Počinje isplata 10.000 dinara za zdravstvene radnike | Biznis.rs\n14.1.2022 10:17 Autor: Redakcija Biznis.rs 4\nZdravstveni radnici dobiće po 10.000 dinara jednokratne novčane pomoći, što je nastavak kontinuirane podrške zdravstvenim radnicima, ali i način da im država još jednom...\nU petak, 14. januara, 122.462 zdravstvenih radnika u Srbiji dobiće novčanu pomoć u iznosu od po 10.000 dinara, prenosi RTS.\n“Reč je o zdravstvenim radnicima koji su zaposleni u zdravstvenom sistemu, u vojno-zdravstvenim ustanovama, u zavodima za izvršenje krivičnih sankcija, ustanovama socijalne zaštite čiji se rad finansira sredstvima iz budžeta, Zavodu za sport, Zavodu za zdravstvenu zaštitu radnika Železnica Srbije“, rekao je Mali, a saopštilo Ministarstvo finansija.\nOsim kroz jednokratna davanja, Vlada Srbije podržava zdravstvo i kroz redovna povećanja plata. U novembru su plate medicinskih sestara povećane za 15 odsto, a lekara za 10 procenata, naveo je Siniša Mali.\nPrema rečima Siniše Malog, ostali zaposleni u javnom sektoru od 1. januara ove godine su dobili povećanje plata od sedam odsto.\nOn je podsetio i da će, osim zdravstvenih radnika, koji će dobiti po 10.000 dinara, penzioneri dobiti po 20.000 dinara 10. februara, a svi mladi od navršenih 16 do navršenih 29 godina dobiti po 100 evra u dinarskoj protivvrednosti.\nUsvojen predlog zakona za novčanu pomoć mladima\nPrijave za 100 evra pomoći za mlade počinju 15. januara\n„Sa merom pomoći za mlade i sa 20.000 dinara koje će penzioneri dobiti, dolazimo do toga da su sva tri paketa pomoći države za ublažavanje posledica pandemije vredna ukupno oko 8,7 milijardi evra, odnosno oko 18 odsto BDP. To su ogromna sredstva i odličan pokazatelj stanja javnih finansija naše zemlje. To je potvrda da je naša država jaka i stabilna i da uvek brine za građane“, zaključio je Mali.\nNOVČANA POMOĆ POMOĆ DRŽAVE VLADA SRBIJE ZDRAVSTVENI RADNICI\nU ČETVRTAK POČINJE ISPLATA DRUGOG MINIMALCA Više od milion radnika dobija po…\nDRŽAVA ISPLAĆUJE DRUGI MINIMALAC Oko milion zaposlenih dobija po 30.000 dinara\nTREĆI MINIMALAC U UTORAK NA RAČUNIMA Država isplaćuje pomoć za više od milion radnika\nStvarno su zaslužili… I mnogo više!\nZasluzili su i mnogo vise,tj vecina njih koja stvarno radi krvnicki svoj posao


Svim pripadnicima sektora bezbednosti će sutra biti isplaćeno po 10.000 dinara\nBroj 1034 /17\n21. decembar 2017. godine\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović izjavio je da je današnjom odlukom Vlada Republike Srbije ispunila obećanje dato svim pripadnicima sektora bezbednosti, kojima će sutra biti isplaćeno po 10.000 dinara.\n„Danas je odlukom Vlade Republike Srbije ispunjeno obećanje koje smo imali prema svim pripadnicima sektora bezbednosti. Pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova, Vojske i Bezbednosno-informativne agencije biće isplaćeno po 10.000 dinara“, rekao je Stefanović.\nMinistar je istakao da država i na ovaj način želi da ukaže dodatno poštovanje prema svima onima koji su donanoćno, i u prethodnoj godini, radili kako bi spustili stopu kriminala i korupcije i obračunali se sa svima koji nameravaju da nanesu neko zlo Srbiji.\n„U potpunosti poštujemo sve što rade ljudi iz sektora bezbednosti, to što rizikuju i žrtvuju svoje živote da bi svi ostali ljudi u Srbiji mogli mirno i bezbedno da žive“, naglasio je Stefanović.\nMinistar je rekao da mu je drago što će odlukom predsednika Republike Srbije i Vlade u narednoj godini plate svih pripadnika sektora bezbednosti biti povećane za 10 odsto.\n„Mislim da je ovo najbolji način da pokažemo koliko uvažavamo ono što rade. Nastavićemo sa njihovim opremanjem, nabavkom novih vozila, uniformi, naoružanja kako bismo i na taj način osnažili i ojačali njihove kapacitete u obračunu sa kriminalom i korupcijom“, naglasio je Stefanović.


Nova akcija proruskih medija i Srpske liste na Kosovu: Svađu zbog nelegalne sječe šume prikazali kao "etnički napad" na Srbe - Istraga .ba\nNa dan referenduma o ustavnim promenama u Srbiji, Srpska Lista zajedno sa pro-ruskim portalom Kosovo Online propagirala je da se desio međuetnički incident na Kosovu.\nNa dan referenduma o ustavnim promjenama u Srbiji, Srpska Lista zajedno sa pro-ruskim portalom Kosovo Online izmislila je da se na Kosovu dogodio međuetnički incident, objavio je thegeopost.\nSuprotno ovoj tvrdnji, Policija Kosova saopćila je da je došlo do napada u mestu Runik, opština Srbica u kojem se siječe šuma za privatne upotrebe.\n„U podne, 16. januara 2022. godine, Policijskoj stanici Srbica je prijavljen i slučaj sa elementima krivičnog dela “napad”. Iz početne istrage i izjave oštećene M.K., saznaje se da kad je žrtva bila u selu Runik u Srbici, srela je osumnjičenog kojeg je od ranije poznavala, gde je tokom razgovora došlo do svađe između njih, a kao razlog je navedeno da je žrtva sumnjala da je osumnjičeni sjekao šumu u privatnom vlasništvu“, navodi se u saopštenju kosovske policije.\nTakođe se navodi da je kontaktiran postupajući tužilac te da je osumnjičeni pušten na slobodu u redovnoj proceduri.\n„Povodom slučaja su preduzete intenzivne istražne mjere, identifikovan je i uhapšen osumnjičeni B.S., a saslušan je i svjedok ovog slučaja”.\nZa sve preduzete mjere kontaktiran je postupajući tužilac, koji je predložio da se slučaj inicira i istražuje za krivično delo „napad“.\nNakon obavljenog razgovora, osumnjičeni je, po nalogu tužioca, pušten na slobodu u redovnoj proceduri, navedeno je dalje u saopštenju.\nMeđutim, takozvana Kancelarija za Kosovo u Vladi Srbije izjavila je da je „Milan Kovačević iz Srbice napadnut jer ima srpsko ime, prezime i kapu”.\nReagovala je i Srpska lista rekavši da je „ovaj napad direktna posljedica antisrpske politike Prištine”.\nIste reakcije objavio je i srpski medij sa proruski medij Kosovo Online.\nKako navodi ovaj portal, “napad mladića u Srbici je akcija protiv Srba koji služi kao gorivo za albanske ekstremiste”.\nPolicija Kosova demantovala je na tvrdnje koje navodi Srpska lista, a koje je objavio portal Kosovo Online. Iz Policije Kosova su saopštili da su gore navedene tvrdnje, laž.\n“Policija Kosova sa ciljem tačnog informisanja javnosti o nekim člancima objavljenim danas (17.01.2022) na nekoliko različitih portala, koji se pozivaju na izjave Srpske liste da je u selu Runik u Srbici napadnuto lice M.K, i prema njihovim riječima, ovaj napad je antisrpski, reaguje na ove neistinite vijesti“, objašnjava policija.\nDo sada je takve strategije koristila Srbija, sa svojim saveznicima poput Srpske liste i Kosovo Online, s ciljem da se ovakvi slučajevi prikazuju lažno pred međunarodnom zajednicom i posebno na sjednicama Savjeta bezbjednosti UN-a, kao slučajevi etničkih napada na Srbe.\nU Srbiji je održan referendum o ustavnim promenama.\nSkupština Kosova usvojila je rezoluciju kojom se izrazilo protivljenje da se u zemlji održi referendum o državi Srbiji.\nPrethodni članakKolumna Vildane Selimbegović: Mir, mir, mir, Vučić nije kriv\nNaredni članakAnaliza Senada Avdića: Da li je Narod i pravda samo “Omikron soj” Stranke demokratske akcije?


Poruka ugostitelja Kriznom štabu pred današnju sednicu - NOVA portal\nBiznis Autor:Bojana Milovanovic06. maj. 202107:08 > 07:52\nDanas zaseda Krizni štab koji bi konačno trebalo da dozvoli rad ugostiteljskih objekata i u zatvorenim prostorima. Vlasnici kafića, restorana i klubova na udaru su korona mera već duže od godinu dana, zato one koji odlučuju mole da im precizno objasne i bukvalno nacrtaju sve mere koje treba da se poštuju i da im postepeno produžavaju radno vreme.\nPredsednik Udruženja noćnih barova i klubova Miša Relić za Nova.rs kaže da ugostitelji samo traže jednaka prava za sve: „ako svi rade da radimo i mi, ako niko ne radi nećemo raditi ni mi“.\nSutra zaseda Krizni štab: Šta nas čeka za praznike\nSmatra da bi dozvola da rade i zatvoreni prostori ugostiteljskih objekata značila mnogo za kontinuitet rada ugostitelja.\n„Važno nam je da radimo i kada pada kiša. Ipak, za noćne klubove i barove jedino ima rezona da radimo barem do jedan ujutro. Ne znam koliko je realno da baš u ovom trenutku dobijemo takvu odluku, ali za nas to znači opstanak. Mi verujemo da ćemo do 20. maja dobiti dozvolu da radimo do jedan uutro“, očekuje Relić.\nOn smatra da su zabrane za rad noćnih klubova bezrazložne, jer se pokazalo da zaraza divlja i dok su oni zatvoreni.\n„Mislim da je to empirijski utvrđeno pošto ne radimo duže od godinu dana, a zaraza je divljala sve vreme. Verujem da bi današnja odluka Kriznog štaba da dozvoli rad ugostiljskih objekata u zatvorenim prostorima mogla da bude uvertira za bolje dane ugostitelja i za otvaranje klubova“, optimističan je naš sagovornik.\nOn nadležnima iz Kriznog štaba poručuje da je pre donošenja odluka važno da se konsultuju sa ugostiteljima, kako bi sve mere koje se primenjuju bile potpuno precizne, svima jasne i primenjive.\n„Neka se ugostiteljima tačno objasni šta treba da se poštuje, sa preciznim crtežima kako treba da se postave stolovi, da bi i inspekcije znale šta rade i i da ugostitelji znaju šta rade“, apeluje Relić.\nOn dodaje da je trenutno važeće pravilo da objekti u zatvorenom prostoru mogu da rade ukoliko obezbede 9 metara kvadratnih po osobi za mnoge ugostitelje neizvodljiv i da neće moći da ga ispoštuju.\nRešenje vidi u tome da stolovi budu odmaknuti dva metra – u tom slučaju bile bi zadovoljene epidemiološke mere, a ugostitelji bi imali dovoljno prostora za rad i finansijski opstanak.\nNa prošloj sednici kriznog štaba, najavljeno je da bi ugostiteljima rad u zatvorenom prostoru mogao da bude dozvoljen od 8. maja, ukoliko epidemiološka situacija dozvoli. Juče je od predsednika Srbije Aleksandra Vučića stigla molba da to urade dan ranije.\nkoronavirusKrizni štabUdruženje barova i kluugostitelji


Slovenija će na samitu EU predložiti kandidatski status za BiH\nBeta 17. juna 2022. 17:30\nPremijer Slovenije Robert Golob izjavio je danas da će na na samitu Evropske unije (EU) naredne nedelje predložiti da se status kandidata za članstvo u Uniji dodeli i Bosni i Hercegovini (BiH).\nZavršavajući dvodnevnu „posetu upoznavanja“ s institucijama u Briselu, tokom koje je razgovarao s predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen, a onda i predsednikom Europskog saveta Šarlom Mišelom, novi slovenački premijer je u izjavi za novinare kazao da će Slovenija predložiti da i BiH dobije status kandidata, te pozdravio pozitivno mišljenje Komisije u pogledu statusa Ukrajine i njene evropske perspektive, prenosi Hina.\nGolob je izjavio da što se tiče predloga da uz Ukrajinu i Moldaviju status kandidata dobije i BiH realnost je takva da to može sprečiti i jedna jedina članica, ali da se nada da će „pobediti razum“.\n„Nadam se da će pobediti razum, premda je u prošlosti dolazilo do zloporabe prava veta koje su pojedine članice koristile kao instrument pritiska za vlastite interese koji nemaju nikakve veze s evropskim vrednostima“, rekao je Golob.\nU pismu se Pahor zauzeo za dodelu statusa kandidata u EU Bosni i Hercegovini bez posebnih uslova, utvrdivši da bi to u BiH ojačalo proevropske snage, te ubrzalo dinamiku prilagođavanja te države evropskim normama.\nBugarska vlada podnela ostavku, Kiril Petkov ostaje kandidat


Evropska komisija i zvanično predložila kraj prodaje SUS automobila u EU 2035. godine - Auto Republika\nEvropska komisija traži da se 2035. godine zaustavi prodaja vozila koja koriste termičke agregate i pređe na alternativne automobile.\nPredlog Komisije je samo deo šireg plana za smanjivanje emisije štetnih gasova u EU za najmanje 55% do 2030. godine. Predlaže se da se od 2035. godine na tržištu mogu prodavati samo električni automobili, kao i oni drugi sa nulta emisijom izduvnih gasova.\nKako bi se do ovoga i stiglo birokrate iz Brisela predlažu kombinaciju podsticajnih mera uz strožije emisione norme za sve nove automobile, tako da se progresivno pomera granica dozvoljene količine izbačenih gasova da bi na kraju 2035. godine bilo dozvoljena emisija od 0 grama!\nEvropska komisija će predložiti i niz mera u vezi sa daljim jačanjem i uvećavanjem neophodne infrastrukture za punjenje električnih vozila, kao i za dopunu vodonika. Šta više, predlažu da se na auto-putevima zemalja članica Unije postave odgovarajući brzi punjači na svakih 60 km, a pumpe za vodonik na svakih 150 km.\nTrebalo bi imati u vidu da je ovo samo predlog, a ne i konačna odluka, kao što su to pompezno preneli pojedini mediji, kako domaći tako i oni strani. Kako bi predlog dobio bilo kakvu pravnu snagu, neophodno je da ga odobre i Savet ministara EU, kao i Evropski parlament.\nOsim toga, o ovom predlogu izjasniće se i nacionalni parlamenti svih zemalja članica, te je jasno da će predlog teško preživeti ovaj dug i mukotrpan proces odlučivanja u svom izvornom stanju. Pre svega jer su Francuska i Nemačka već izrazile neslaganje sa Evropskom komisijom oko datuma zaustavljanja prodaje SUS automobila.\ntags: EU evropska komisija zabrana prodaje SUS automobila\nprevious Volkswagen Golf u Americi će koštati od 29.545 dolara\nnext Kraj za BMW i3 u Australiji


Govoreći na trećem panelu "Predstojeći samit EU i Zapadnog Balkana u Sofiji: nade i očekivanja", kojim je završena međunarodna konferencija "Zapadni Balkan na novoj geopolitičkoj raskrsnici: između unutrašnjih problema i evropskih integracija", Vlajkov je rekao da je vrlo dobro što je za vreme predsedavanja Bugarske prebačen fokus EU na Zapadni Balkan.\nDodao je da bez obzira na probleme sa kojima se suočavaju te zemlje, ukoliko budu posvećene reformama, uspeće u integraciji u istu porodicu – evropsku.\n"Vrlo sam zadovoljan da smo bili u poziciji da prebacimo fokus EU na Zapadni Balkan i Srbiju, jer moramo da radimo na budućoj povezanosti, moramo da radimo i sa stanovišta Srbije i sa EU. Pre godinu dana nije bilo moguće zamisliti da će se održati samit kao što će biti ovaj u Sofiji i srećni smo što smo uspeli da ubedimo i ostale članice da je EU kompletna priča uz zemlje Zapadnog Balkana", naveo je Vlajkov.\n"Reforme su bolne, ali ljudi treba da shvate da je to za bolji život građana. Sa druge strane, veoma je važno da zemlje EU shvate koliko je važno da imamo šest novih zemalja, da će to obezbediti stabilnost u regionu i doneti Uniji 20 miliona ljudi za zajedničko tržište. To je dobro i za EU i za zemlje Zapadnog Balkana", istakao je Vlajkov.\nNaglasio je da je siguran da zemlje Zapadnog Balkana i same žele da ispune kriterijume, te da je indikativan datum 2025. godine najveća motivacija i za Srbiju i ostale zemlje Zapadnog Balkana da to što pre učine.\n"Što se Bugarske tiče očekivanja su da će samit potvrditi političku volju da nastavimo u sledećih nekoliko godina da radimo zajedno na tome da svi postanemo članovi iste porodice – evropske. Radimo naporno na tome, jer nije moguće da budemo zajedno ako nismo povezani, ne samo saobraćajem, već moramo biti povezani ljudima, posebno mladim ljudima, zatim obrazovanjem i svim drugim sferama", poručio je Vlajkov.\nŠefica Političkog odeljenja Delegacije EU u Srbiji Nora Hajrinen navela je da je samit prilika da zemlje učesnice razmisle o posvećenosti evropskim vrednostima, kao i da se na neki način obavežu na određene ciljeve koje treba ostvariti.\n"Pomeramo se i možda Strategija 2025 može postati realnost", rekla je Hajrinenova.\nNekadašnji ambasador Srbije pri EU Duško Lopandić istakao je da je bilo više pokušaja poslednjih godina da se napravi ovakav samit, ali da se to nije desilo jer u tom trenutku nije bilo dovoljno saglasnosti u vezi sa proširenjem EU među članicama.\nRekao je da je već najavljeno da će se samit ponovo održati za dve godine u Hrvatskoj, te da je to pozitivan znak, kao i to što je većina članica prihvatila predloge Evropske komisije iznete u Strategiji 2025.\n"Dete koje dođe na svet zaslužuje dobrodošlicu, ne uvrede


Poprište današnjih incidenata u Kaliforniji.\nNajmanje 14 ljudi je ubijeno a 17 ranjeno kada su trojica napadača otvorila vatru u centru za obuku hendikepiranih osoba u mestu San Bernardino u Kaliforniji, udaljenom oko sat vožnje istočno od Los Andjelesa.\nNekoliko sati kasnije, policija je ubila jednog osumnjičenog a uhapsila jednu osobu, nakon što je zaustavila terensko vozilo kojim su napadači pobegli. U toku je operacija hapšenja preostalog napadača u jednom naselju blizu mesta gde se odigrala pucnjava.\nŠef policija San Bernandina, Džerod Burguan, izjavio je da su napadači došli u centar za obuku "spremni da ubiju" i da su nosili puške. On je pucnjavu opisao kao "čin domaćeg terorizma" ali je dodao da ne zna šta je mogao da bude motiv za napad. Takodje nije naveo da li su poginuli i ranjeni radili u centru ili su bili klijenti koji su dolazili na obuku.\nJedan zvaničnik FBI na mestu napada izjavio je da istražitelji ne znaju u ovom trenutku da li je napad povezan sa medjunarodnim terorizmom.\nMesto u kome se odigrala pucnjava, Inland Regional Center, osnovano je pre više od 40 godina da bi se pomagalo osobama sa problemima u razvoju.\nPredsednik Obama je u izjavi za TV mrežu Si-Bi-Es izjavio da Sjedinjene Države imaju obrazac masovnih pucnjava koji ne postoji nigde drugde u svetu. On je dodao da je moguće preduzeti korake da zaštiti bezbednost Amerikanaca, dodajući da zvaničnici na svakom nivou vlade treba da se ujedine i saradjuju na dvostranačkoj osnovi kako bi ovakve pucnjave postale retki incidenti umesto uobičajene pojave u SAD.\nDvoje vodećih kandidata u američkoj predsedničkoj trci reagovalo je na Tviteru. Demokrata Hilari Klinton poručila je da "odbija da prihvati ovo kao normalu" i dodala da se mora preduzeti akcija da bi se odmah zaustavilo oružano nasilje."\nDok detalji o napadu još pristižu, republikanac Donald Tramp ocenio je da situacija deluje "veoma loše" i poželeo sreću policajcima na mestu dogadjaja.\nPucnjava u Kaliforniji dogodila se manje od nedelju dana pošto je jedan naoružani muškarac ubio troje ljudi a ranio devet u klinici organizacije "Planirano roditeljstvo" u Kolorado Springsu u Koloradu. U oktobru je napadač ubio devet osoba u koledžu u Oregonu a u junu je mladi belac ubio devetoro crnaca u crkvi u Južnoj Karolini.


Studentski sport u Srbiji – žrtva birokratije\nNiški aerodrom – pitanje kvaliteta donirane opreme od strane države\nFinansiranje studentskih organizacija u Novom Sadu\nOdlazak lekara i medicinskog osoblja iz Srbije – tema koja se izbegava?\nRealizacija projekata u okviru Lokalnog akcionog plana politike za mlade grada Novog Sada\nStudent – radni čovek\nCategories Select Category Beograd (6) Niš (6) Novi Sad (7) Studentski radovi (19)\nPublished by Partneri Srbija on September 8, 2019\nAutori: Anđela Perić, Ilija Živković Dok u Americi mnogi upisuju fakultet kako bi ostvarili što bolju sportsku karijeru, i to se smatra najefikasnijim načinom za dostizanje najviših ciljeva, mnogi studenti na našim univerzitetima uopšte nisu ni upoznati sa time da je moguće uporedo baviti se sportom i studirati, i da postoje sportske ekipe na njihovim fakultetima. Analizirajući Statistiku nacionalnog sporta…\nNastavite sa čitanjem Studentski sport u Srbiji – žrtva birokratije\nPublished by Partneri Srbija on September 7, 2019\nAutori: Tijana Nikolić‚ Aleksandra Malko, Aleksa Nikolić Beograd je jedan od najzagađenijih gradova na svetu, prema rang listi Svetskog indeksa kvaliteta vazduha. Agencija za zaštitu životne sredine tvrdi da su ti podaci deo sistemske greške i pogrešnih parametara. Prilog istražuje koliko su nam i da li su nam dostupne informacije o kvalitetu vazduha i kakav vazduh udišemo. U okviru projekta „Budućnost…\nNastavite sa čitanjem Kvalitet vazduha u Beogradu\nAutori: Nikolija Čodanović, Aleksa Tešić Studentske evaluacije propisane su Pravilnikom o studentskom vrednovanju predagoškog rada nastavnika i saradnika koji je doneo Univerzitet u Beogradu. U očima studenata one predstavljaju samo formalnost, dok je nastavnom osoblju ocena sa anketa jedan od kriterijuma za izbor u više zvanje. U okviru projekta „Budućnost slobode informacija u Srbiji“, koji od 2018. godine Partneri Srbija sprovode u saradnji sa Biroom…\nNastavite sa čitanjem Studentske evaluacije\nAutori: Lenka Tanasković, Nikola Kostić Prilog se bavi radom studenata Univerziteta u Beogradu, njihovim položajem na tržištu rada i izazovima sa kojima se suočavaju kad se zaposle. Prilog takođe pokazuje koja je uloga omladinskih zadruga u studentskim poslovima. U okviru projekta „Budućnost slobode informacija u Srbiji“, koji od 2018. godine Partneri Srbija sprovode u saradnji sa Biroom za društvena istraživanja (BIRODI) i Pravnim skenerom a uz finansijsku podršku…\nNastavite sa čitanjem Student – radni čovek\nKako do nove železničke stanice “Prokop”?\nAutori: Đurđa Marković, Miloš Marković Pristupačnost nove glavne železničke stanice „Prokop“ predstavlja veliki problem za građane Beograda i turiste koji dolaze i prolaze kroz našu zemlju. Prilog pokazuje da se do stanice teško dolazi gradskim prevozom, a i kad se do nje stigne pristupačnost kolosecima je takođe komplikovana. U okviru projekta „Budućnost slobode informacija u Srbiji“, koji od 2018. godine Partneri Srbija sprovode u…\nNastavite sa čitanjem Kako do nove železničke stanice “Prokop”?\nKvalitet nastave u velikim grupama\nAutori: Jagoš Ristić, Dušan Radujko Unapređenje interaktivnosti nastave predstavlja okosnicu savremenih strategija razvoja visokog obrazovanja. “Studiranje fokusirano na studente” je osnovna smernica, vodeći princip Evropskog prostora visokog obrazovanja. Uprkos ovome, na mnogim fakultetima društveno-humanističkih nauka ne postoje uslovi za interaktivni rad. Maksimum od 70 studenata u grupi za vežbe je već visok, ali i on se često prevazilazi. Prilog se…\nNastavite sa čitanjem Kvalitet nastave u velikim grupama\nDisciplinske komisije na fakultetima\nAutori: Jovan Ristić, Miloš Prelić Prilog istražuje rad disciplinskih komisija na društveno-humanističkim fakultetima Beogradskog univerziteta i pokazuje da pitanje disciplinskih komisija i prepisivanja na fakultetima i dalje predstavlja nedovoljno uređenu oblast za akademsku zajednicu. U okviru projekta „Budućnost slobode informacija u Srbiji“, koji od 2018. godine Partneri Srbija sprovode u saradnji sa Biroom za društvena istraživanja (BIRODI) i Pravnim skenerom a…\nNastavite sa čitanjem Disciplinske komisije na fakultetima\nPublished by Partneri Srbija on September 6, 2019\nAutori: Jelena Stojanović, Ivana Đokić Razlozi za preuzimanje aerodroma Konstantin Veliki od strane države analizirani su u prethodnih godinu dana od strane mnogih srpskih medija. Izjave zvaničnika na ovu temu dovedene su u pitanje i mnogo pre samog preuzimanja rukovodstva niške vazdušne luke, izazivajući nepoverenje gradjana u menadžerske sposobnosti države i u obećanja o ulaganjima. Krajem juna 2018. godine gradska…\nNastavite sa čitanjem Niški aerodrom – pitanje kvaliteta donirane opreme od strane države\nUdarne rupe – hronični niški problem\nPublished by Partneri Srbija on September 5, 2019\nAutori: Luka Spasić, Stefan Veličković U poslednjih nekoliko decenija u Srbiji je očigledan problem dotrajale putne infrastrukture, dok se nadležni organi hvale izgradnjom novih kilometara autoputeva. Potpuno je logično postaviti pitanje zbog čega se onda ne održavaju gradski i lokalni putevi? Posmatrajući medije čini se da je Niš najviše pogođen ovim problemom, pogotovo tokom i nakon zimskog režima održavanja puteva. (Ne)odgovorna…\nNastavite sa čitanjem Udarne rupe – hronični niški problem\nInkluzija: Uključi se, poveži se, slavi različitost\nAutori: Nevena Milojević, Ana Petrović Osobe sa invaliditetom suočavaju se sa brojnim problemima i diskriminiacijom u našem društvu. Poseban problem jesu deca sa invalidietom, koja se već od ranog detinjstva suočavaju sa svim otporima koje društvo pokazuje prema njima. Iz tog razloga sasvim je opravdano postaviti sledeća pitanja: Da li znamo kako da živimo jedni sa drugima? Odakle nam pravo…\nNastavite sa čitanjem Inkluzija: Uključi se, poveži se, slavi različitost


Indeksi Financial Times-a\nForex Stock Exchange Forum » Forex i Berza Forum » Edukacija o Trgovanju na Berzi » Indeksi Financial Times-a\n1 Indeksi Financial Times-a Sun Dec 21, 2014 12:09 pm\nKretanje cena akcija na londonskoj berzi prati specijalizovani list Financial Times. Ovi indeksi su ujedno i jedni od najpoznatijih indeksa u svetu. Financial Times je konstruisao veliki broj indeksa, od kojih su najpoznatiji:\n• FT indeks za 30 akcija\n• FT indeks za 100 akcija\n• FT indeks svih akcija i\n• FT aktuarski indeks\nFinancial Times za 30 akcija prati akcije 30 najsnažnijih kompanija iz Velike Britanije, uzimajući 100 kao bazni koeficijent. Svaka promena ovih indeksa ima veliki uticaj na „raspoloženje na berzama“.\nFinancial Times indeks za 100 akcija je ustanovljen sa baznim koeficijentom 1000. On prati kretanje cena 100 najvećih kompanija u Velikoj Britaniji. Mada se radi o ritanskom indeksu, šest od prvih deset kompanija ima više od 50% poslovanja na međunarodnom tržištu. Posebno je značajan jer je londonska berza poslednja berza koja se zatvara pre otvaranja berzi u SAD, tako da su dnevne transakcije objavljene na njoj veoma značajne za početak trgovine u SAD.\nFinancial Times indeks svih akcija prati kretanje svih akcija koje se kotiraju na londonskoj berzi.\nFinancial Times aktuarski indeks koriste investitori za lakše praćenje portfolia hartija od vrednosti. On prati promene cena za preko 700 akcija, a učešće kompanija je srazmerno njihovoj veličini. To znači da promene u ceni akcija većih kompanija imaju veći uticaj na promenu indeksa nego promene u ceni akcija manjih kompanija.\nPostoje i Financial Times Eurofirst indeksi, koji su namenjeni investitorima koji žele na investiraju u Evropi. Oni su kreirani, pre svega, da bi omogućili trgovinu fjučersima i opcijama, odnosno oni omogućavaju investitorima da snize rizik, povećavaju prinos i restrukturiraju portfolie akcija na njih. Financial Times Eurofirst indeksi se koriste jer bolje pokrivaju tržišta akcija u Evropi.\nNjihovoj većoj primeni doprinosi i činjenica da se za njihovo izračunavanje koristi jasna metodologija. Najznačajniji indeksi ove grupe su FTE indeks 80 i indeks 100.\n» India Offers You a Second Chance to Make Up to 5 Times Your Money\n9 alpari usdjpy N f 26 parabolic 4 Larson TECHNICAL binary estrategia 2 1 Bitcoin 3 macd BANX Forex signals 4xCube 34 xtrade Daily 5 10


MOSKVA - Ruska diplomatija ocenila je da je prenamena Aja Sofije u Istanbulu iz muzeja u džamiju „unutrašnje pitanje” te zemlje. „Smatramo da je to unutrašnje pitanje Turske. Ni mi, niti bio ko, ne treba u to da se meša”, rekao je pomoćnik šefa diplomatije Sergej Verhinin, prenosi agencija Ria Novosti. Prema njegovim rečima, Rusija ipak ističe važnost te lokacije sa stanovišta svetske kulture i baštine, prenosi Beta. Državno veće - najviši upravni sud Turske presudilo je nedavno u korist grupe koja je tražila da se poništi odluka Saveta ministara iz 1934. godine kojom je Aja Sofija pretvorena u muzej, jer sumnjaju u autentičnost potpisa osnivača savremene Turske, Mustafe Kemala Ataturka na tom dokumentu. Crkva Svete Sofije je sagrađena 537, a u džamiju je pretvorena 1453. za\nATINA – Predstavnik grčke vlade Stelios Pecas izjavio je u današnjem intervjuu za SKAI TV da će „Grčka učiniti sve što je u njenoj moći” da turske vlasti snose posledice zbog odluke da Aja Sofiju, spomenik pod zaštitom Uneska, ponovo pretvore u islamsku bogomolju, prenela je grčka nacionalna agencija ANA. Pecas je ocenio da odluka turskog predsednika Erdogana ima međunarodnu težinu i da će tako „prestupničko ponašanje i naneta uvreda imati odgovarajući, uzvratni odgovor”. Predstavnik grčke vlade je ukazao da je „Erdogan napravio istorijsku grešku i razdor koji se mora premostiti”. „Svako ko prekrši međunarodne propise i zakone devijantnim ponašanjem, snosiće štetne posledice”, upozorio je Stelios Pecas. U međuvremenu je grčki premijer Kirijakos Micotakis pokrenuo seriju međunarodnih


21/10/2015 | 15:57\nDruštvo Srbije za odnose s javnošću (DSOJ) organizuje 13. i 14. novembra na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, sedmu međunarodnu konferenciju PRilika 2015 powered by #BUZZNINAMEDIA pod nazivom „Uhvati dobar PRavac”. Cilj ovogodišnje konferencije PRilika jeste da ponudi odgovore na aktuelna pitanja iz struke, kako se uspešno suočiti sa promenama i ići u korak sa trendovima.\nNa ovogodišnjoj konferenciji, DSOJ će ugostiti renomirane predavače iz Evrope i regiona, a između ostalih i vodeće međunarodne komunikacione stručnjake kakvi su Yogesha Joshia, predsednika ABCI, prof. Jose Cordeiru sa Singularity univerziteta i Bernadettu Gutmann, UNICEF Geneva.\nNa PRilici će učesnici moći da čuju i neke od uspešnih regionalnih i domaćih stručnjaka u oblasti komunikacija poput Danijela Koletića, CEO, Apriori komunikacije Hrvatska, Gordanu Bekčić-Pješčić, savetnicu pri Kancelariji za saradnju sa civilnim društvom Vlade Republike Srbije; Rajka Šebeka, PR direktora u Elektroprivredi Crne Gore; Dejana Ranđića, direktora agencije DNA Communications i prof. dr Vesnu Damjanović sa Fakulteta organizacionih nauka.\nPredviđeno je da se u okviru konferencije održe dva glavna predavanja, osam studija slučaja iz zemlje i regiona kao i dve panel diskusije. Učesnici koji budi prisustvovali, napustiće događaj inspirisani i fokusirani da sprovedu nove komunikacione strategije i isporuče rezultate za svoju organizaciju.\nTokom proteklih šest godina, u konferenciji PRilika učestvovalo je skoro 2.000 poslenika odnosa s javnošću, predavača i sponzora, koji su zajedno ovu konferenciju učinili vrhunskom prilikom za kvalitetan dijalog, razmenu regionalnog iskustva i unapređenje standarda struke.\nPRilika je međunarodna godišnja konferencija posvećena komunikaciji i odnosima s javnošću. Konferenciju organizuje Društvo Srbije za odnose s javnošću, uz pomoć partnera, sponzora, članova i drugih i kolega, i na taj način aktivno doprinosi razvoju PRofesije u Srbiji.\nNa osnovu Protokola o regionalnoj saradnji članovi srodnih udruženja iz zemalja u regionu (Hrvatska, Slovenija, Bosna i Hercegovina) – plaćaju cenu kao i članovi DSOJ. Članovima određenih poslovnih asocijacija u regionu odobren popust na kotizaciju, u visini od 10%.\nViše informacija o konferenciji i predavačima pronađite na sajtu DSOJ www.pr.org.rs ili nas kontaktirajte drustvo@pr.org.rs\nDo boljeg poslovnog engleskog u 5 koraka


DEI | O nama\nDirekcije za evropske integracije je stalno, samostalno i stručno tijelo Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, nadležno za koordiniranje procesa i aktivnosti institucija koje proizlaze iz integracije BiH u Evropsku uniju.\nNadležnosti Direkcije odnose se na ispunjavanje obaveza integracije, usklađivanje zakonodavstva s acquis-em, finansijsku pomoć EU za BiH, prevođenje propisa i drugih dokumenata te komuniciranje i obuke u ovoj oblasti za različite ciljne grupe radi institucionalne, stručne i tehničke podrške napretku BiH u integraciji u EU.\nDirekcije za evropske integracije je članstvo Bosne i Hercegovine u Evropskoj uniji, pri čemu je Direkcija relevantan, snažan i pouzdan partner svim institucijama u BiH i EU.\nDirekcija za evropske integracije koordinira i prati aktivnosti i zadatke u procesu integracije Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju i sarađuje sa ministarstvima i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini.\n® koordiniranje poslova na usklađivanju zakonodavstva BiH sa propisima EU (acquis)\n® koordinaciju i nadzor provedbe odluka koje donose nadležna tijela i institucije Bosne i Hercegovine, entiteta i Brčko distrikta Bosne i Hercegovine koje se odnose na ispunjavanje obaveza u procesu integracije BiH u EU\n® koordinaciju pomoći EU BiH\n® koordinaciju procesa prevođenja acquis-a, pravnih propisa BiH i drugih relevantnih dokumenata\n® komunikaciju i organizaciju obuka o procesu integracije u EU\nDirekcija za evropske integracije učestvuje u aktivnostima ili izrađuje nacrte zakona, drugih propisa i smjernica koje se odnose na ispunjavanje obaveza u procesu integracije BiH u EU. Djeluje i kao glavni operativni partner Evropske komisije u procesu integracije BiH u EU.\nU kontekstu korištenja EU fondova, Direkcija sarađuje sa predstavnicima bilateralnih donatora iz članica Evropske unije i međunarodnih organizacija te učesnicima iz civilnog društva.\nDirekcija sarađuje sa Zajedničkom komisijom za evropske integracije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i ostalim odborima za evropske integracije parlamenata u BiH.\nU implementaciji Komunikacijske strategije za informiranje javnosti o pristupanju Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji, ali i u okviru podrške izgradnji kapaciteta državnih službenika za integraciju u EU, Direkcija sarađuje sa predstavnicima akademske i poslovne zajednice u Bosni i Hercegovini.\nDirekcija djeluje kao glavni operativni partner Evropske komisije u procesu integracije BiH u EU.\nKoji definira rad Direkcije za evropske integracije možete pronaći u dokumentima ispod.\nIPA okvirni sporazum Pregled\nOdluka o Direkciji za evropske integracije Pregled\nSSP- Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju Pregled\nZakon o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine - Neslužbeni prečišćeni tekst Pregled


Svi projekti, Alternativni pogled na Poglavlje 23 – izmene pravnog okvira i praksi\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / O NAMA / Projekti / Svi projekti / Alternativni pogled na Poglavlje 23 – izmene ... /\nPreuzmite: PDF ( 1.52MB )\nBroj preuzimanja: 307\nBroj preuzimanja: 296\nOpšti cilj projekta je uspostavljanje aktivnog i pouzdanog spoljnog nadzora sprovođenja aktivnosti u borbi protiv korupcije i uspostavljanja nezavisnosti pravosuđa u Srbiji. Ovakav nadzor značajno doprinosi iskorenjivanju korupcije i politizacije pravosuđa koji su prepreke ekonomskom, socijalnom i demokratskom razvoju.\nNeposredan cilj projekta je da utvrdi kvalitet realizacije mera u Akcionom planu za Poglavlje 23 (U daljem tekstu: AP 23), u odeljcima o borbi protiv korupcije u posebno osetljivim oblastima, represiji korupcije, uključivanju civilnog društva u programe borbe protiv korupcije i delovima odeljaka o unapređenju stanja u pravosuđu i u oblasti osnovnih prava.\nGlavni rezultat projektnih aktivnosti biće Alternativni izveštaj o ispunjenosti navedenih mera, koji će poslužiti kao alatka nosiocima spoljnog nadzora u Srbiji da efektivnije utiču na sprovođenje predviđenih mera. Pored ocene ispunjenosti mera, Alternativni izveštaj će i kvalitativno oceniti sprovedene aktivnosti i to u odnosu na preporuke Evropske unije, ali i iz ugla poboljšanja ostvarivanja prava građana kao najvažnijih korisnika AP 23.\nOvaj projekat BCBP, kao nosilac, izvodi u saradnji sa partnerima na projektu, Udruženjem javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije (UTS), Udruženjem pravnika za medicinsko i zdravstveno pravo Srbije (SUPRAM) i Centrom za obrazovne politike (COP). BCBP će pokrivati mere AP 23 u oblasti borbe protiv korupcije koje se tiču poreza, policije, carine, lokalne samouprave, uključivanja civilnog društva, i u oblasti osnovnih prava. UTS će pokrivati mere u oblasti borbe protiv korupcije koje se tiču represije korupcije, kao i mere u oblasti pravosuđa. SUPRAM će pokrivati mere u oblasti borbe protiv korupcije koje se tiču zdravstva, a COP mere iz iste oblasti koje se tiču obrazovanja.\nPredloženi projekat se sastoji iz pet povezanih grupa aktivnosti:\nanaliza sprovedenih mera predviđenih AP 23 - oblasti borba protiv korupcije, pravosuđe i osnovna prava (prikupljanje podataka, izrada jedinstvene baze);\nprovera praktičnih efekta sprovedenih mera i njihov uticaj na ostvarivanje prava građana (intervjui i fokus grupe sa nosiocima i korisnicima aktivnosti AP 23);\nizrada Alternativnog izveštaja;\njavno predstavljanje Alternativnog izveštaja (MC, Mediji);\nizrada razumljivog medijskog sadržaja sa najvažnijim nalazima Alternativnog izveštaja, po oblastima.\nPredviđeni period realizacije projekta: 5 meseci\nRok za završetak projektnih aktivnosti: 31. mart 2018.\nBudžet projekta: 2.256.500 RSD\nU prilogu možete naći predlog projekta, potpisani ugovor i budžet predloga projekta.


Visoka cena lošeg školovanja | Libertarijanski Klub Libek\nVisoka cena lošeg školovanja\nPonedeljak , 05.05.2014.\nObrazovni sistem u Srbiji je neadekvatan i neefikasan. To se najbolje može videti i po rezultatima srpskih učenika na PISA testiranjima. Te...\nKoliki su ukupni direktni i indirektni troškovi školovanja osnovca u 2014. godini?\nObrazovni sistem u Srbiji je neadekvatan i neefikasan. To se najbolje može videti i po rezultatima srpskih učenika na PISA testiranjima. Te testove na međunarodnom nivou organizuje OECD i na njima naši đaci od 15 godina imaju znatno lošije rezultate od svojih vršnjaka iz Evrope - na prošlom 437 bodova a prosek zemalja OECD je 500, što otprilike znači da naši đaci kasne dve školske godine. Neadekvatno enciklopedijsko znanje i nepoznavanje kako se primenjuje u praksi je nešto što se ne može sakriti.\nAli koliko zapravo košta obrazovanje jednog osnovca u Srbiji? I koji sve troškovi treba da se uzmu u obzir da bi se ta cifra realno izračunala? I da li je ta cifra adekvatna? O tome se u javnosti uopšte ne govori, osim da najveći deo novca odlazi na veliki broj zaposlenih u sistemu. Da bi se to procenilo neophodno je tačno izračunati troškove "besplatnog" obrazovanja.\nPrva cifra koju treba uzeti u obzir su troškovi Ministarstva prosvete za osnovno obrazovanje iz ovogodišnjeg Zakona o budžetu. Ona iznosi 73 575 839 000 RSD 1. Ova cifra podrazumeva realizaciju nastave, organizaciju takmičenja osnovaca, unapređenje infrastrukture osnovnih škola, stručno usavršavanje zaposlenih i sve ostale troškova izvođenja nastave u osnovnim školama koje snosi Ministarstvo . Ukupan broj osnovaca u Srbiji u ovoj školskoj godini je 562 556 2. Prostim deljenjem ova dva broja dobijamo cifru od 130 000 RSD. Ovo je cifra koja odgovara školarinama na velikom broju državnih ili privatnih fakulteta. Kada se u obzir uzme to da fakulteti imaju mnogo veće troškove zbog posebnih zahteva za prostorom, opremom i stručnim predavačkim kadrom, a da to ne važi za osnovne škole, onda naročito pada u oči nesrazmernost ovih troškova. Međutim, ovo nisu svi troškovi.\nNaredni troškovi koji se moraju uzeti u obzir su oni koji imaju imaju lokalne samouprave. Od 2004, lokalne samouprave (opštine i gradovi) snose deo troškova obrazovanja: plaćaju tekuće održavanje, komunalije, obrazovna sredstva, usavršavanje zaposlenih itd. Procena je da će ovi troškovi u 2014. godini iznositi 11,7 milijardi dinara 3. Prema tome, ukupan izdatak lokalnih samouprava po učeniku bi u tekućoj godini iznosio 20 800 RSD.\nPrema tome, ukupni direktni troškovi obrazovanja po učeniku osnovne škole u Srbiji su oko 150 000 dinara ili oko 1300 evra. Ovo je suma koja se iz budžeta (delom državnog a delom lokalne samouprave) plaća za obrazovanje svakog osnovca u Srbiji. Međutim, na ovu sumu treba dodati i indirektne troškove, one koje plaćaju roditelji kao podršku obrazovnom sistemu.\nU toku školske 2006/2007. godine privatna domaćinstva su po đaku plaćala 98 dinara za pomoć za oprvaku i održavanje škola (tkzv ''školski dinar''), za udžbenike su trošili 4302 dinara 4. Usklađeno za inflaciju, danas ovo iznosi 150 i 6700 dinara po učeniku respektivno. Ovi troškovi nastaju prelivanjem na domaćinstva jer ih trenutni sistem plaćanja u državnom obrazovanju ne pokriva dovoljno. Naredni troškovi obrazovanja koji se prelivaju na domaćinstva su troškovi privatne nastave - 1/3 đaka u Srbiji ide na dodatne a 1/4 na dopunske privatne časove. za koje se po učeniku u proseku izdvaja 21 463 dinara 5. Usklađeno za inflaciju, ova cifra bi danas iznosila 33 600 dinara. Prema tome, ukupni indirektni troškovi po učeniku su 40 450 RSD. Pitanje je samo da li je opravdano ove indirektne troškove uključiti u ukupne troškove obrazovno sistema. Argumenti protiv govore da je funkcija osnovne škole da garantuje minimum obrazovanja a ne svako koje bi roditelji želeli da njihovo dete poseduje. Sa druge strane, prva dva izdatka (udžbenici i "školski dinar") nastaju prevaljivanjem dela troškova na roditelje zbog nedostatka sistemskog finansiranja. Izdatak za privatne časove nastaje zbog loših rezultata procesa obrazovanja u osnovnoj školi - zbog predavača, gradiva, načina realizacije nastave, neadekvatnog nastavnog plana i programa ili drugog, učenici u osnovnoj školi ne stiču znanje koje im je potrebno i moraju da to nadoknade na dopunskim ili ukoliko ne mogu da napreduju dovoljno brzo, dodatnim časovima. Da je trenutni sistem obrazovanja kvalitetan (kao što nije a što pokazuju rezultati PISA testiranja) masovnog uzimanja privatnih časova ne bi bilo, ili bi oni bili svedeni na predmete i veštine koji se ne uče u školi (a većina njih je vezana za osnovne predmete, matematiku i maternji jezik).\nUkupan zbir direktnih i indirektnih troškova obrazovanja u Srbiji pokazuje da obrazovanje prosečnog osnovca godišnje košta preko 190 000 dinara ili oko 1650 evra. Ovo je svakako visoka cifra i odgovara školarinama na većini državnih ili privatnih fakulteta u Srbiji. To dokazuje tezu da je sistem obrazovanja ne samo neefikasan nego i skup, a da bi se stanje popravilo neophodne su krupne sistemske reforme, a ne šminkanje postojećeg sistema.\nZakon o budžetu za 2014. godinu, str 127.\nPodaci iz baze podataka Republičkog zavoda za statistiku, www.stat.gov.rs\nZadnji dostupni podaci su iz 2009. godine (Levitas, 2010) i oni su usklađeni za inflaciju u narednim godinama da bi se zadržala realna kupovna moć tih sredstava.\nOECD, "Jačanje integriteta i borba protiv korupcije u obrazovanju: Srbija", 2012, str 45.


Srpski migovi ispratili Makronov avion iz Srbije: Završena poseta predsednika Francuske (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n16. jul 2019 | 13:03 » 13:46\nTokom dvodnevne posete održan je "tet-a-tet" sastanak između dvojice državnika, a potpisana su i 22 važna sporazuma između članova dve vlade\nPredsednik Francuske Emanuel Makron završio je zvaničnu posetu Srbiji, gde ga je ugostio predsednik Aleksandar Vučić.\nTokom jučerašnjeg dana, održan je "tet-a-tet" sastanak između dvojice državnika, posle čega su zajedno odali poštu srpskim junacima koji su se borili u Velikom ratu, a onda obratili građanima.\n12:35 - MAKRON UPRAVO POLETEO SA AERODROMA "NIKOLA TESLA"\nKako Telegraf saznaje, predsednik Francuske upravo je poleteo sa aerodroma "Nikola Tesma", čime je zvanično završio posetu našoj zemlji.\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić, ispratio je do aviona svog francuskog kolegu.\nMakron je otišao u pratnji tri MIG-a koji ga prate kroz srpski vazdušni prostor, a tri su u zaštiti aviona što znači da ga iz daljine posmatraju.\n11:33 - PORUKE FRANCUSKOG PREDSEDNIKA ZA STUDENTE\nMakron je izrazio zadovoljstvo što je čuo od mladih ljudi da žele da sarađuju, istakavši da je to veoma bitno, jer dele isti geografski prostor, region, a dobro je da dele i iste vizije.\n11:00 - OBRAĆANJE PREDSEDNIKA POSLE SASTANKA\nPredsednik Srbije posle sastanka sa studentima, obratio se javnosti i sumirao utiske o poseti Emanuela Makrona.\nDvojica predsednika su se pre početka sastanka upoznali sa mladima-Foto: Milena Đorđević\nDvojica predsednika su se pre početka sastanka upoznali sa mladima.\n09:55 - VUČIĆ MAKRONU POKAZAO PANORAMU BEOGRADA\nPre razgovora Vučić je sa "Kalemegdanske terase" pokazao Makronu panoramu Beograda-Foto: Milena Đorđević\nPre razgovora Vučić je sa "Kalemegdanske terase" pokazao Makronu panoramu Beograda.\n@predsednikrs @avucic i @EmmanuelMacron stižu na razgovor sa studentima iz @RYCOwb, @telegrafrs na licu mesta pic.twitter.com/GMusTC807W\n— Marko Ivas (@MarkoIvas) July 16, 2019\n09:45 - "JURONJUZ" O MAKRONOVIM PORUKAMA SRBIJI\nTelevizijska mreža Juronjuz u izveštaju iz Beograda u o porukama francuskog predsednikaEmanuela Makrona Srbiji u prvi plan ističe njegovo obećanje da će ponovo pokrenuti razgovore o normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine.\n09:38 - HELIKOPTER NADLEĆE KALEMEGDAN\nKako javljaju naši reporteri sa lica mesta, u ovom trenutku helikopter nadleće Kalemegdan, a prisutan je i veliki broj pripadnika policije. Predsednici Francuske i Srbije bi uskoro trebalo da stignu na sastanak sa predstavnicima Regionalne kancelarije.\n09:30 - DAČIĆ: VELIKA PROMENA U POLITICI FRANCUSKE PREMA SRBIJI\njavna ličnost 16.07.2019 19:09\nSasa 16.07.2019 14:13\nSvakom gostu treba ukazati gostomprimstvo...ali dok se makar JEDAN predsednik iz zapadne evrope ne izvini za bombardovanje,moramo biti uzdrzani i bez euforije ispratiti svaki njihov dolazak i stvarne namere....\nПравославни Србин 16.07.2019 14:12\nЗамало сузу да пустим


E-mobilnost | SGS Srbija\nTransport › Automobilski Sektor › Vozila i goriva i ulja › Putnička i komercijalna vozila › Pravni zahtevi\nSGS usluge električne mobilnosti (e-mobilnost) – konsalting, testiranje, homologacija i sertifikacija – mogu vam pomoći da ispunite standarde električne bezbednosti vozila i druge industrijske propise. Ukratko, mi vam pomažemo da isporučite proizvod i osigurate ličnu bezbednost, kao i da smanjite rizik od odgovornosti za štetu.\nNaše laboratorije za testiranje i kalibraciju, koje su akreditovane prema standardu ISO/IEC 17025, usmerene su na aspekte bezbednosti e-mobilnosti električnih automobila. To obuhvata funkcionalnu bezbednost, gde primenjujemo standarde kao što su ISO 26262 i IEC 61508, kao i električnu, hemijsku ili mehaničku bezbednost. Takođe, razmatramo bezbednost akumulatora, elektromagnetsku kompatibilnost (EMC) i homologaciju.\nBilo da je vaša oblast specijalizacije infrastruktura, delovi i sistemi, informativne i komunikacione tehnologije (ICT) i/ili gotova vozila, uključujući i hibridna električna vozila, vi možete iskoristiti naše iskustvo, stručnost i mrežu širom sveta.\nŠto se tiče usluge testiranja akumulatora za vuču i visokonaponskih uređaja za skladištenje energije, kao i drugih delova i celih vozila, mi obavljamo:\ntestove zloupotrebe i operativne greške;\nKontaktirajte SGS već danas da biste saznali kako naše usluge e-mobilnosti mogu da vam pomognu da ispunite regulatorne zahteve i uvećate operativnu efikasnost.


Bilbord sa porukom za nezavisnost postavljen na obali Aberdina u severnoj Škotskoj.\nDok debata o budućnosti Škotske u Ujedinjenom Kraljevstvu ulazi u završnicu pred referendum, ankete pokazuju da je razlika i dalje suviše tesna da bi mogao da se predvidi ishod. Nova grupa birača mogla bi da odigra značajnu ulogu u krajnjem rezultatu referenduma.\nLažni granični prelaz, podignut na mestu gde veliki autoput iz Engleske ulazi u Škotsku, izazvao je pometnju medju turistima.\n“Neki od nas su Škoti, neki su Englezi. Debati je bilo potrebno malo humora, pa smo pomislili da možemo da se našalimo”, kaže Džon Parker Li, organizator akcije.\nMedjutim, ova šala aludira na temeljna pitanja koja se ovih dana postavljaju. London je upozorio da će možda uvesti prave granične prelaze.\nBritanska vlada navodi da nezavisna Škotska možda neće moći da koristi funtu. Kampanja za nezavisnost insistira da je ta valuta podjednako škotska koliko je i engleska. Neki analitičari kažu da bi glas za nezavisnost doveo do pada vrednosti funte na medjunarodnim berzama.\nBritanski nuklearni arsenal je baziran u Škotskoj. Parlamentarci koji se zalažu za nezavisnost kažu da bi ga preselili južno od granice.\nU govoru koji je održao početkom nedelje, britanski premijer Dejvid Kameron apelovao je na birače pozivajući se na istorijske i emotivne veze.\n“Kada bi se narod Škotske sada odvojio, to bi bilo kao da dugo i mukotrpno gradite kuću, a onda izadjete kroz vrata i bacite ključ.”\nAnalitičari kažu da ovaj strasni ton odražava šok zbog sve tešnjih rezultata istraživanja javnog mnjenja – i svest o tome koliko bi dubok efekat škotska nezavisnost ostavila na celu Britaniju.\nŠkotski premijer Aleks Salmond – koji predvodi kampanju za nezavisnost – kaže da je Dejvid Kameron uzdrman rezultatima anketa.\n“U suštini, u mom prisustvu je rečeno da Kameron ne želi da izgubi Škotsku kao što je Džordž III izgubio Ameriku. Ali Škotska je nacija, ona nije imovina koja može da se izgubi ili pronadje.”\nCelu debate analizira nova grupa birača: prvi put u Britaniji, 16-godišnjaci i 17-godišnjaci će imati pravo glasa.\nU kafeu Ivnernseki, na vetrovitoj obali Aberdina, prijatelji Erin i Martin, oboje 16-godišnjaci, iznose različita mišljenja.\n“Oni nemaju statistike da podupru bilo šta što kažu. Kao da poručuju – glasajte za, a onda ćemo sve da usput rešimo", primećuje Erin Fajf Mekvilijam, koja je pristalica Unije.\n“Ja sam za nezavisnost jer mislim da Škotskoj najbolje mogu da upravljaju oni koji žive I rade ovde, a uz ovlašćenja koja bi donela nezavisnost, mogli bismo da izaberemo vladu koja će da sprovodi političke odluke koje smo ih mi ovlastili da sprovode”, kaže njen drug Martin Klous.\nOstatak Ujedinjenog Kraljevstva – Engleska, Vels i Severna Irska – ne glasaju o sudbini Škotske. Ankete pokazuju da velika većina želi da Škotska ostane sa njima. U Londonu je u ponedeljak održan miting podrške jedinstvenoj Britaniji. Rezultati škotskog referenduma mogli bi da budu poznati već u petak rano ujutru.