočeo zvaničnu posetu Italiji - Kineski Radio Internacional\nSi otpočeo zvaničnu posetu Italiji\n2019-03-22 14:38:02 | CRI\nKineski predsednik Si Đinping juče je stigao u Rim u zvaničnu posetu Italiji, gde će zajedno sa domaćinom osnažiti buduće bilateralne odnose.\nOvo je prva poseta kineskog predsednika Italiji u poslednjih deset godina. Sijev avion pratila su dva borbena aviona Vojske Italije do sletanja na aerodrom Fiumićino, gde su kineskog predsednika i njegovu suprugu Peng Lijuen dočekali i pozdravili italijanski lideri.\nPo dolasku Si je u pisanom govoru rekao da su dve zemlje doživele iskušenja vremenom i promenom međunarodne politike, od uspostavljanja diplomatskih odnosa pre 49 godina.\n„Zahvaljujući uzajamnom poštovanju, poverenju i koristi, prijateljstvo i saradnja između Kine i Italije su neprekidno pojačavane, čime su dve zemlje postale uzor za odnose zemalja sa drugačijim društvenim sistemima“, saopštio je kineski predsednik.\nSi je dodao da je saradnja sa Italijom praktična i plodna, i da njeni plodovi koriste narodima dveju zemalja.\nItalija je prva stanica Sijeve evropske turneje, nakon čega će otputovati u zvaničnu posetu Monaku i Francuskoj.


Srbi iz Treće zemlje - Mundijalito – Svetsko prvenstvo za fudbalere do 20 godina - Nedeljnik Vreme\nA šta tek reći za "slučaj" Andrije Živkovića, po mnogim mišljenjima našeg najboljeg fudbalera na Svetskom prvenstvu? On je i pre Mondijalita bio naš najskuplji mladi fudbaler, procenjen na pet miliona evra. Sad vredi i mnogo više, za godinu dana – ko zna… Blago njegovom Partizanu, rekli bi neupućeni. A istina je poražavajuća, i obelodanio ju je potpredsednik ovog kluba Milorad Vučelić: bivša uprava Partizana prošlog leta sklopila je posao sa Investicionim fondom Pinija Zahavija i prodala mu Andriju Živkovića za milion i po evra i procenat od sledećeg transfera. "Ima tu još začkoljica, kao što su penali koje bismo morali da platimo ako ga zadržimo ovog leta. U ugovoru se pominju i pojedini klubovi u koje bi Živković mogao pod ‘određenim’ uslovima: Benfika, Apolon", dodaje Vučelić. Ispada da bi Partizan od ovog fudbalera zaradio i mnogo manje od milion i po evra ako bi ga zadržao još jednu sezonu.


Velika ulaganja Srbije i Valjeva u turizam i infrastrukturu - Kolubarski Info\nOtvaranje hotela „Crni vrh“ na Divčibarama, kapaciteta 112 moderno opremljenih smeštajnih jedinica i apartmana, kome je prisustvovao predsednik Srbije Aleksandar Vučić je potvrda da ogromna ulaganja Države i Grada već daju rezultate. Predsednik Vučić je prisustvova otvaranju velelepnog zdanja hotela, čiju izgradnju je finansirala porodica našeg košarkaškog reprezentativca Miloša Teodosića i obećao da će Država, u okviru Plana razvoja Srbije do 2025. godine, raditi kako bi se poboljšala infrastruktura u ovom delu zemlje.\nBiće urađen put od Krčmara do Divčibara, kako bi se od Beograda do Divčibara stizalo za sat vremena, a biće urađena i potrebna infrastruktura, vodovod i kanalizacija preko Kancelarije za javna ulaganja. Radićemo put Iverak – Lajkovac da Valjevo konačno bude na auto-putu. Osim toga moraćemo pored rekonstrukcije bolnice i infrastrukture, da radimo na dovođenju još jednog velikog investitora u Valjevo- naglasio je Vučić.\nPredsednik Aleksandar Vučić je prilikom boravka na Divčibarama najavio investiciona ulaganja u ovo turističko mesto, a osim puteva, biće nastavljena rekonstrukcija kanalizacione mreže i izgradnja postrojenja za preradu otpadnih voda, vrednosti 3 miliona evra.\nU narednom periodu se očekuje rekonstrukcija Fabrike vode, da bi voda bila za piće, što finansira Grad sa 21 milion dinara. Uvećanjem kapaciteta Fabrke vode na Divčibarama, dupliraće se kapacitet vodovoda sa postojećih 8 na 16 litara u sekundi, što će omogućiti dovoljno i uredno snabdevanje Divčibara vodom.\nPored nastavka rekonstrukcije kanalizacione mreže, Kancelarija za javna ulaganja će uložiti tri miliona evra za izgradnju postrojenja za preradu otpadnih voda. Za izgradnju postrojenja kolektoria Ministarstvo životne sredine je odvojilo 15 miliona, a Grad 4 miliona dinara za projektovanje, za šta se u januaru očekuje raspisivanje javne nabavke.\nU toku je javna nabavka za izvođenje radova na izgradnji Etno tržnice u centru, trga sa fontanom, javnog toaleta i objekta upravne jedinice, koji finansira Ministarstvo trgovine i turizma, što je potvrdio i ministar Rasim Ljajić, koji je boravio na Divčibarama sa predsednikom Vučićem.\nDivčibare su iz godine u godinu sve popularnije kako za investitore, tako i za posetioce i 2019. godinu završavaju kao četvrta planina po posećenosti u Srbiji, a deveta najposećenija destinacija u Srbiji. Od 2015. do 2018. godine dolazak turista je uvećan 2,5 puta.\nŠta je sve urađeno za vreme ove gradske vlasti?\nGradonačelnik Valjeva dr Slobodan Gvozdenović je predsednika informisao o tome šta je sve za vreme ove gradske vlasti urađeno na Divčibarama. Izgrađen je put ka Ljutom kršu, zapadno od novoizgrađenog hotela, vrednosti 15 miliona dinara, koji je finansirao grad Valjevo. Divčibare su osvetljene javnom rasvetom, u dužini od 2 km, vrednosti 14,6 miliona dinara od strane JP „Putevi Srbije“. Izgrađen je dečji zabavni park, trasirano i obeleženo 96,8 km biciklističkih i pešačkih staza, što je sa 10 miliona dinara finansiralo Ministarstvo trgovine i turizma. Posle više godina je završen i put do nove ski staze, dužine 600 metara, za šta je 4,7 miliona dinara obezbedilo Valjevo. Urađeni su trotoari duž glavne divčibarske ulice, koje su sa 64,8 miliona dinara finansirali „Putevi Srbije“.\nRekonstruisana je skoro celokupna vodovodna mreža, a Grad je izdvojio još 6 miliona dinara za vodovodnu mrežu na Marinkovića kosi, čime će 80% mreže biti potpuno rekonstruisano. Ovog leta su završeni radovi na sanaciji jednog od dva kraka kanalizacionih cevi na Divčibarama, vrednosti 41 milion dinara, od čega Kancelarija za javna ulaganja ulaže 90%, a 10% grad Valjevo\nPored prelepe prirode i zdravog vazduha, posetiocima se nudi bogat kulturno-zabavni život, pa je Grad protekle dve Nove godine organizovao izuzetno posećene koncerte poznatih grupa i pevača, što je privuklo brojne turiste, pomagao festivale i ostale programe.


Dijalog o vojsci Kosova, ali ne sa drugom državom\nPredsednik Kosova Hašim Tači povukao je inicijativu da se tranformacija Bezbednosnih snaga u Vojsku Kosova definiše zakonom, kako bi dao šansu ustavnim promenama po ovom pitanju, što su tražili međunarodni zvaničnici. Istovremeno, američki i francuski ambasadori na Kosovu Greg Delavi i Didier Ćabert poručili su da Kosovo ima pravo na vojsku i da je to suverena odluka.\nPredsednik Kosova Hašim Tači saopštio je da je danas i zvanično zatražio od Skupštine Kosova da na dnevni red ne uvrsti njegovu inicijativu da se transformacija Bezbednosnih snaga u Vojsku Kosova definiše zakonom.\n"Institucije Republike Kosova su u potpunosti spremne da sa strateškim partnerima pokrenu poslednji ozbiljni pokušaj da osiguramo podršku svih zajednica, posebno srpske zajednice, za transformaciju Bezbednosnih snaga putem ustavnih promena", kazao je Tači na konferenciji u Prištini o budućnosti Bezbednosnih snaga Kosova.\nNa skupu koji je organizovao Istraživački institut za evropska pitanja i razvoj RIDEA on je rekao da ne treba gubiti vreme kada je u pitanju formiranje Vojske Kosova.\n"Nešto je sigurno, nećemo dozvoliti blokadu ili zloupotrebu ovog procesa", dodao je Tači, navodeći da će se ovaj proces okončati tokom ove godine.\nDijalog o formiranju Vojske Kosova treba biti sveobuhvatan, ali to ne podrazumeva pregovore sa drugom zemljom, već je to suverena odluka naroda Kosova, poručio je ovom skupu američki ambasador na Kosovu Greg Delavi.\nGreg Delavi: Kosovo mora biti spremno da se brani pre nego NATO snage odu\nTransformacija bezbednosnih snaga, kazao je ambasador Delavi, treba da se desi transparentno kroz ustavne promene, a putem dijaloga i spremnosti na komromis. On je dodao da Kosovo treba imati legitimnu mogućnost i biti sposobnost za samostalnu odbranu pre nego što NATO snage napuste Kosovo.\nBuduće Oružane snage Kosova, rekao je Delavi, trebaju biti formirane uz pomoć ključnih parntera, SAD-a i NATO saveznika.\n"Biće to težak proces, neki mogu reći da je osuđen na propast, ali ja to ne prihvatam. Sve je moguće kada lideri sednu i pregovaraju s dobrom namerom", dodao je Delavi i pozvao sve na aktivno učešće po ovom pitanju.\nFrancuski ambasador Didier Ćabert rekao je da nijedna zemlja ne može da tvrdi da ima veto kada je u pitanju pravo Kosova na vojsku, te da je Francuska podržala Tačijevu odluku da umesto zakonskih pokrene ustavne promene po ovom pitanju.\n"Radi interesa Kosova, ali i regionalne stabilnosti, formiranje Oružanih snaga se treba desiti postepeno i u skladu sa Ustavom, u saradnji sa međunarodnim partnerima, pre svega sa NATO-om. Francuska je spremna da radi sa Kosovom i sa svim saveznicima NATO-a kako bi se stvorio održiv ambijent za formiranje Oružanih snaga", kazao je Ćabert.\nBranimir Stojanović: Rešavati probleme jedan po jedan\nZamenik kosovskog premijera Branimir Stojanović na skupu je rekao da su nepoverenje i strah kod srpske zajednice razlozi zašto ona ne podržava Vojsku Kosova, te dodao da se može razgovarati o vojsci, ali je stav po tom pitanju Srpske liste jasan i neće se uskoro promeniti.\nCitirajući nekadašnjeg srpskog premijera Zorana Đinđića da od velikih problema treba napraviti male i rešavati ih jedan po jedan, Stojanović je kazao da je problem srpsko-albanskog nesporazuma dosta velik i star.\n"Jedino ukoliko ga razbijemo na manje delove, postoji šansa da postignemo neki napredak. U tom smislu, briselski dijalog, iako izuzetno težak i neprijatan za sve učesnike, ima ogromnu važnost u prevazilaženju mnogih nesporazuma. Mi smo se zbog toga, i nakon svih neslaganja i u saradnji sa predstavnicima međunarodne zajednice, vratili u Skupštinu i Vladu. Pozivam sve da se vratimo malim problemima, jer jedino tako možemo da se nadamo da jednoga dana rešimo i one velike", poručio je Stojanović.\nAmerički profesor Daniel Server, ne želeći da komentariše zakonska i ustavna pitanja, naveo je da je Kosovu potrebna vojska nakon što NATO snage napuste Kosovo, ali i da je potrebno uveriti srpsku zajednicu da ta vojska neće biti upotrebljena protiv njih.\nOn je rekao da uloga Bezbednosnih snaga Kosova treba da bude fokusirana na spoljne pretnje i doprinos međunarodnim misijama.\nPrema Serverovoj oceni, približava se kraj dijaloga u Briselu i bilo bo dobro da se on zaključi, između ostalog, i sa međusobnim priznanjem, što će biti uslov obema zemljama na evropskom putu.\n"Srbija i Kosovo će jednog dana biti saveznici i boriće se zajedno u sklopu stranih snaga. Sada je vreme da počnu pripreme za taj dan", ocenio je Server.


“Dani Vajferta” u Pančevu sredinom juna - TU Magazin\n“Dani Vajferta” u Pančevu sredinom juna\nBy Živka Mutlak on\t Apr 18, 2015 PROMOCIJE, VESTI\nPod sloganom “Mesto odakle je sve počelo”, u Pančevu će 12. i 13. juna biti održana nova gradska manifestacija “Dani Vajferta”, u organizaciji Turističe organizacije Pančeva.\nNjihova namera je da se kroz promociju lika i dela uglednog Pančevca Đorđa Vajferta istaknu turistički, kulturno-umetnički i privredni potencijali grada Pančeva.\nNa toj ideji počivaju napori Turističke organizacije da se u okviru jedne manifestacije i više različitih programskih sadržaja javnost upozna sa bogatim industrijskim i kulturnim nasledjem Pančeva i znamenitim ličnostima koje su u njemu rođene ili živele.\nPutovanjem kroz život i zaostavštinu Đorđa Vajferta, od njegovog rođenja i detinjstva pa sve do poslednjih dana i smrti (1850-1937), u Pančevu će 12. i 13. juna nakratko oživeti davno zaboravljeno vreme pionirskih poduhvata.\nTo se odnosi na prve domaće pivare poznate i u Evropi, rudarske radova o kojima se pričalo i van naših granica, prve bankarske transakcije, značajna ulaganja u umetnost i nauku, i što je najvažnije, nesebična dobročinstava.\nManifestacija “Dani Vajferta” počinje raznovrsnim pratećim programskim aktivnostima već sredinom maja, dok će se centralne aktivnosti održati u srcu starog gradskog jezgra, 12. i 13. juna.


Zašto plan SAD da okupira Kubu i odvoji je od Rusije neće uspeti? | WebTribune\nHome SPEKTAR Zašto plan SAD da okupira Kubu i odvoji je od Rusije neće uspeti?\nPosted date: децембар 25, 2014 In: SPEKTAR\nVesti da će SAD uspostaviti ambasadu na Kubi su iznenadile mnoge tamošnje stanovnike.\nPostojale su naznake da će se to dogoditi, pošto je New York Times u nekoliko editorijala proteklih meseci pozivao na zbližavanje SAD i Kube, navodeći da SAD razmišlja o promeni svoje bezuspešne politike (iako se sugerisalo da će se to dogoditi iduće godine).\nMeđutim, zapadni mejnstrim mediji su već napravili gomilu grešaka pokrivajući ovu temu.\nPrvo, puštanje trojice heroja Kubanske petorke, Antonija, Gerarda i Havijera nakon dugogodišnje robije u zatvoru SAD, trebalo bi da se posmatra kao pobeda za Kubu, koja je uspela da isposluje uslove na častan način koji nije uključivao nikakve kompromise, iako je u pitanju jedna malena država.\nKuba je oslobodila Alana Grosa, američkog preduzetnika, koji je možda radio za CIA-u, ali se nije obavezao na „promenu režima“ koju je anti-Kastro lobi žestoko zahtevao.\nZa mnoge Kubance, oslobađanje trojice heroja predstavlja ličnu i nacionalnu pobedu. Njihova država je priznata kao sila sa kojom se ne treba igrati, a njihova braća se vraćaju kući, vraćajući poverenje u vlast koja nije zaboravila na one koje je poslala u inostranstvo.\nDrugo, čini se da SAD imaju dva strateška cilja zbog kojih se zbližavaju sa Kubom.\nPrvi je izolovanje Rusije i njeno sprečavanje da otvori ustanovu u Lurdesu, ali i onemogućavanje Rusije da dođe do ključnog saveznika koji je toliko blizu obale SAD.\nDrugi cilj je pridobijanje Kube na stranu sankcija koje su nedavno uvedene Venecueli.\nPodsetimo se samo da Kuba i Rusija poseduju bliske odnose već decenijama unazad, koji ne izgledaju kao da će da nestanu (ruski predsednik Putin je nedavno oprostio Kubi 90% njenog duga) i da Kuba pod svojim trenutno jakim ideološkim vođstvom nema nameru da se preda zahtevima SAD niti da se pretvori u kapitalističko društvo preko noći nakon što je pretrpela težak period, uračunavši tu i otuđenje za vreme Jeljcinove Rusije.\nThe Los Angeles Times je požurio da proslavi „uvenuće“ kubansko-ruskih odnosa, ali mnogi Kubanci ipak podržavaju predsednika Putina i kubansko-ruski odnosi se zasnivaju na poverenju, za razliku od američko-kubanskih odnosa.\nČak je i zamenik ruskog ministra spoljnih poslova, Rijabkov, pozdravio oživljavanje američko-kubanskih odnosa verovatno iz razloga što će se time smanjiti pritisak na Rusiju da se stara o potrebama Kube.\nTakođe, ukidanje embarga je još uvek daleko pošto je za to potrebno odobravanje Kongresa SAD kojim trenutno dominiraju republikanci, koji se tradicionalno protive poboljšanju američko-kubanskih odnosa.\nDodatno, treba da se podsetimo da je latinska Amerika postala potencijalna ekonomska sila – zahvaljujući rastućoj ekonomskoj moći Merkosurove ekonomske unije – kojom se ne može lako dominirati, pa se Obamin potez može posmatrati kao menjanje geopolitičke realnosti.\nMeđutim, treba napomenuti da Kuba neće napustiti Venecuelu i da države članice Merkosura, kao što su Brazil, Argentina, Urugvaj i Paragvaj, strogo kritikuju sankcije SAD na Venecuelu koje navode kao „kršenje principa intervencije u poslove drugih država“.\nZa razliku od kapitalističkih država čiji je jedini motiv profit, Kuba poseduje socijalističke ideale koji je vode.\nTreće, podržavaoci Kube u inostranstvu trebalo bi da shvate da ekonomska situacija na Kubi nije nimalo laka i da bi mnogi Kubanci voleli da zarađuju više, da primaju više turista i da imaju bolji pristup robi.\nTo znači da bi Kubanci imali velike koristi od boljih odnosa između SAD i Kube pošto bi zarađivali više, a ekonomija bi se poboljšala.\nMeđutim, uvek postoji mogućnost da će američke korporacije kupiti ostrvo preko noći, kradući tako svu lepotu i šarm Kube i pretvarajući ljude u slabo plaćenu radničku snagu. Međutim, to se neće dogoditi uskoro pošto se Kuba vodi visoko ideološkim faktorima.\nStiven Rozenfeld piše da je Havana postala veća ekonomska fabrika i da bi kompanije iz SAD mogle da joj ponude usluge interneta, ali Fidel nije želeo da prihvati ni učestvovanje evropskih kompanija, a kamoli američkih.\nKuba se pokazala kao prilično rigidna s jedne strane, ali i visoko prilagodljiva s druge strane, čime se objašnjava oživljavanje odnosa sa SAD.\nKada se sve uzme u obzir, i Amerikanci i Kubanci će imati koristi od ukidanja embarga i razmene koja se zasniva na međusobnom poštovanju različitosti, ali stvari su još dosta daleko od toga, iako je predsednik Obama napravio prvi korak u tom pravcu.\nPut za obične Amerikance na Kubu je još uvek zabranjen, iako se mogu odobriti dozvole u slučaju religioznih, društvenih ili porodičnih razloga. Prema rečima New York Times-a, odobriće se slanje većih novčanih pošiljki, Amerikanci će moći da uvoze dobra u vrednosti do 400 dolara (pa i cigare koje vrede 100 dolara), ali i da koriste kreditne kartice.\nČetvrto, još se ni mastilo na sporazumu nije osušilo, a liberalci, koji misle da znaju šta je najbolje za Kubu, već pozivaju na promenu režima na Kubi.\nTreba napomenuti da takvi koraci, ne samo što su idiotski iz ugla onih koji žele promenu režima, nego i ukazuju na to da je kubanska vlada već zažalila što je preduzela ikakve korake. Oni takođe predstavljaju potpunu aroganciju i zloupotrebljavanje položaja.\nNa primer, Kuba se kritikuje zbog toga što ne poseduje besplatnu štampu, iako u SAD i Velikoj Britaniji besplatna štampa jedva da postoji obzirom da korporativni mediji nadjačavaju sve ostale.\nDrugo, kao što sociolog Suhata Fernandes napominje u svojoj knjizi „Predstavljam vam Kubu!“, Kubanci aktivno učestvuju u kritikovanju i izazivanju vlasti kroz filmove, muziku i umetnost.\nTakođe, mnogi u ovom svetu koji se razvija ne mare puno o „demokratiji“ i izboru kandidata kojeg finansira korporacije, već žele da uživaju u rastućem prosperitetu i da dobiju dobre zdravstvene usluge i pristojno obrazovanje. Zanimanje o tome ko je na vlasti je na drugom mestu.\nPeto, kada se uspostavi ambasada SAD u Havani, pod pretpostavkom da će odobravati vize lakše nego sada, moći će se videti boljitak u odnosima između SAD i Kube i poboljšanje ekonomije.\nNameće se pitanje kako će kubanska vlast sprečiti isceniranu revoluciju na Kubi, ali neka to za sada ostane briga kubanske vlasti, koja je do sada sve radila kako treba.\nTakođe, moguće je da će se razgovori između SAD i Kube otegnuti jer Kuba neće biti spremna na kompromis i odricanje od Kubanske revolucije, dok će SAD zahtevati da korporativno preuzimanje malenog ostrva.\nPonovo treba napomenuti da je Kuba uvek bila prilagodljiva i da je uspevala da preživi u veoma teškim uslovima, te je malo verovatno da će se sada predati.\nPredsednik Obama bi trebalo da bude pohvaljen zato što je preduzeo tako racionalan i human korak od kojeg će koristi imati samo SAD i Kuba (ne zaboravite da Obamina administracija još uvek uzrokuje haos u Venecueli, Siriji i Ukrajini).\nZa par godina možemo očekivati normalizaciju američko-kubanskih odnosa i postepene promene na Kubi putem reforma, a ne revolucije, ali da bi se to desilo, SAD moraju napustiti svoje mesijanske i ekonomske ambicije da „promene“ Kubu.\nDžošua Tartakovski (russiainsider)


Matić: 5G još važnija za industriju, zabluda da vise zrači\nTanjug 3. januara 2022. 13:00\nBEOGRAD – Aukcija za dodelu frekvencija za 5G mrežu u Srbiji očekuje se polovinom ove godine, a ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić kaže da je ranije planove vezane za ovaj posao poremetilo izbijanje pandemije korona virusa pre dve godine.\n„Nadam se da ćemo ove godine prvo doneti neophodna zakonska rešenja i novi Zakon o elektronskim komunikacijama, a da ćemo posle toga ući u aukciju spektra za 5G mrežu“, rekla je Matićeva Tanjugu.\nDodaje da je, ipak, još rano govoriti o načinima i konkretnim rešenjima u vezi sa uvođenje ove mreže i konkretnim detaljima.\nO tome će se, ističe ona, razgovarati i na javnoj raspravi koja će biti organizovana na ovu temu.\n„Mi smo i pre dve godine, kada je počelo da se radi na ovom projektu, sarađvali sa međunarodnim organizacijama, institutima, u želji da našu javnost na adekvatan način edukujemo o 5G mreži i da se razbiju neke zablude koje su o njoj postojale. U raspravi koja nam sledi trebalo bi da učestvuju stručni ljudi, naučnici, inženjeri i da odgovore na razne spekulacije u vezi sa posledicama primene ove mreže, te da se postigne društveni koncenzus o ovom pitanju“, navodi ministarka.\nDodaje da je jedna od zabluda bila da je ova mreža izazvala kovid-19, a kao netačnu je navela i tvrdnju da 5G mreža izaziva veće zračenje.\nTo je, kaže Matić, netačno iz jednostavnog razloga jer ona podrazumeva veći broj baznih stanica, a u tom slučaju je opseg manji, a zračenja koja postoje su minimalna i u dozvoljenim granicama.\nPrema njenim rečima, važno je znati da je 5G ili mreža pete generacije, izuzetno značajna pre svega za industriju, a ne građana i da svoje maksimalne kapacitete ispoljava upravo u poljoprivredi, zdravstvu, saobraćaju, logistici, prevozu, auto-moto industriji.\n„Namenjena je prevashodno industriji i omogućava mnogo brži prenos podataka nego 4G mreža, koja je više komercijalna i usmerena na građane“, ističe ona.\nGovoreći o ekonomskim aspektima ovog projekta, navodi da aukcija 5G mreže donosi veliki priliv sredstava u republički budžet, a procena je da bi prodaja 5G spektra ojačala državnu kasu za oko 150 miliona evra.\nReč je naravno o velikoj sumi novca, ali sagovornica Tanjuga ističe da je, od priliva velikog novca, još značajnije da operateri koji uđu u ovaj posao, mrežu na terenu izgrade kako treba, da bi ona stvarno funkcionisala i postigla rezultat koji se od njenog uvođenja očekuje.\n„Radi se o ogromnim ulaganjima koja očekuju mobilne operatere i to ne samo u delu koji se odnosi na kupovinu licence nego i na ulaganja u izgradnju mreže na terenu“, zaključuje ministarka Tatjana Matić.


RAK apeluje na građane da racionalno koriste internet - txtv.ba\nRegulatorna agencija za komunikacije (Agencija) obavještava da se pružanje telekomunikacijskih usluga u Bosni i Hercegovini uglavnom odvija neometano, ali je evidentno povećano korištenje internet saobraćaja. S tim u vezi, Agencija apeluje na građane, korisnike telekomunikacionih usluga, da racionalno koriste internet u okolnostima proglašenog vanrednog stanja/stanja prirodne i druge nesreće, odnosno da korištenje interneta učine racionalnim.\nImajući u vidu da su video sadržaji servisi koji posebno opterećuju kapacitete interneta, Agencija apeluje na njihovo racionalno korištenje. Primjera radi, online nastava se može izvršavati i tekstualnim porukama i razmjenom dokumenata, a poželjno je izbjegavati održavanje videokonferencija između više učesnika u toku trajanja online nastave. Takođe, predavanja nastavnika mogu biti ograničena na deset do petnaest minuta, jer se u suprotnom nepotrebno troše resursi interneta koji su potrebni i za druge korisnike.


Pilaj:Odgovorni za nasilje u Siriji moraju biti izvedeni pred sud\nVisoki komesar UN za ljudska prava Navi Pilaj pozvala je danas međunarodnu zajednicu da učini sve što je moguće kako bi odgovorni za nasilje u Siriji bili izvedeni pred lice pravde, uključujući i one koji su napali posmatrače UN.\nObraćajući se učesnicima 20. zasedanja Saveta za ljudska prava UN koje je danas počelo u Ženevi, Pilaj je pozvala međunarodnu zajednicu da "prevaziđe podjele i radi na tome da se okonča nasilje i kršenje ljudskih prava" u Siriji.\n"Moramo takođe da učinimo sve što je u našoj moći da se na odgovornost pozovu oni koji čine nasilje, uključujući i one što su napali posmatrače UN", izjavila je bivša sutkinja Međunarodnog krivičnog suda.\nOna je još jednom pozvala režim u Damasku da prekine nasilje nad civilnim stanovništvom u Siriji i optužila sirijsku vlast da je odgovorna za zločine protiv čovječnosti.\n"Sirijska vlada mora odmah da prestane da koristi teško naoružanje i da prekinue da bombarduje stambene četvrti, jer su to zločini protiv čovječnosti i drugi ratni zločini", rekla je Pilaj.\nŠef posmatračke misije UN-a u Siriji, general Robert Mod izjavio je u subotu da će ta misija biti privremeno suspendovana zbog sve većeg nasilja u zemlji.\nIstovremeno, sirijske snage su na terenu danas nastavile da bombarduju pobunjenički grad Homs, a nastavljene su i vojne operacije u oblastima oko Damaska.\nPrema podacima UN, od marta prošle godine, kada su počeli protesti protiv sirijskog predsednika Bašara Al Asada, u Siriji je poginulo više od 10.000 ljudi.


Ničić: Jesenji vašar u Zaječaru odobren, Gitarijada do kraja meseca – RADIO TELEVIZIJA BOR\nNičić: Jesenji vašar u Zaječaru odobren, Gitarijada do kraja meseca\nZAJEČAR – Štab za vanredne situacije grada Zaječara na dnevnom nivou razmatra aktuelnu epidemiološku situaciju, a prema oceni Zavoda za javno zdravlje, zaječarskog Zdravstvenog centra i Štaba, u poslednjih deset dana rezultati su zabrinjavajući.\nPrema poslednjem preseku, na osnovu 132 PCR i Ag uzorka u Zaječaru je još 37 covid-19 pozitivnih osoba, što predstavlja 28 procenata od broja testiranih. Na Infektivnom odeljenju, koje je trenutno jedino u covid sistemu, smešteno je 27 obolelih, od kojih je 15 pacijenata na kiseoničkoj potpori.\nŠto se vakcinacije tiče, Zaječar je do 42 odsto vakcinisanih došao vrlo brzo, ali dva meseca kasnije još uvek nije vakcinisana polovina punoletnog stanovništva. Štab za vanredne situacije stalno apeluje na ljude da se vakcinišu imajući u vidu da od 6. do 8.septembra predstoji i jesenji Vašar čije je održavanje Štab nedavno odobrio.\nDodatni rizik predstavlja i Gitarijada koja će biti održana ovog meseca, a čiji će se tačan datum održavanja znati do kraja nedelje.\nTags: bosko nicic, epidemiološka situacije, gitarijada, jesenji vašar, korona, kovid 19, vakcinacija, Zaječar\nPrevious Osnovna škola u Majdanpeku ponela ime Mihajla Sporića\nNext Počela zamena oštećenih saobraćajnih znakova u Boru


Završen projekat "Saradnja i kultura za budućnost" - Portal Drina Press\n2. februara 2021. 2. februara 2021. Aktivizam Žene\nKroz projekat “Saradnja i kultura za budućnost” koji je realizovalo UŽ “Maja” iz Kravice u saradnji sa partnerskim organizacijama „Priroda“ iz Bratunca, „Vila“ iz Ljubovije i „Kisjele vode“ iz Bijelog Polja, realizovane su trodnevne aktivnosti.\nProjekat je imao za cilj povećanje tolerancije, dijaloga i povjerenja kroz promociju suživota i uvažavanja različitosti između različitih društvenih grupa i naroda tri grada Bratunca, Ljubovije i Bijelog Polja\nNakon sedam mjeseci trajanja projekta, Nada Marković predsjednica UŽ “Maja” iz Kravice, koje je i nosilac projekta kaže, da je želja svih nastavak saradnje.\nPrema njenim rečima osim ekonomskog jačanja žena u okviru projekta se radi i na uspostavljanju međuljudskih odnosa.\n”Kroz ovaj projekat smo formirali jednu mrežu za građenje bolje budućnosti koja se u periodu pred nama može ogledati u razvoju seoskog turizma, formiranju zadruga i drugim oblastima”, rekla je Markovićeva.\nProjekat ”Saradnja i kultura za budućnost” dio je zajedničkog Regionalnog programa ”Dijalog za budućnost – unapređenje dijaloga i društvene kohezije u i između Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Srbije“, koji sprovode UNDP, UNICEF i UNESCO, a finansira ga Fond UN-a za izgradnju mira (UN PBF).


Katnić: Kriminalci u tri navrata odnijeli oko tri tone kokaina iz Slobodne zone u Baru | PCNEN\nKatnić: Kriminalci u tri navrata odnijeli oko tri tone kokaina iz Slobodne zone u Baru\nObjavljeno: 14.01.2022, 13:15h\nGlavni specijalni tužilac Milivoje Katnić je kazao na današnjoj konferenciji za novinare da su članovi kriminalne grupe 2. juna, 2. avgusta i 14. oktobra uspjeli da odnesu oko tri tone kokaina iz Slobodne zone u Baru.\nKazao je da je u jednom od ta tri slučaja poručilac banana u kojima je bilo I droge bila podgorička kompanija ‘Voli’.\nOn je rekao da se to desilo zato što dio policije i oni u Specijalnom državnom tužilaštvu (SDT) djeluju “kao na okupiranoj teritoriji”. “Ozbiljan propust se desio u obavještajnoj zajednici Crne Gore”, rekao je Katnić.\nDanas je rečeno da je SDT podnijelo krivičnu prijavu protiv Đoka Drobnjaka, koji je osumnjičen da je manipulisao kontejnerima u kojima se nalazio kokain i javljao brojeve kontejnera članovima kriminalne grupe.\nJoš nekoliko osoba iz Crne Gore je učestvovalo u krijumčarenju kokaina i radi se na njihovoj identifikaciji, kazao je specijalni tužilac Miroslav Turković.


Protivraketni štit u Poljskoj : Nadlanu.com\nProtivraketni štit u Poljskoj\nObjavljeno 27. avg 2008. / 11:21:49\nVARŠAVA, 15. avgust 2008. (FoNet) - Poljska je u četvrtak uveče potpisala sporazum sa SAD kojim je dogovoreno da deo kontroverznog američkog protivraketnog sistema bude postavljen na njenoj teritoriji.\nSAD tvrde da će taj sistem zaštiti i Ameriku i Evropu od balističkih napada iz, kako ih opisuje, "otpadničkih zemalja na Bliskom istoku".\nRusija, međutim, tvrdi da će štit u istočnoevropskim zemljama samo započeti novu trku u naoružanju.\nPosle 18 meseci dugih i povremeno mukotrpnih pregovora, sporazum je potpisan u Varšavi.\nTo je na poljskoj televiziji objavio predsednik Donald Tusk, koji je rekao je da je Vašington pristao na najvažniji zahtev Poljske - da u zamenu za postavljanje deset raketa u bivšoj vojnoj bazi na obali Baltičkog mora Amerikanci potpomognu modernizaciju poljskih oružanih snaga, i uz prateći kontingent svojih vojnika postave protivraketni sistem Patriot i ojačaju poljsku protivvazdušnu odbranu.\nSporazum će sigurno naljutiti Ruse, koji tvrde da protivraketni štit može da bude upotrebljen i protiv njih.\nŠef ruske diplomatije, Sergej Lavrov je već otkazao planiranu posetu Poljskoj, koja je ovim pokazala da za najveću pretnju po sopstvenu bezbednost smatra Rusiju - a ne Iran, kao što je to slučaj sa Amerikancima.\nPoljska kaže da je posle sukoba u Gruziji, Vašington "konačno prihvatio njen način razmišljanja".\nAmerikanci, pak, tvrde da sporazum nema veze sa krizom u Gruziji i da njihov sistem nije uperen protiv Rusije iako iako, kažu analitičari, Vašingtonu jeste stalo da posle najnovijih događaja pošalje signal svojim saveznicima da je spreman da ustane u njihovu odbranu, prenosi BBC u programu na srpskom jeziku.


Korać: Disciplinska komisija nenaviknuta na pune tribine\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Korać: Disciplinska komisija nenaviknuta na pune tribine\nNovi Pazar – Portparol fudbalskog kluba Novi Pazar Redžep Korać ocjenio je posle današnje kazne ovom superligašu da se Disciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije “teško navikava na sliku punih tribina” na stadionima u Srbiji.\n“Na žalost, u utakmici sa direktnim konkurentom u borbi za opstanak nećemo imati podršku naših navijača. S druge strane, očekujem da će ova kazna djelovati na mali broj neodgovornih pojedinaca koji prave neshvatljive ispade na sportskim borilištima”, rekao je Korać radiju Sto plus.\nDisciplinska komisija je ranije danas kaznila Novi Pazar zbog nereda koje su pravili navijači tog kluba na utakmici 18. kola Super lige sa Vojvodinom, pa će ovaj superligaš sljedeću utakmicu na svom terenu, protiv Javora, odigrati pred praznim tribinama.\nNovopazarski superligaš danas je kažnjen i novčano sa 500.000 dinara, dok je član stručnog štaba ove ekipe Izet Ljajić suspendovan sa naredne četiri utakmice.\nPodsjećamo da je Disciplinska komisija kaznila Novi Pazar i zbog nesportskog ponašanja navijača na utakmici 17. kola Super lige protiv Rada na Banjici, pa klub neće organizovano voditi svoje navijače na još tri naredna gostovanja.


UN: Sve strane u Istočnoj Guti počinile ratne zločine - Sputnjik Srbija\nUN: Sve strane u Istočnoj Guti počinile ratne zločine\n14:48 20.06.2018 Preuzmite kraći link\nIstražna komisija UN za Siriju saopštila je da su sve strane počinile ratne zločine i zločine protiv čovečnosti tokom petogodišnje opsade Istočne Gute.\nU izveštaju koji će zvanično biti predstavljen 26. juna na 38. sednici Saveta za ljudska prava UN navodi se da se „borbe za ponovno zauzimanje Istočne Gute karakterišu kao ratni zločini koje su počinile sve strane“.\nKomisija je izjavila je da su vladine snage u Siriji namerno onemogućavale prolazak humanitarnih konvoja na neke opkoljene teritorije Istočne Gute.\nU izveštaju se navodi da su međunarodne organizacije, uključujući i UN, morale da dobiju odobrenje vlade pre pružanja humanitarne pomoći, koja je „obično“ bila odbijena.\nIstražitelji su osudili žestoko bombardovanje i namerno izgladnjivanje 265.000 ljudi u Istočnoj Guti, dok je oko 20.000 pobunjeničkih boraca u opkoljenom području, od kojih su neki pripadali terorističkim grupama, gađalo prestonicu Damask.\nIzveštaj Komisije za Siriju UN, koji je predvodio Paulo Pinjeniro, zasnovan je na 140 razgovora, fotografijama, video-snimcima, satelitskim snimcima i lekarskim podacima.\nEksperti UN su izneli dokaze da je hlor korišćen bar četiri puta ove godine i dodali da su istrage o tome u toku.\nkomisija, ratni zločini, UN, Sirija


Usvojen Zakon o unutrašnjem dugu Srpske – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nMinistar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija rekao je da su zakonske izmjene neophodne zbog novonastale prakse sudova iz Federacije BiH /FBiH/, radi očuvanja stabilnosti budžeta Srpske.\nUsvojen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji javnog sektora Republike Srpske, kojim se uređuju ciljevi i proces finansijske revizije, kao i provođenje revizije učinka.\nRazlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u potrebi daljeg razvoja i podizanja kvaliteta rada Glavne službe za reviziju, a radi unapređenja sistema upravljanja javnim sredstvima.\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je i Zakon o jedinstvenom sistemu za multilateralne kompenzacije i cesije, kojim se uređuje pravni okvir za njihovo provođenje i prodaju potraživanja u Srpskoj.\nRazlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u potrebi poboljšanja likvidnosti realnog sektora Republike Srpske.\nParlament Srpske usvojio je odluku o dugoročnom zaduživanju Srpske za 2014. godinu, kojom je predviđen maksimalan iznos zaduženja od 254 miliona KM radi obezbjeđenja sredstava za finansiranje budžetskih izdataka u ovoj godini.\nTegeltija je rekao ranije da je ovom odlukom predviđeno da se sredstva mogu pribaviti kreditnim zaduženjima kod Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke, emisijom dugoročnih hartija od vrijednosti i kreditnim zaduženjem kod domaćih finansijskih institucija i društava.\nUsvojena je odluka o dugoročnom zaduživanju Republike Srpske za realizaciju projekta “Dositej”, odnosno informatičkog opremanja škola u Srpskoj u iznosu od devet miliona KM.\nUkupan iznos sredstava kredita obezbijediće se kod domaćih finansijskih institucija i društava koji su po zakonu ovlašteni za obavljanje tih poslova, navodi se u obrazloženju ove odluke.\nOva kreditna sredstva odobravaju se Republici Srpskoj pod sljedećim uslovima: maksimalan rok otplate do četiri godine, maksimalan period odgode plaćanja godinu dana, maksimalna visina kamatne stope do sedam odsto godišnje i uz minimalne ostale troškove realizacije zaduženja.\nSjednica Narodne skupštine Republike Srpske biće nastavljena u utorak, 4. marta, s početkom u 10.00 časova.