Pressemøde 16. april 2010 - Statsministeriet\nAktuel side: Pressemøde 16. april 2010\nPressemøde i Statsministeriet 16.04.10\nPressemøde 16. april 2010\nPressemøde 16. april 2010, Vækstforum, Hvidøre\n”Statsministeren: Ja, jeg vil gerne byde velkommen til denne her lille opsummering i forhold til pressen på det møde, vi har haft i vækstforum i går og i dag. Det er jo tredje møde i vækstforum under overskriften vækst i en åben verden. Og når vi har valgt det tema, så hænger det jo sammen med, at Danmark er en lille, åben økonomi. Og vi har jo vundet vores velstand og udbygget det danske velfærdssamfund i samarbejde med, i samhandel med og i samspil med verden omkring os.\nOg det er jo en verden, som har været i krise, på vej ud af krisen, men det er også en verden, som forandrer sig i et tempo som ingen sinde før. Og skal Danmark fortsat være et rigt velfærdssamfund, som det vi kender i dag, så skal vi også have et højt velstandsniveau. Og sandheden er jo, at vi i øjeblikket helt aktuelt faktisk har velfærd, der rækker ud over den aktuelle velstand.\nSå vi skal blive dygtigere. Og temaet her er jo valgt, fordi vi kan se, at en af vejene til vækst og fortsat velstand, det er jo øget eksport. Hvordan bliver Danmark bedre til at eksportere til udlandet? Hvad kan vi gøre i den offentlige sektor for at understøtte virksomhedernes eksport? Det vil udenrigsministeren sige meget mere om – om lidt. Men det går også den anden vej. Hvad kan vi gøre for at tiltrække udenlandsinvesteringer til Danmark? Hvordan kan vi tiltrække dygtig udenlandsk arbejdskraft til Danmark? Når det er vigtigt det sidste, så hænger det jo sammen med, at vi kan se, at de danske virksomheder, der har udenlandske medarbejdere ansat i nøglepositioner, de er mere produktive end dem, der ikke har det – 15 procent for at være helt præcis.\nVi kan også se, at de udenlandske virksomheder i Danmark de tegner sig for en større del af dansk eksport til udlandet end deres andel af de danske virksomheder. Og endelig kunne man for det tredje lægge, at i en verden, som vokser hurtigere andre steder end i Danmark, så handler det jo ikke kun om at få del i væksten derude, det handler selvfølgelig også om at få dem til at bruge bl.a. de nye hurtigt voksende økonomier i Asien – at få dem til at bruge en del af deres voksende økonomi til at investere i et land som Danmark. Derfor har det været kan man sige den præcise overskrift over vækstforum her i dag og i går. Og der har vi også truffet nogle konkrete beslutninger i regeringen, efter at have lyttet til debatten, og det skal vi vende tilbage til.\nMen ved siden af det, så har vi også de sidste døgn haft en meget grundig diskussion om, hvad det er for udfordringer, Danmark står midt i. Jeg tror, det er den almindelige antagelse i regeringens vækstforum, at de udfordringer Danmark står med, de er større end det, der er almindeligt kendt og accepteret i det danske samfund.\nVi er jo i en økonomisk krise, den er ikke slut endnu. Men megen af debatten også herhjemme har jo handlet om, hvordan vi kommer op på sporet igen. Det er den debat, der kører helt aktuelt omkring konvergensprogrammet. Hvordan får vi samlet den her regning op, som krisen har efterladt, fordi vi har haft den strategi at styre igennem krisen med så minimale menneskelige omkostninger som overhovedet muligt, hvorfor vi har fremrykket offentlige investeringer, hvorfor vi har et historisk højt offentligt forbrug, og aldrig har det været større, hvad enten man måler det i penge eller i andele af samfundsøkonomien. Derfor valgte vi at indfase den fuldt finansierede skatte- og afgiftsomlægning på en måde, hvor det til en start understøttede familiernes økonomi. Alt det her efterlader en regning, som skal samles op, for at vi kan komme op på sporet igen. Og det er det megen debat i det danske samfund handler om. Men i dag har vi haft en grundigere diskussion om, at det at komme op på sporet måske slet ikke er tilstrækkeligt i forhold til det, der egentlig er udfordringen, nemlig at komme ind på et vækstspor. For vi er udfordret af økonomier, der løber meget hurtigere end vores. Vi er udfordret af, at vi har tabt produktivitet – haft en lavere produktivitetsudvikling i det danske samfund end i sammenlignelige samfund. Vi er udfordret af det fænomen, at hvor vi for få år siden flyttede fremstillingsarbejdspladser til udlandet, så er det i dag hele værdikæden, som udlandet også har konkurrencekraft på. Og derfor er hele den fortælling, der var i det danske samfund for en 10-15 år siden, der handlede om syerskerne fra Herning og deres stillinger flyttede til Østeuropa, men så designede vi os bare ud af det. Det er jo en helt ny historie, der handler om, at man i lande i Asien, jeg har selv lige været i Kina, nu satser på det hele. Det er ikke længere bare ”made in” China, det er også ”invented in” China. Og derfor har vi i dag truffet den beslutning på vækstforum, at vi har brug for til et senere møde – nemlig det møde, vi har efter sommerferien, at få udarbejdet en analyse med henblik på at få enighed i vækstforum om, hvad er det for nogle forudsætninger, der skal til for vækst. Altså hvad er det for nogle præmisser eller parametre eller elementer eller ... man kan bruge mange ord, som er besindende for, om Danmark på sigt også er et samfund, der kan vækste. Og det er jo ikke med henblik bare på at få en akademisk analyse, det er selvfølgelig også med henblik på samtidig så at kunne få taget en temperaturmåling på de her forskellige elementer for at se, hvor langt er vi så fra at indfri de her forudsætninger. Man kan sammenfatte det på den måde, at vi er enige om, at tiden nu er kommet, hvor vi har brug for at få lavet en ærlig tilbundsgående analyse af, hvad er egentlig formen i det danske samfund i forhold til at kunne gøre sig gældende i en skærpet international konkurrence.\nDer er enighed om i vækstforum, at det må være en opgave for vækstforum at beskrive de her udfordringer – prøve at blive enige om dem – at analysere dagsformen og prøve og blive enige om det. Så efterlader det selvfølgelig et efterfølgende rum for regeringen til at finde ud af, hvordan kommer vi så i form de steder, hvor vi aktuelt ikke måtte være i form.\nSå den beslutning er truffet oven på en meget, meget grundig og intens debat.\nI forhold til det mere konkrete tema for dagens og gårsdagens møde, da er det altså sådan, som jeg just sagde, at vi har brug for højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft i Danmark. Vi har jo siden, vi kom til i 2001 lavet et 180 graders sving i dansk udlændingepolitik – fra at have en situation med ukontrollabel indvandring, som der ikke var nogen folkelig accept af – til i dag at kunne konstatere, at vi har firdoblet antallet af udlændinge i Danmark, der er her for at studere eller arbejde. Aldrig har der været så mange udlændinge, som der er i Danmark. Og aldrig har accepten af det i det danske samfund faktisk været større. Vi glæder os over, at vores udlændingepolitik har været en enorm succes. Hvis man ser på, hvor stor en andel af folk med anden baggrund end dansk fylder på arbejdsmarkedet, så fylder de nu lige så meget på arbejdsmarkedet, som de fylder i befolkningen. Det er en succes. For hvis man kigger år tilbage, så kunne man se, at beskæftigelsesfrekvensen blandt udlændinge var langt lavere end blandt danskere. Så det er vi pænt lykkes med. Men vi skal videre, fordi som jeg sagde, så er det sådan, at vi kan se, der er en direkte sammenhæng i den internationale verden mellem det forhold, at man har dygtig udenlandsk arbejdskraft i sin virksomhed, og at man har succes på eksportmarkederne. Derfor tager vi fire helt konkrete initiativer – for det første så styrker vi vejledningen. Vi vil tilbyde vejledningsmateriale, der kan give interesserede udlændinge et grundlæggende og samlet overblik over mulighederne for at studere og arbejde og bo i Danmark. For det andet så vil regeringen nu etablere one-stop-shops i de fire største universiteter – København, Århus, Odense og Aalborg. Det handler simpelthen om at skabe en mulighed for, at man kan henvende sig ét sted og få styr på alle de praktiske ting, der skal styr på, hvis man ønsker at være i Danmark for at arbejde. Arbejdstilladelser, personnumre, skattekort m.v. At fjerne noget af det administrative bøvl og besvær, der kan være set med udlændingeøjne i at finde rundt i så komplekst et samfund, som det vi har. For det tredje, så skal vi være langt bedre til at fastholde de kvalificerede udlændinge, der kommer hertil. Det gælder også de udlændinge, der bliver uddannet i Danmark. Det sidste år vi har tal for, det er 2008, hvor der var 2.000 udenlandske studerende, der afsluttede deres uddannelse i Danmark. Halvdelen af dem afsluttede deres uddannelse med en kandidatgrad. Det vil sige, det er unge mennesker, der er kommet til Danmark. Som har snuset til vores samfund, har fået det ind under huden, som har dygtiggjort sig. Har fået deres kvalifikationer på plads. Og vi kan desværre se, at alt, alt for mange af dem, de smutter næsten lige så hurtigt ud ad døren, som de kom ind. Der skal vi gøre en indsats for at få dem til at blive længere, så vi kan trække på den viden, de har opbygget, og så vi kan trække på deres kulturforståelser og deres kontakter i de lande, de kommer fra. Og helt konkret ønsker vi derfor at gøre det lettere for dem at blive ved at reducere det indtægtskrav, vi har i Greencard-ordningen for studerende sådan, at hvis man som færdiguddannet udenlandsk studerende i Danmark har mulighed for at skaffe sig et job til ikke 375.000, men 300.000 om året, så kan man få et Greencard. Det fjerde element direkte i forlængelse af det her, det er selvfølgelig at sikre os, at der er en ordentlig kontrol med de unge, der kommer til Danmark – altså at deres kvalifikationer er som påstået, og de papirer de har med fra de universiteter, de kommer fra, rent faktisk er fra de universiteter, som de påstår, de kommer fra. Der skal være balance i tingene.\nDet er altså fire konkrete initiativer, som skal styrke det, vi ønsker – nemlig at Danmark skal være et åbent samfund for højt kvalificeret arbejdskraft, som vi har brug for, fordi det er et af drivmidlerne til at sikre fortsat dansk eksport og samhandel med de lande, der i øjeblikket vokser hurtigere, end vi selv gør.\nUdenrigsminister Lene Espersen: Tak Lars. Jamen som statsministeren allerede har sagt, så har vi jo haft to overordnede temaer for vores drøftelser de sidste to dage. Det ene det har været hele spørgsmålet om at tiltrække talenterne udefra og få dem til at bosætte sig i Danmark. Og det andet ben har så været den nye strategi for, hvordan vi kan få sat gang i eksporten, som Eksportrådet har arbejdet med, og som jeg har lanceret i dag. Og nogen vil måske sige, jamen eksporten betydet det så meget, er det ikke bare et spørgsmål om at få hjemmemarkedet op at køre igen, og så kører alt godt. Og til det er der altså at sige, eksporten svarer faktisk til over halvdelen af Danmarks BNP. Så over halvdelen af den værdiskabelse, der sker i det danske samfund, den stammer faktisk fra de varer, vi eksporterer. Og den eksport, den er faldet med 15 procent som følge af den globale krise. Der er ingen tvivl om, at en øget eksport, det er en forudsætning for, at vi i 2020 fortsat er en vindernation. Og nogen af de ting, vi har analyseret os frem til i Udenrigsministeriet, det er jo, at et af problemerne er, at danske virksomheder i dag eksporterer til de gamle markeder, altså markeder historisk set, hvor vi har været meget massivt repræsenteret, hvorimod vi næsten ikke eksporterer ret meget til de markeder, der er i vækst, altså dér hvor der er masser af efterspørgsel, og hvor der er masser af forbrugere. Og bare for at komme med et eksempel. Hvis vi eksporterede den samme procentsats som Sverige, som Tyskland og Frankrig gør til vækstøkonomierne, så ville det medføre et løft i eksporten på 25 mia. kr. Derfor har vi valgt at sige, at den nye strategi for Eksportrådet, den hedder værdi, vækst og viden for Danmark. Og der har vi sat os to meget ambitiøse mål. Det ene mål det er, at vi skal medvirke til, at der bliver en mereksport på 30 mia. kr. om året hvert år. Det andet det er, at vi vil tiltrække tusind videntunge jobs gennem udenlandske investeringer i Danmark, så vi vil både have varer ud af landet, og vi vil have investeringer til Danmark igen. Og det er ligesom de to hovedmål, som strategien forfølger.\nHvordan vil vi så gøre det. Ja, det ene område, vi tager fat på, det er de små og mellemstore virksomheder. Vi kan se, at det er 10 procent af danske virksomheder, der eksporterer 90 procent af al eksport, og det vil sige, det er en meget lille andel, der står for en stor del af eksporten. Og i forbindelse med udarbejdelsesstrategien har vi selvfølgelig lyttet til små og mellemstore virksomheder, der siger – men vi synes, det er rigtig svært. Vi er i Tyskland, og vi vil egentlig gerne måske på det brasilianske marked, men vi synes, det er utroligt uoverskueligt at skulle finde ud af regler – alt lige fra told til politiske regler, miljøregler osv., hvis man skal eksportere et produkt. Derfor vælger vi at sige, at vi vil sætte os det som mål, at vi skal rådgive 7.500 danske virksomheder i 2010. Vi vil gerne være problemknusere for virksomhederne og også være med til at sikre, at de barrierer eller måske de risici, der måtte være ved at gå ud og eksportere til et land, at man får dem tydeliggjort og får dem afhjulpet. Vi lægger op til at lave en tre timers gratis rådgivning omkring toldregler, fordi vi har hørt fra de små virksomheder, det er noget af det, de faktisk bekymrer sig om. Det er jo ikke lige meget, om tolden er 10 procent eller den er 30 procent. Så det bliver et andet ... et andet sådan meget konkret initiativ, der altså som sagt er gratis for de små virksomheder, som de så kan få hjælp til. Og derudover så vælger vi simpelthen at sige, vi skal have nogen ... jeg tror Børsen plejer at bruge ordet gazeller om små virksomheder, som bare spurter derudaf, og som vokser sig store – dem skal vi have nogle flere af på vores eksportmarkeder, og derfor har vi valgt at sige, vi vælger 20 virksomheder ud, og det er så altså ikke noget regeringen eller Udenrigsministeriet gør, det bliver noget væksthusene, der har kontakt med erhvervslivet, gør. De vælger 20 virksomheder ud, og vi siger så til dem: Vi tager jer i hånden, og så lover vi hinanden, inden der er gået ni måneder, så har I jeres første eksportordre, sådan så der bliver sat noget action bagved. Og et eksempel på det, fordi nu er der jo meget fokus på den grønne økonomi, og det vil der også fortsat være, men bare for at sige det hele ikke er grønt, så vil jeg komme med et mere, man kan sige nede på jorden eksempel. En virksomhed, der hedder Hvidtfeldt Larsen, der kommer fra Silkeborg, har nu sat sig for, at de vil eksportere masser af slamsugere til New Zealand og Australien. De er rigtig, rigtig stærke på at sælge slamsugere til Storbritannien, men nu har de altså sat sig for, at de vil faktisk også gerne sætte sig på Oceanien – altså på det australske og new zealandske marked. Og der har vi faktisk en forventning om, at ved en fælles indsats, så skal vi nok få løftet det. Og hvad betyder det så for Danmark. Jamen det betyder sådan set, at der er masser af arbejdspladser, der bliver bevaret i Silkeborg, at vi udvider eksporten til nogle af de steder, hvor der er en efterspørgsel og et behov. Så det er meget vigtigt.\nDet næste, som vi forsøger at målrette vores strategi imod, det er faktisk at hjælpe til med at være problemknuser i forhold til de virksomheder, der allerede er derude, men som har problemer.\nVi har mange virksomheder, der fx eksporterer velfærdsteknologi, og de kan nogen gange have nogle problemer i forhold til de offentlige myndigheder med at komme ind på nogle markeder. Det vil vi meget gerne hjælpe dem til. Og der prøver vi altså at fokusere vores strategi ind, sådan så vi kan hjælpe dem i forhold til beslutningstager og myndigheder.\nDet andet det er også, at vi også meget gerne vil medvirke til, at de steder, hvor Danmark er et foregangsland, det kan være på miljø/klimaområdet, på fødevaresikkerhed osv., der har vi allerede meget høje standarder, og det betyder, at vores virksomheder kan levere højkvalitetsprodukter, der overholder alle miljøstandarder. Vi skal selvfølgelig sørge for, at når nogle af de lande omkring os begynder at kopiere vores lovgivning og gå samme vej – altså hæve deres miljøstandarder, så har vi jo virksomhederne, der har produkterne klar, og så vi ikke skal til at følge nye standarder, de følger dem allerede. Og der skal vi simpelthen hjælpe danske virksomheder til om man så må sige at være et hestehoved foran, når der kommer ny streng miljølovgivning, klimalovgivning osv. i andre lande. Og så skal vi selvfølgelig også hjælpe virksomheder, der har problemer med at få kradset deres penge ind til at få dem tilbage. Det er noget af det, vi allerede gør i dag, men det er også en anden opgave, som Eksportrådet tager sig af.\nDet sidste, jeg vil sige, det er – vi skal være bedre til at skaffe viden til Danmark. Vi har i dag innovationscentre, et i Silicon Valley, et i München og et i Shanghai. Så vi er sådan fordelt over hele kloden. Der vil vi meget gerne udnytte 99 procent af al den viden, der bliver produceret i verden ... den bliver produceret uden for Danmarks grænser. Og der skal vi være bedre til, at når den dybe tallerken er opfundet i Californien eller opfundet i Kina, at vi så får den hjem og får brugt den også i udviklingen af vores konkurrenceevne, og derfor vil vi have øget fokus på vores innovationscentre.\nDet andet og sidste som jeg vil sige det omkring at skaffe viden til Danmark, det er, vi skal være bedre til at tiltrække udenlandske virksomheder til Danmark. Og nogen vil måske sige, er det nu så nødvendigt – handler det ikke bare om, at danske virksomheder skal blive større. Nej det handler altså også om, at internationalt konkurrencedygtige virksomheder, de siger, at Danmark er så attraktivt et land at investere i og etablere sig i, at det er os, de vælger. Og jeg vil bare give jer et par tal, der fortæller noget om, hvor meget det betyder, at udlandet investerer i Danmark. Udenlandske virksomheder udgør 1 procent af virksomhederne i Danmark. Men de står for 18 procent af danske arbejdspladser, og de står for 27 procent af vores eksport. Og derfor betyder det rigtig meget, at vi får tiltrukket investeringer her til landet. Og det bliver så den sidste del af strategien, det bliver dét, vi forsøger at udfolde – simpelthen at få gjort det mere attraktivt for virksomheder at komme hertil, men også at fastholde de virksomheder, der er her – klø dem bag ørerne, nurse dem og sørge for, at de bliver her og ikke bare flytter videre til et andet land, når der er nogle ting, der går lidt på tværs.\nSå det var ordene omkring strategien.\nStatsministeren: Godt – spørgsmål! Ja, Charlotte.\nSpørger: Jeg har et til jer hver.\nJeg vil gerne spørge statsministeren, du siger, der skal laves en analyse, men i erhvervslivet forlyder det, vi har brug for en vækstplan nu. For lige nu begynder andre landes eksport at stige, mens vores står i stampe, hvor længe kan vi vente på en analyse og en vækstplan, og hvad der skal komme ud af det?\nStatsministeren: Jamen vi skal handle hele tiden. Men jeg vil bare sige, at den konklusion vi har truffet her i dag, det er jo ikke min konklusion alene, det er jo vækstforum, som jo er et forum, der består af 30 personer fra erhvervslivet, fra vidensinstitutioner. Og i den kreds, der er der enighed om, at vi har brug for nu at få et ærligt billede frem på, hvor er de reelle udfordringer. Det er klart, nogen af dem er til at få øje på lige nu og her, og dem handler vi jo også på. Vi har jo givet nogle eksempler her, der bl.a. handler om, at vi skal have en udenrigstjeneste og nogle systemer, der gør, at virksomheder, der har kompetencer, og som har en mulighed for at komme ind på de markeder, der vokser i øjeblikket, de får en hjælpende hånd til det. Ligesom jeg har givet nogle eksempler på, at vi skal forbedre mulighederne for at få investeringer til Danmark og udenlandsk arbejdskraft til Danmark. Og dertil kunne man jo så lægge behovet for, at vi får orden i den offentlige økonomi. Så vi handler jo hele tiden. Men dét vi har brug for, det er at få denne her skarpe analyse af, hvad er det egentlig for et sæt udfordringer, vi står overfor. Også fordi de udfordringer, vi står med, det er ikke nogen, der kan løftes af en regering alene, det er en samfundsudfordring. Jeg har forsøgt at sige nogle af de her ting før, at vi har det her billede af, at velfærdssamfundet er faldet ned fra himlen, og det er noget naturgivent, som vi altså har en naturlovmæssig ret til. Vi har brug for at få en bredere debat i det danske samfund, der handler om, at forudsætningen for velfærd, det er velstand. Og velstand det skabes ved, at der er arbejdspladser, der producerer varer, som har en værdi, der gør, at vi kan sælge det til udlandet og trække ressourcer til Danmark. Og den her sådan helt grundlæggende sammenhæng, den har vi brug for at få tydeligere frem. Hvis man følger den politiske debat, så har man jo et indtryk af, at Danmark er to helt adskilte dele. Der er sådan en offentlig sektor, og det handler så om, at der skal vi stramme lidt an, fordi vi i en periode altså har brugt betydelig flere penge, end vi kradser ind. Og nu kører der så en debat om, hvad sker der i den sektor beskæftigelsesmæssigt, hvilke ulykker er der knyttet til, at man i en situation, hvor der er 36.000 færre elever de næste 10 år, så også reducerer antallet af lærere. Og så er der et helt andet Danmark, der handler om virksomheder, der har brugt krisen til at trimme sig selv. Har været tvunget ud i at foretage afskedigelser, men som til gengæld nu også står mere trimmet til at kunne klare sig i en fremadrettet konkurrencesituation. Og det vi har brug for, tror jeg meget, i det danske samfund, det er at få de her verdener til at hænge sammen, fordi de hænger sammen. Forudsætningen for, at vi har konkurrencedygtige virksomheder i Danmark, det er også, at vi har en konkurrencedygtig offentlig sektor. Forudsætningen for, at vi kan få det danske velfærdssamfund til at hænge sammen på sigt, det er, at vi har en ordentlig balance mellem, hvor meget fylder den offentlige og den private sektor. Og den analyse af, hvor er vi egentlig henne som dansk samfund over mod en verden, der rykker sig med en betydelig hastighed, den har vi brug for nu at bruge nogle måneder på. Og vi har indrømmet hinanden i dag det privilegium det i virkeligheden er at sige – nu tager vi altså en konstruktiv pause, som skal bruges til at få diagnosticeret så at sige det danske samfund, inden vi begynder at ordinere medicin. Megen af den politiske debat, den handler jo om, at en trækker den ene recept frem, og den anden trækker den anden recept frem. Og jeg skal da lige love for, at der også er nogen, der anviser håndkøbsmedicin, altså noget der ikke virker. Og der er der enighed om i vækstforum i dag, at vi skal bruge det her stærke forum til at få et fælles syn på, hvad er de reelle udfordringer. Og det er som sagt ikke bare min egen konklusion, altså det er jo den konklusion, vi har draget på mødet her i dag.\nJa, undskyld, du havde også et spørgsmål til Lene.\nSpørger: Ja, jeg vil gerne spørge dig Lene, du siger det her med, at vi skal rådgive og problemknuse os til en eksport på 30 mia. mere om året. Men hvordan rådgiver og problemknuser man sig ud af, at vi har tabt konkurrenceevne, vi er faldet tilbage på lønkonkurrenceevnen, vi er faldet tilbage på produktivitet. Kan du løse det der ved at rådgive virksomhederne?\nUdenrigsministeren: Ikke ved rådgivning alene. Men det er en af vejene til det, fordi vi ved jo udmærket godt, hvad der foregår rundt omkring i resten af verden. Altså vi har historisk altid også haft en agenda, der hed – vi vil gerne have frihandel, vi vil gerne have alle handelshindringer væk og have, at vi alle sammen sådan set konkurrerer på lige vilkår, og også meget gerne at vi får ordentlig lovgivning omkring CSR – altså omkring samfundsansvar, ordentlig lovgivning omkring miljø osv. Sådan er verden bare ikke lige nu. Og noget af det som danske virksomheder oplever, når de kommer til udlandet, det er jo, at de bliver mødt med tekniske handelshindringer og pseudoforklaringer på, hvorfor de lige pludselig skal betale noget mere i skat. Vi hørte et eksempel her i formiddag på en virksomhed, der så lige pludselig fik at vide, I skal betale 10 procent mere i skat, uden at få nogen forklaring på det. Og i den slags situationer er det naturligvis helt afgørende, at Eksportrådet og udenrigstjenesten kan hjælpe til med at få de problemer skubbet af vejen, fordi det er sådan set betingelsen for, at virksomheden bliver i landet og bliver ved med at eksportere til det. Men jeg vil sige i forhold til de 30 mia., så tror jeg faktisk på, at det kan lykkes. Altså jeg vil sige bare tænk på, at hvis vi bliver lige så dygtige til at eksportere til Kina og til Brasilien, til Indien og til Rusland, som Sverige er, som Tyskland og Frankrig er, så giver det 25 mia. kr., altså det er 25 med ni nuller efter, 25 mia. kr. mere i eksport. Så det er jo én af de ting, vi skal være bedre til, det er at bruge de nye vækstmarkeder. Og så tror jeg selv på – Danmark er jo et land, der er fyldt med små og mellemstore virksomheder – gode købmænd, der er rigtig, rigtig dygtige til én eller to små specielle ting, som de producerer. Vi skal være meget bedre til at hjælpe dem til at komme ud og komme i gang med noget eksport, fordi de kan altså også være med til at trække væksten i gang i Danmark. Og vi har lyttet til man kan sige den kritik, der har været fra nogle af de små og mellemstore virksomheder, der siger – det her det er simpelthen for vanskeligt, og vi har brug for mere hjælp. Derfor kommer vi med denne her hotline med tre timers gratis rådgivning omkring told og andre ting. Og vi kommer med vitus, som er målrettet gazellerne, hvor vi siger – vi lover jer, I har en eksportordre, inden der er gået ni måneder. Og det er jo simpelthen for at få resultater nu og ikke resultater om flere år.\nSpørger: Hvad er der afsat af penge til øget gratis rådgivning?\nUdenrigsministeren: Jamen altså der er ... vi har mange forskellige ordninger, og det kører fuldstændig ind under budgettet i forbindelse med ekspertpakken ... eller eksport ... hvad hedder det ... erhvervspakken sidste år. Der afsatte vi jo yderligere midler til de små og mellemstore virksomheder, det er en del af de penge, som vi nu bruger på at få sat ekstra gang i hjulene. Så der er et anseligt millionbeløb, der nu bliver kanaliseret over i at hjælpe de små og mellemstore virksomheder. Jeg har ikke lige tallet med mig her, men det er i hvert fald de tal, jeg også kender fra erhvervspakken og så som sagt de penge, vi allerede har til eksportfremme, som vi vil målrette på de her områder.\nSpørger: Godt ... to spørgsmål til analysen af, hvilke elementer kan indgå. Er der noget, der ikke kan indgå i den her ærlige analyse – er det spørgsmål som den offentlige sektors størrelse, økonomisk reform, mindstelønnen, som jo også kunne være et parameter i forhold til vækst. Er der nogen begrænsninger her?\nOg det andet spørgsmål det er, jeg forstår på dig, at det er planen, at vækstforum så senere ligesom bliver enige – alle skulle gerne kunne tilslutte sig analysen på et senere tidspunkt, så man har et fælles udgangspunkt. Risikerer man så ikke, at det bliver som man før er blevet beskyldt for i den slags fora – laveste fællesnævner, fordi LO og DI og et bredt forum skal være enige ... og det bliver så laveste fællesnævner og ikke den skarpe analyse, som du efterlyser?\nStatsministeren: Nej, det mener jeg ikke, man risikerer, fordi det vi er enige om, det er at bruge kræfter på at lave en fælles analyse. Jeg har ikke nogen forventning til, at vi kan sidde i et vækstforum, som er meget bredt sammensat af repræsentanter fra erhvervsliv og fagbevægelse og vidensinstitutioner og nå konsensus om, hvad er det så for en politik, der skal føres i Danmark. Det er jo sådan set regeringens ansvar at lægge politikken frem. Og så kan nogle andre have nogle andre bud, og så må man jo slås om det. Dét der imidlertid er enighed om, og som jeg synes er meget, meget, meget positivt, det er, at den her arena for den her politiske kamp, hvis man kan bruge det billede, at den skal vi have tegnet noget tydeligere op, og det skal vi prøve at blive enige om. Fordi det kan simpelthen ikke nytte noget, at vi som samfund, og det er jo altså som samfund, det er ikke bare Christiansborg, det er hele det danske samfund, at vi ser på tidens udfordringer med den lethed, der knytter sig til, at nu skal vi bare lige igennem den her krise, og så skal vi lige samle den der regning op, og så går det nok væk igen. Når vi kan se, at krisen jo altså i den grad har afsløret, at de udfordringer, vi også kunne se før krisen, de står altså meget stærkere, end vi egentlig forestillede os.\nHvis man besøger Kina, Sydkorea – hvis man ser de vækstrater, de har i de lande. Nu kom der nye kinesiske tal frem i går eller forgårs – 12 procents vækst, hvis man ser den ambition, de har – altså den dedikation de har, alle de arbejdstimer de investerer. De enorme tigerspring de laver ved at uddanne deres befolkning, så må man forstå, at så er vi i den grad altså udfordret. Og graden af den her udfordring, det har det danske samfund fælles interesse i at få malet klarere op. Og så er jeg ikke naiv. Altså fordi jeg kan jo også se, at sådan som det politiske billede står, så er vi desværre nok ikke i en situation, hvor der er plads til nationale kompromisser, selvom det jo i virkeligheden var, kan man sige den måde det politiske miljø burde reagerer på i den krisesituation, Danmark er i. Men jeg er ikke naiv omkring det. Og jeg kan godt se, at oppositionen har meldt sig helt ud. Senest kan jeg jo se i dag, at de efter mange ugers overvejelser også har besluttet sig for at være med i den nye udlændingepolitik, som ellers følger op på det, jeg sagde før – nemlig at vi over 8-10 år har forandret det danske samfund fra at være et mentalt lukket samfund over for udlændinge til at være et åbent samfund. Men lad nu det være. Jeg er ikke naiv omkring det. Men det rokker nu ikke ved, at vi som samfund har brug for at få denne her ærlige analyse frem. Og det er vi enige om, og det tror jeg alle vil bidrage til.\nSpørger: Og så et spørgsmål om ...\nStatsministeren: ... og til det hører jo også ...\nStatsministeren: ... til det hører jo, at så må alt jo på bordet. Men det er jo også vigtigt at forstå de faser, der er i det her. Fordi det vi er enige om, vi skal prøve at få på bordet til vores møde efter sommerferien, det er altså det her ærlige billede af ... på, hvor er de ømme punkter i Danmark i den måde, vi aktuelt har skruet os sammen på. Så er det klart, at så skal der jo også findes en værktøjskasse frem, men det er jo altså bagefter. Altså det er jo derfor, jeg brugte billedet før, at vi er nødt til at få stillet i fællesskab en mere præcis diagnose. I øjeblikket så har vi altså en opposition, som drøner rundt med populistiske kortsigtede løsninger. Forsøger at tegne et billede af, at når regningen efter krisen skal samles op, jamen så skal vi da bare øge skatterne lidt og erhvervsskatterne lidt mere, fordi så slipper vi for at prioritere den offentlige sektor. Og det lyder jo gefundenes fressen, hvis det ikke var, fordi at et af de problemer, vi har, der gør, at vi har tabt lige så mange arbejdspladser på to år, som vi normalt gør på 10, det er, at vi altså ikke fremstår lige så attraktive for etablering af arbejdspladser i den private sektor som en række andre lande. Når det er situationen, så duer det jo altså ikke at gøre det endnu mere besværligt at etablere arbejdspladser i Danmark, og derfor har vi brug for at få koblet udfordringerne til den offentlige sektor, det at få samlet regningen oven på krisen op med, hvad skal Danmark leve af. Det er simpelthen den udfordring, vi står med. Og til at tegne det billede, da er der naturligvis ingen tabuer på forhånd. Altså vi må have det ærlige billede frem, og så må den politiske debat efterfølgende jo altså vise, hvem der så har mod og mandshjerte til at byde ind med løsninger, men det er en fase to.\nSpørger: Det vil sige, det er et tidsspørgsmål alt sammen. Kan det virkelig passe, at vismænd og læreranstalter, og hvad vi har af økonomer i det her land, ikke for længst har regnet det her ud og har lavet den her analyse af, hvad der egentlig mangler?\nStatsministeren: Jeg tror da, at mange af elementerne er på bordet. Altså vi kan jo se, det lå også i spørgsmålet fra før, at vi siden midt i 90’erne har tabt konkurrencekraft. Det har vi gjort noget på valutaen, og det skal vi nok ikke lave om på. Noget har vi tabt på lønkurrenceevne, altså vi har haft en lønudvikling, der har været højere, end det der egentlig har været kan man sige basis for, når man ser på, hvad er værdien af det, vi producerer. Og så har vi haft en for lav produktivitetsudvikling. Så det er jo et element, der er på bordet. Men andre elementer kunne jo også trækkes frem. Og det der er enighed om i vækstforum med den her mangfoldighed, som vækstforum repræsenterer, det er, at det giver rigtig god mening at prøve på at blive enig om at tegne der her billede i fællesskab.\nUdenrigsministeren: Ja, og bare for at supplere på det sidste omkring det her med produktivitetsudvikling, det havde vi en drøftelse om, og man kan ligesom sige, det er noget, der er fuldstændig enighed om blandt alle, der fagligt set har indblik i det, at vi er sakket bagud. Vi er ikke så dygtige og effektive til at producere som mange andre lande. Men hvis man så prøver at dele det op i forskellige brancher, er det meget, meget forskelligt, hvordan produktiviteten har udviklet sig. Fx har hele fødevareområdet, landbrugs/fødevareområdet, de har været igennem en enorm effektivisering og er stadigvæk meget, meget produktive også i forhold til konkurrenterne. Og det er jo, fordi det har været en sektor, der har været presset helt op mod muren, som virkelig har været presset på alle fronter, at de har gjort deres maksimale for at optimere deres produktion. Andre steder har man så ikke været så man kan sige konkurrenceudsat, og derfor har man måske ikke været presset så langt ud. Og en af udfordringerne er jo for os alle sammen, ikke kun for politikere, men for virksomhedsledere, for fagforeningsformænd, for alle borgerne, der har et job og er glad for det – en af udfordringerne det er jo, at når vi har en sådan overordnet diskussion, der handler om produktivitet, så siger folk, jamen det har ikke noget med mig at gøre. Og den mand, der arbejder på en eller anden maskinstation, der lige har været igennem et stort limprogram siger, jamen det har vi altså været igennem, og vi er blevet enormt effektive hos os nu. Så det her, det behøver vi ikke at høre på, det vedrører ikke os. Der tror jeg, vi har en meget stor udfordring i at få sagt, jamen der et stade i vores samfund, hvor vi stadigvæk er meget effektive og produktive, og vores ... og danskerne er meget arbejdsomme, men der er bare nogle steder, hvor vi bliver nødt til at gøre det bedre, hvis vi skal kunne klare os. Og jeg tror den samlede diagnose, som statsministeren taler om, den har vi simpelthen behov for at få lagt åbent frem og få forklaret danskerne – her går det fint, her går det knapt så fint osv. Og så have en åben og en fuldstændig fordomsfri drøftelse af, hvordan kommer vi så videre derfra. Men diagnosen, den er simpelthen ikke klar endnu, og jeg tror, der er brug for – for også at få noget mere samlingskraft tilbage i samfundet – få alle borgere til at forstå, hvad det er for udfordringer ... at vi får lavet den diagnose.\nStatsministeren: Godt – vi skal passe lidt på tiden nu, du vil spørge ...\nSpørger: Ja jeg har et spørgsmål omkring det analysearbejde – altså er det meningen, at det skal ses som sådan en slags styrkeprøve i forhold til oppositionen også, altså hvem er så at sige mest villig til, hvem kan gå længst, når det handler om reformer ... tage fat, hvis ikke der er brug ...\nStatsministeren: Nej, det skal ses som et udtryk for det, jeg her siger, nemlig at vi ønsker at lave en ærlig analyse af, hvor er Danmark lige nu, hvor vi er på vej ud af krisen, og hvor nogle ting har forrykket sig. Fordi altså krisen har vist, at de udfordringer – det er jo ikke sådan, at vi ikke kendte det her før, men de her udfordringer, de er langt større, end vi kunne forudse for få år tilbage. Og det ærlige billede skal vi have frem. Og det har ikke noget med styrkeprøve med oppositionen at gøre. Det har noget med en styrkeprøve mellem Danmark og resten af verden at gøre. Og der har Danmark brug for at samle sig om en ærlig snak om, hvad er styrkesiden i det danske samfund, hvor er der noget, vi skal rette op. Så er der en politisk kamp, altså og den står sikkert mellem regeringen og oppositionen, men det er ligesom en anden ... det er en anden dimension. Og jeg har ... foregøgler mig ikke, at vækstforum med den sammensætning vækstforum har med repræsentanter fra fagbevægelsen og sådan noget kan trækkes ind som værende min partner i den kamp altså, den må udkæmpes et andet sted.\nSpørger: Lige omkring det konkrete forslag omkring Greencard og jobkortordningen, at I vil nedsætte beløbsgrænser osv. Jeres samarbejdspartner på det punkt – Dansk Folkeparti – har jo flere gange sagt, at I kun er interesseret i at stramme op på Greencard-ordningen ... om nye tal ...\nStatsministeren: Det er klart, at det vi foreslår her, som regeringen lægger frem, det skal vi selvfølgelig finde et flertal for i den kreds, vi drøfter de her ting. Men det der jo er vigtigt at få understreget, det er jo, at vi altså gør to ting her. Vi forbedrer ordningen, fordi det er altså sådan set spild af vores alle sammens ressourcer, at vi kæmper for at få unge fra andre verdener til at komme til Danmark for at tage en Ph.d. eller afslutte en kandidatgrad. Og så følger vi dem i øvrigt ud i lufthavnen og sætter dem på et fly hjem, hvor de kom fra. Altså det er ikke hensigtsmæssigt. Vi skal bruge deres viden. Vi skal bruge den kulturforståelse, vi har. Vi skal bruge det, at de sådan set på sigt kan blive rigtige ambassadører for danske virksomheder. Og det tror jeg sådan set, at det vil også være Dansk Folkepartis syn på det.\nSå skal vi selvfølgelig sørge for, og det trak jeg også frem som et fjerde element, at der er orden i de her ting. Altså vi skal jo bekæmpe de situationer, hvor vi har unge på danske uddannelsesinstitutioner, som er med afsæt i papirer, der ikke holder vand, når de bliver testet, det er jo den balance der er.\nSpørger: Kritikere vil kalde det her vækstforum for at være en symbolsk syltekrukke... yderligere ... måneder til at ...\nStatsministeren: Nej, vi skal i hvert fald ikke bruge yderligere måneder, fordi det her kører jo så i virkeligheden i to spor. Hvor det ene spor er, at vi holder de her møder i det her forum med de dagsordener, vi har besluttet, og der handler vi konkret. Og det gør vi også her i dag. Vi tager nogle konkrete tiltag for at gøre Danmark mere åben over for kvalificeret udenlandsk arbejdskraft. Vi tager nogle konkrete tiltag, det har udenrigsministeren redegjort for, for at skrue hele vores eksportfremmeordning og støttestruktur op på en sådan måde, at det understøtter virksomhederne i deres eksportarbejde. Og på samme måde mødes vi næste gang her før sommerferien og diskuterer det danske uddannelsessystem fra folkeskole og hele vejen op. Jørgen Søndergaard, der er formand for regeringens rejsehold på folkeskoleområdet, kommer og afleverer sin rapport. Det er meget, meget konkret og operativt. Så synes vi så, at den intellektuelle kapacitet i vækstforum rækker til, at vi ved siden af det så også kan sætte den her bredere dagsorden frem til juni måned. Så det er ikke noget på bekostning af noget andet, det er både og.\nSpørger: Nu siger du også, det gælder om at fastholde de unge universitetskandidater, der bliver uddannet, men mange af dem de kommer fra de andre nordiske lande. Hvad vil du gøre konkret eller hvad kan man gøre konkret for at fastholde den svenske uddannede læge eller den norske dyrlæge? De er jo ikke ... de bliver jo ikke ...\nStatsministeren: Nej, der er jo mange facetter i det her, og vores tid tillader så ikke at folde det hele ud, men vi har i det hele taget over de sidste to dage haft en meget grundig diskussion om, hvad er det, der betyder noget for, at folk bliver i Danmark, og det rækker jo videre end det, vi kan regulere os ud af. Altså det handler om ... det er en udfordring til det danske civilsamfund om, hvordan vi tager imod folk, der ikke har dansk baggrund. Det er spørgsmålet om, hvor gode vi er til at lukke udenlandsk arbejdskraft ind i det danske samfund, når vi har nået fyraften. Altså det har mange, mange, mange facetter. Der er bare nogle steder, hvor vi som offentlig myndighed kan gøre noget. Og et sted det er jo altså det meget oplagte, at når man kommer som ung til Danmark og tager en uddannelse, så vil det jo typisk ikke være sådan, at man kan gå direkte fra universitetet og ud og tjene 375.000 kr. Altså det kan jo selvfølgelig ske undtagelsesvis, men det vil ikke være det typiske. Og det er altså det krav, vi i dag har for, at man så at sige kan blive i Danmark. Så det er et sted, hvor vi kan yde et helt jordnært bidrag ved at sætte den beløbsgrænse ned. Men det er selvfølgelig ikke gjort med det. Altså der er mange andre ting i det. Og derfor vil jeg sige, det er måske også et halvt svar til spørgsmålet fra før, at ved siden af det, vi nu har lagt frem, så laver vi jo altså en løbende opsamling på alle de input, vi får ind fra de her møder, og det skal jo sætte sig i vores politikudspil. Vi mødes jo allerede igen om ikke før – mandag og tirsdag i regeringen på regeringens seminar, og det er jo for så vidt den samme dagsorden – nemlig at når vi har de har målsætninger om, at vi om 10 år skal forblive i superligaen, selvom man kan stille klokken efter, at vi rasler ned gennem rækkerne, hvis ikke vi handler, hvad er det så, det skal til af konkret politisk handling.


Messerschmidt vinder i Norge\nRasmus Messerschmidt vandt finalen i Norwegian International over den topseedede spanier Peñalver i to sæt.\nsø 11.11.2018, 12:12\nDen bornholmske badmintonspiller Rasmus Messerschmidt kan puste ud efter en god weekend i Norge.\nMesserschmidt, der på forhånd var seedet til en tredjeplads, slog nemlig den topseede spanier Lois Peñalver i to sæt med cifrene 21-12, 21-16.\nSidste weekend var også god for Rasmus Messerschmidt. Her fik han en sejr i Ungarn International.


Røde og hvide farver | Hos Mommer\nDet er godt at være efterårsparat når det nu er den tid vi har. Jeg har det vist lidt på samme vis, som følge af rigeligt sommer.\nLad os nyde og gode dage med deres farver og håbe på en tilforladelig vinter når den tid kommer.\nKommentar af Jørgen — 6. oktober 2018 @ 15:51\nJa, det er meget heldigt 🙂 – og jeg tror, vi er en del, der er mere parate end normalt.\nJeg håber også på en blid vinter, selv om der helst skal en lang periode til med hård frost for at få gjort kål på nogle af skadedyrene. Det er så desværre ikke kun skadedyr, det går ud over …\nKommentar af Ellen — 6. oktober 2018 @ 16:22\nÅhh, jeg elsker det! ❤\nKommentar af Maude // skøreliv.dk — 6. oktober 2018 @ 16:42\nJa, ikke sandt? Det er da et fantastisk syn 🙂\nKommentar af Ellen — 6. oktober 2018 @ 17:08\nDet bliver op i nærheden af 20 grader sidst på næste uge, så sommervejret har ikke helt sluppet taget endnu; men smukt er det ved løvets farver. Gad vide om en tør sommer giver stærkere løvfarver?\nKommentar af natural2222 — 6. oktober 2018 @ 18:47\nNæh, det har det da så ikke, men det er også okay med et mildt efterår.\nMåske? Gad vide, om der er nogen der ved det?\nKommentar af Ellen — 6. oktober 2018 @ 21:02\nTænk, jeg troede det bare var mig der nød at sommerens voldsomme varme og hektiske haveaktiviteter var overstået. Jeg har så også nydt dagens fantastiske vejr i fulde drag, man ved aldrig hvornår efteråret banker på igen. Men alle årstider er jo dejlige på hver deres måde, hvis man forstår at sætte pris på det. Håber der er lidt af efterårsfarverne tilbage når vi skal en tur til Sverige sidst på måneden. God aften og knus til jer begge her fra Gudhjem. 🙂\nKommentar af Kirsten Jensen — 6. oktober 2018 @ 19:23\nJeg tror, vi er mange, Kirsten!\nJeg ville nødig undvære nogen af årstiderne – heller ikke vinteren, selv om jeg ikke bryder mig om meget sne 🙂\nGod tur og tak i lige måde til dig!\nKommentar af Ellen — 6. oktober 2018 @ 21:03\nJeg nyder alle årstider, men som dig har jeg haft svært ved at nyde sommeren. Kom slet ikke ud og gå som jeg plejer, fordi varmen lagde sig som en varm dyne over mig.\nHvor er det skønne billeder, kan godt forstå at I nyder jeres Paradis.\nKommentar af Lene — 6. oktober 2018 @ 20:32\nDet var bare for meget i år. Lad os håbe, det var en éngangsforeteelse.\nVi elsker stadig, efter fire år hernede, fjorden og vores hus – vi nævner for hinanden mindst en gang om ugen, hvor rigtig en beslutning vi tog dengang 🙂\nKommentar af Ellen — 6. oktober 2018 @ 21:06\nJa det højrøde efterår varer ikke længe – somme tider slet ikke. Men hvor er det flot, når det er der, vildvin og ahorn (og nogle buske, som jeg ikke kender navnet på). Men man kan godt nyde efterårets farver i flere tempi i en skov med varieret bestand (heldigvis) hvor den ene efter den anden rødmer.\nBilledet af “sorte svaner” er flot også fordi man ser reflekserne i rør eller græs og blade.\nKommentar af Donald — 7. oktober 2018 @ 1:38\nTænker du mon på hjortetaktræet? Det bliver næsten mere rødt end vinen her.\nDet er fint, at farverne kan afløse hinanden, så ikke det hele er overstået på alt for kort tid.\nKommentar af Ellen — 7. oktober 2018 @ 4:58\nJa det må være det, hjortetaktræet, ja, det er det, og nemlig ja, det bliver rødere en vinen. Men den specielle jeg husker fra stedet her var ikke vokset op til træ, den var blot i mandshøjde og lyste som en brændende busk (som den Moses så …) 🙂 Tak for svar !!!\nKommentar af Donald — 7. oktober 2018 @ 10:57\nJeg har heller ikke set det som andet end en stor busk – jeg mener bare ikke, at man siger ‘hjortetakbusk’, vel?\nKommentar af Ellen — 7. oktober 2018 @ 12:52\nKommentar af Donald — 7. oktober 2018 @ 16:50\nDet er ikke svært at være glad for efteråret i år, da det foreløbigt har været varmere, mindre nedbør og solrigere end i mange tidligere år.\nPS: 🤔 “… mens det samtidig …” 🔍 er da en pleonasme.\nKommentar af Kristine — 7. oktober 2018 @ 14:00\nDet falder mig heller ikke spor svært – og en pleonasme er det måske nok, men da det også er en almindelig og udbredt vending, lader vi den bare stå.\nKommentar af Ellen — 7. oktober 2018 @ 14:40\nComme ci comme c(med cedille)a – sprogrygter eller sprogrøgter – vissevasse, men jeg har ikke bemærket, at det er en almindelig vending og derfor studsede jeg.\nKommentar af Kristine — 7. oktober 2018 @ 17:47\nJeg støder på det med jævne mellemrum – prøv at google udtrykket; det anvendes af en bred skare.\nKommentar af Ellen — 7. oktober 2018 @ 18:08\nDu har en meget smuk udsigt,dejlige billeder. Som dig har jeg ikke noget imod det bliver efterår, så kommer jeg også mere ud at gå når det er køliger. Også holder jeg meget af alle de lys vi tænder om efteråret.\nKommentar af Jonna — 7. oktober 2018 @ 17:01\nJeg elsker bare udsigten, Jonna – og jeg er ganske enig: Jeg holder af den lyse tid, men jeg vil bestemt ikke undvære mørketiden 🙂\nKommentar af Ellen — 7. oktober 2018 @ 18:09\nEfter lidt indre overtalelse overgiver jeg mig også. Næsten. Men jeg vil nu nyde at det er til at klare at være i haven de her dage, i modsætning til i den alt for hede sommer. Du må have dig en egetbladet hortensia, den står ret længe med de smukkeste røde blade. Og smuk med grønne blade også. Uden at ville føre mig frem på nogen måde, men du kan se den her https://www.instagram.com/p/BoovclXhUDa/?taken-by=cuginak. Det må være en daglig stor glæde med den udsigt.\nKommentar af Anne — 7. oktober 2018 @ 17:47\nTak for synet; det er en dejlig rød farve, ja – den er kommet på havelisten 🙂\nDet er det også, Anne – hver eneste dag!\nKommentar af Ellen — 7. oktober 2018 @ 18:13\nEfteråret er kommet meget pludseligt og lidt tidligt i år, ikke? Jeg synes, at vi plejer at skulle et godt stykke ind i oktober, inden der er fuldt knald på farverne. Måske synes væksterne, at de godt kan gå til ro nu efter den varme sommer?\nSkønt billede af svanerne og godt klaret at få taget fotos samtidig med en telefonsamtale.\nKommentar af Kirsten — 7. oktober 2018 @ 19:03\nJohh … det er det måske nok, men der står mere i blomst (igen – eller meget sent) end der plejer nu, og det har endnu ikke (hos os) været ‘rigtigt’ efterår med rusk og regn – bare overvejende den kønne del af det. Men det gør ikke noget …\nHehe, jeg følte mig ret så ‘multitasking’ 😉\nKommentar af Ellen — 8. oktober 2018 @ 6:50\nHer i sommers var vi nede ved jeres Hood. Der er smukt dernede…vi var en tur ude på feddet og rundt ved fjorden. Og vi blev enige om at her kunne vi godt bo. Vi tjekkede huspriser og det er da virkelig billigt derned. Altså set i forhold til vores eget område. I er heldig med den smukke udsigt, skønt at kunne se på vandet og fuglene hver dag…\nKommentar af havehyrden — 9. oktober 2018 @ 15:32\nHer er bare så smukt, og vi føler os meget privilegerede at ‘få lov’ til at bo her.\nDen samme type hus med den samme udsigt længere nordpå på Sjælland have kostet et eller andet sted mellem tre og fire gange så meget, og så havde vi overhovedet ikke haft råd til det.\nKommentar af Ellen — 9. oktober 2018 @ 15:35


Entoma - Naturlige godbidder baseret på insekter, 75 g kornfri - køb Entoma - 100% Naturlige godbidder, 75 g. Godbidderne er lavet af en kombination af blandt andet Insekter, Æbler, Roer, Ingefær og Gulerødder. Rig på protein og Omega 3 og 6. Bæredygtige godbidder til hunden billigst hos dyrelageret\nEntoma - Naturlige godbidder baseret på insekter, 75 g kornfri\nInsekter er fulde af gode næringsstoffer. Ligeledes er de rige på essentielle aminosyre og Omega 3, 6 og 9. Insekterne er ikke kun rige på mineraler og næringstoffer, men de er også fyldt med vitamin B, jern og kalcium. Vidste du - at der er lige så meget kalcium i 100 g af vores insekter som der er i 6 glas mælk?\nglutenfrie bløde KANIN godbidder, Max Life Meaty Bones Kanin - 200 gram\nB & B Shampoo eller balsam, PRØVER - 50 ml - blandes i forholdet 1:10


4 grunde til, at du ikke kan sige nej - selvom du har lyst til det\nHvorfor er det så svært at sige nej?\nEn del af mine klienter har ualmindeligt svært ved at sige nej – både på jobbet og i privatlivet. Nogle gange har de lyst til at sige nej, men får alligevel sagt ja. Mange gange finder de først ud af bagefter, at de burde have sagt nej. Af alle mulige grunde, som de ikke lige kunne formulere i situationen.\nOg de konstaterer, at det manglende nej fik konsekvenser. Både for dem selv og for andre.\nMen det er så meget lettere at sige ja.\nFordi det er så svært at overskue konsekvenserne af at sige nej.\nMen først og fremmest er det svært at sige nej, fordi de er bange for det.\nBange for, hvad andre tænker og synes om dem, hvis de siger nej.\nBange for at skuffe eller såre andre.\nBange for ikke at blive spurgt igen.\nBange for at fortryde det.\nSå de kan helt enkelt ikke sige nej. De tør ikke.\nSom altid, når du skal gøre noget, du har svært ved, er der grundlæggende 4 forhindringer:\nI forhold til ikke at kunne sige nej, er det især din personlighed, der spænder ben.\n1. Din personlighed forhinder dig i at sige nej\nI personlighedstesten vil du med stor sandsynlighed\nScore over gennemsnittet på hensyntagen – så du tager mere hensyn til andre end til dig selv\nScore under gennemsnittet på mental modstandskraft – så du selv har svært ved at håndtere afslag eller afvisninger\nScore under gennemsnittet på personlig bearbejdning – så du bliver ved med at spekulere over dit svar bagefter\nScore under gennemsnittet på selvstændig beslutningtagen – så du kan tvivle på din evne til selv at træffe beslutninger\nScore over gennemsnittet på upartisk/neutral – så du har nemt ved at se en sag fra mange sider og kan argumentere for og imod, men have svært ved at mærke, hvad du egentlig selv mener\nHvis du samtidig har en høj IQ, kan du være drevet af en veludviklet samvittighed og retfærdighedssans, som gør, at du – på grund af ovenstående personlighedstræk – føler dig ekstra forpligtet til at kunne argumentere sagligt og grundigt for et eventuelt nej.\nFor dig er det ikke nok at sige nej, fordi du ikke har lyst/ ikke er oplagt lige nu/ ikke har tid (hvis du selv mener, at du nok har) eller fordi du simpelthen ikke vil. Nix. Det er alt for subjektivt, usagligt og nærmest egoistisk.\nDerfor er du meget mere tilbøjelig til at sige ja.\n2. Hensynet til dine relationer forhindrer dig i at sige nej\nDen her del er en lille smule hønen og ægget, fordi du jo har din personlighed med dig i dine relationer, og derfor kan der være en tendens til, at du tiltrækker mennesker, der passer som tandhjul til din personlighed. I supplerer hinanden og alt går som smurt.\nDe andre bliver i dette tilfælde vant til, at du er flink, venlig og imødekommende siger ja.\nDet kan jeg da godt.\nOg når du har så svært ved at sige nej, skyldes det, at du helst ikke vil skuffe andre. Uanset om det er din chef, en kollega eller en person, du lige har mødt.\nNår det gælder de nære relationer, bliver det endnu mere svært at sige nej, fordi du for alt i verden ikke ønsker at såre nogen.\nOg i øvrigt er det så rart, når alle er glade og samarbejdet fungerer fint. Så selvfølgelig bliver det et ja fra dig.\n3. Du mangler træning i at sige nej\nPå grund af din personlighed og dine relationer, kan du have et velcementeret handlingsmønster, der gør, at du helt automatisk siger ja. Eller du tænker dig måske grundigt om og forsøger at forklare, begrunde og argumentere, men det er stadig for svært at sige nej.\nDu mangler simpelthen træning i at sige nej.\nTil gengæld er du eminent til at indgå kompromisser.\nFaktisk har du mindst 30 års erfaring med at gå på kompromis. Vel at mærke med dig selv.\nOg den vane kan være usædvanlig vanskelig at ændre. Jo flere år, du har haft et bestemt handlingsmønster, desto mere besværligt kan det være at ændre.\nSå du bliver nødt til at øve dig. For eksempel ved at sige nej til en lille ting hver dag.\nI starten kan det også være nødvendigt at indføre nogle nye vendinger:\nDet vil jeg godt have lov at tænke over\nDet har jeg brug for at sove på, inden jeg svarer\nTak, fordi du spørger mig – jeg er desværre nødt til at sige nej\nEller hvad der nu passer bedst til situationen og gør, at du ikke når at sige ja, før du har fået tænkt over det og mærket efter.\nEn af udfordringerne for de begavede og sensitive er tit, at de engang havde en dårlig oplevelse, som gjorde, at de blev sårede og/eller skuffede. Big time. Som sikkerhedsforanstaltning og præventiv reaktion har de derfor – en gang for alle – frakoblet kontakten med kroppen og de besværlige følelser. I stedet forsøger de at tænke deres følelser. Analysere, argumentere, vende og dreje enhver given beslutning, spekulere og rotere søvnløst nat efter nat, fordi det bliver så umenneskeligt svært at træffe beslutninger på den måde.\n4. Din frygt forhindrer dig i at sige nej\nPjat, tænker du måske. Jeg er da ikke bange. Jeg kunne da sagtens sige nej, hvis jeg virkelig ville.\nHvis du nu er lidt mere ærlig og mærker efter, vil du nok finde ud af, at du faktisk er lidt bange. Måske mere, end du vil være ved.\nDu er bange for, at andre skulle sige nej til dig.\nBange for, at de ikke længere kan lide dig.\nBange for, at de fremover ikke vil arbejde sammen med dig.\nBange for, hvad de tænker og synes om dig, hvis du siger nej.\nBag ved det, kan der ligge en grumset, udefinerbar frygt, som til forveksling ligner angst:\nFrygten for selv at blive afvist.\nDen dybe, rædselsfulde frygt for at blive ensom og forladt. Det værste af alt.\nDerfor er det meget lettere at sige ja. Gå på kompromis med dig selv. Pyt, det går jo nok. Det er jo kun dig, det går ud over.\nAlt for sensitiv og alt for flink\nHensynsfuld; glemmer du dig selv?\nImpostor: Skal du først lige… gøre noget for andre?


Anmeldelse af TuneUp Utilities 2013 - Alt-til-Windows.dk\nAnmeldelse af TuneUp Utilities 2013\n!TuneUp Utilities 2013 er en samling af softwareværktøjer til at oprydning, optimering, reparation og tweaking af din computer med henblik på at få den absolut maksimale ydelse ud af den hardware som maskinen er udstyret med. I denne anmeldelse af TuneUp Utilities 2013 vil vi gennemgå funktioner og mulighederne i softwaren.\nDe primære funktioner i TuneUp Utilities 2013 kan lyde bekendte og ligner også de funktioner, der fremhæves i konkurrerende programmer som f. eks CCleaner. Du har bla. adgang til værktøjer som kan rydde op i registreringsdatabasen i Windows og samtidigt defragmentere den for at opnå forbedret ydeevne. Et andet værktøj kan finde og slette overflødige filer fra harddisken, så du får mere harddiskplads til rådighed. Der er ligeledes moduler til at kontrollere opstartsprogrammer i Windows, til at fjerne midlertidige filer i din browsers historik, samt et modul til at defragmentere harddisken så load-hastigheden reduceres og meget mere.\nMen forskellen på TuneUp Utilities 2013 og lignende softwareprogrammer er effektiviteten. Ifølge vores tests, så klarede TuneUp Utilities 2013 markant bedre end sine konkurrenter på næsten alle områder - f. eks sletter modulet New TuneUp Disk Cleaner ikke blot filer fra papirkurven og fra midlertidige mapper, men også fra logfilerne, cachen og historikken fra 28 områder i Windows og flere end 150 populære programmer. Sammenlignet med CCleaner, så var New TuneUp Disk Cleaner i stand til at fjerne cirka 10 GB hvorimod CCleaner kun fandt 450 MB.\nSamme mønster gentager sig, da vi testede TuneUp Browser Cleaner modulet som rydder op i historikken i din favorit browser. Hvor CCleaner, og lignende programmer, kun rydder op i selve historikken og de midlertidige filer så sørger TuneUp Browser Cleaner for at målrette sin oprydning imod 60 separate områder i Internet Explorer, Firefox, Chrome, Opera og Safari (herunder Flash cookies som selv ikke browserne kan fjerne).\nOg det er kun begyndelsen. Hvis du f. eks beder CCleaner om at undersøge hvilke opstartsprogrammer i Windows du bør gøre noget ved, så præsenterer programmet dem blot på en liste for dig. Herfra er det op til dig selv at afgøre hvilke du ønsker at deaktivere og hvilke du ønsker at beholde. I modsætning hertil vil TuneUp Utilities 2013 analysere din computers nuværende opstartsproces og fremkomme med intelligente anbefalinger til hvordan din computers opsætning og opstart bedre kan konfigureres. På den måde fungerer TuneUp Utilities 2013 som en computerekspert, der kan rådgive dig om et så vigtigt aspekt ved din computer som selve opstarten.\nDerudover indeholder TuneUp Utilities 2013 en masse moduler og funktionalitet som du ikke får med andre programmer. F. eks kan du anvende modulet TuneUp Live Optimization til at prioritere nogle aktive processer fremfor andre - selve teknologien bag dette modul benytter en intelligent algoritme, der hurtigt kan afgøre hvilke aktive processer som har forrang fremfor andre med henblik på at optimere den samlede ydelse i Windows.\nTuneUp Utilities 2013 er klart én af de bedste programmer til optimering og oprydning i Microsoft Windows. Alene udvalget af moduler er med til at placere softwaren i toppen af sin genre. Men det vigtigste parameter er effektiviteten og her er TuneUp Utilities 2013 med blandt de bedste.\nKøb TuneUp Utilities 2013 til nedsat pris\nmandag 26. november 2012, 13:33


⇒ Billige Gasbetonsav – Køb online i dag – Se udvalget her\nDe fleste e-butikker tildeler nu om dage et stort udvalg af billige fragtmetoder til gasbetonsav. En af de mest benyttede er efterhånden at få leveret til et afhentningssted, som giver dig mulighed for at hente dine nye varer når det passer ind i din kalender. Fragttypen er nemlig ret så ukompliceret, samt desuden endda den mest prisbevidste fragttype.\nDu burde ligeledes vælge at få pakken bragt til din hjemmeadresse eller ud på din arbejdsplads. Fragttypen viser sig for det meste en tak mere bekostelig, men ydermere særligt enkel med gasbetonsav online. Den billigste type af levering vil dog altid være at hente varerne selv, som desværre står og falder med at du har bopæl nær e-forhandlerens byggemarked, for eksempel Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg eller Jem og Fix.\nAntal dages levering på gasbetonsav er vældig udslagsgivende i tilfælde af at man skal bruge dine nye produkter lige om lidt, så i det øjemed er det uden tvivl passende at vi finder det estimerede leveringstidspunkt på gasbetonsav. En masse internet virksomheder – for eksempel Silvan, Bauhaus, Jem og Fix og Harald Nyborg – stiller udsigt til billig 1 hverdags levering på de fleste af deres varer online, som alligevel står og falder med at bestillingen laves forud for et besluttet tidspunkt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få produktet afsted forud for at de lageransatte får fri.\nEnkelte firmaer på nettet garanterer gratis levering på gasbetonsav online, men oftest gælder det kun hvis man bestiller for et fastslået beløb. Desuden burde man foretrække den billigste løsning til levering, der i mange tilfælde vil blive at få fragtfirmaet til at bringe varerne til et udleveringssted.\nEn lang række webshops udlover click-and-collect hvor man bestiller billig gasbetonsav online men selv henter i butikken. Eksempelvis Bygma, 10-4, Harald Nyborg, Davidsen, XL-Byg, Stark, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix. De foreslår fx klik-og-hent på gasbetonsav i følgende byer:\nHaderslev, Birkerød, Søborg, Herning, Tilst, Kolding, Ikast, Værløse, Lyngby, Rødovre, Haslev, Horsens, Vanløse, Hobro, Nærum, Hørsholm, Brønderslev, Middelfart, Vordingborg, Virum, Holstebro, Rønne, Køge, Aalborg, Roskilde, Lystrup, Holbæk, Frederikshavn, Farum, Højbjerg, Ballerup, Hedehusene, Hedensted, Nørresundby, Åbyhøj, Herlev, Sønderborg, Lillerød, Gladsaxe, Brøndby, Odense, Greve, Fredericia, Hjørring, Skive, Ishøj, Randers, Næstved, Allerød, Vejle, Kalundborg, Nakskov, Slagelse, Charlottenlund, Frederiksværk, Helsingør, Grenaa, Struer, Korsør, København, Frederikssund, Albertslund, Valby, Stenløse, Brabrand, Ølstykke, Hillerød, Varde, Viborg, Risskov, Esbjerg, Skanderborg, Brønshøj, Gentofte, Nykøbing Falster, Ringsted, Silkeborg, Taastrup, Vallensbæk, Hvidovre, Glostrup, Dragør, Thisted, Jyllinge, Kokkedal, Odder, Svendborg, Solrød Strand, Tårnby, Frederiksberg, Rudersdal, Nyborg, Aabenraa, og Aarhus, .\nClick-and-collect ift. gasbetonsav er tilgængeligt i alle regioner af landet: Fyn (Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn, Vestfyn), Jylland (Sønderjylland, Sydjylland, Nordjylland, Syddanmark, Midtjylland, Vestjylland, Østjylland) og Sjælland (Nordsjælland, Sydsjælland, Amager, Lolland, Vestsjælland, Midtsjælland, Hovedstaden, Bornholm, Falster, Østsjælland).\nNår vi ser på søgedata står det klart, at netshoppere tit kigger efter bl.a. gasbetonsav tilbud og gasbetonsav priser. Derudover oplever man tit netshoppere efterspørge for eksempel billig gasbetonsav, gasbetonsav online samt køb gasbetonsav, foruden de store byggecentre som Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Bauhaus, 10-4, Stark, Harald Nyborg og Bygma.\nFind den bedste pris på gasbetonsav\nDet er jo særdeles smertefrit for alle at sammenligne tilbud på billige gasbetonsav online i blandt flere webshops, og for det har massevis af internet handler i Danmark været presset til at at nedsætte prisen på gasbetonsav en hel del, og ydermere garantere gratis fragt.\nDerfor kan det imidlertid være profitabelt at studere et par forhandlere på nettet efter udsalg og tilbud på gasbetonsav online forud for at du gennemfører din bestilling, så man er på den sikre side med at opnå den mest attraktive pris. Kig ikke blot på de udbredte byggekæder som 10-4, Davidsen, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan og Bauhaus.\nMan bør blot være så påpasselig, at når en forhandler på nettet markedsfører billige gasbetonsav online til en salgspris som virker mystisk fremragende, så burde det undertiden være en varsel om en fup internet shop. Kortkøb er i hvert fald omsluttet af en retningslinje, som skærmer køberen imod falske netshops.\nGenerelt anbefaler vi shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning kan du udnytte en billig afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, når du higer efter at klare regningen på gasbetonsav over en periode. Dette tilbydes typisk hos online nichebutikker, men dog sjældent de gængse byggemarkeder som for eksempel Jem og Fix, Davidsen, Silvan, Bygma, XL-Byg, 10-4, Stark og Harald Nyborg.\nSes der på søgedata fremstår det klart, at netshoppere jævnligt efterspørger for eksempel køb gasbetonsav og gasbetonsav tilbud. Derudover oplever vi som regel netshoppere efterspørge for eksempel gasbetonsav priser, billig gasbetonsav samt gasbetonsav online.\nTrustpilot tilbyder uden sammenligning uafhængige muligheder for at analysere flere nuværende køberes kritik og derfor er det prisværdigt, at du eftergår webbutikkens bedømmelser før du færdiggør din shopping med billige gasbetonsav online.\nFacebook medfører tillige nogle pæne chancer for at få indsigt i online webshoppens pålidelighed. Her ses mange online forretninger som tilbyder kunderne at sammensætte en omtale af ordreforløbet, hvilket tilmed bør benyttes til afvejning af hvor glade kunderne er.\nFør folk shopper billige gasbetonsav online i en internet shop burde man når alt kommer til alt skimme webshoppens forretningsvilkår, det er dog i mange tilfælde en omfattende opgave, især på de gængse byggekæder som Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, Bauhaus, 10-4, Silvan og Bygma.\nEt andet forslag kunne derfor være at kigge hvorvidt e-firmaet er e-mærket medlem, da det er et sympol på at online forhandleren opfylder gældende dansk lovgivning, tillige med at online webshoppen ofte monitoreres af specialister der har megen viden om de gældende vilkår.\nDet er en rigtig god chance for en håndsrækning, hvis du bliver udsat for besvær ved din ordre på gasbetonsav. Foruden dette går vi ind for at kunden er omhyggelig omkring de mest vitale reglementer der indvirker på bestillingen af gasbetonsav online, fx den byttepolitik netshoppen har.\nI relation til det er det ligeledes relevant, at man stadig opbevarer sin kvittering, således man en anden gang vil kunne bevidne sit køb af gasbetonsav, ligegyldig om man shopper fra Davidsen, Stark, Bauhaus, Bygma, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Jem og Fix eller Silvan.


Køb Fodmaske ← Stort udvalg med hurtig levering - Cityliv\nHjemKøb Fodmaske ← Stort udvalg med hurtig levering\nKøb Fodmaske ← Stort udvalg med hurtig levering\nLook At Me Foot Heal Mask 1 Pair\nMasque Me Up Foot Mask Socks (15 ml)\nMasque Me Up Foot Mask Socks - 15 ml\nIroha Relax foot mask peppermint - 18 ml\nMiqura premium foot mask 1 par\nMagic Gel socks one size - 1 par\nMagic Gel Footies str. 35-41 - 1 par\nInternet foretagender med fodmaske\nEr du på udkig efter fodmaske? Vi anbefaler følgende webshops…\nNiceHair.dk er pt. en af de mest populære netshops med beauty-produkter. Webbutikkens udvalg indbefatter i omegn af 14000 varer fra en række mærker. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 9,4 ud af 10 indikerer en høj grad af kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 37612 anmeldelser, hvoraf 31933 af disse giver topkarakter. På Facebook er 225196 personer fans af NiceHair.dk, og herpå har webbutikken modtaget 4607 ratings med en gennemsnitlig rating på 4,1 af 5, hvilket tillige er temmelig beundringsværdig.\nMade4men.dk er nu iblandt de førende e-butikker inden for beauty-produkter. Forretningens sortiment favner omtrent 3000 varer fra en række mærker. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 9,4 ud af 10 tilkendegiver enorm kundeloyalitet. Scoren er baseret på 6942 anmeldelser, hvoraf 5800 af dem giver topkarakter. På Facebook er 6276 mennesker fans af Made4men.dk, og her har butikken modtaget 75 vurderinger med en middel score på 4,1 af 5, som ligeledes er virkelig godt.\nLookfoxy.dk er pt. en af de mest benyttede internet forhandlere med beauty-produkter. Virksomhedens udvalg rummer ca. 300 produkter fra diverse producenter. Deres Trustpilot-vurdering på 6,9 af 10 røber stærk kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 43 evalueringer, hvoraf 14 af dem giver topkarakter. På Facebook er 608 brugere fans af Lookfoxy.dk, og herpå har forhandleren modtaget 10 anmeldelser med en middel rating på 3,9 af 5, som ligeledes er særdeles flot.\nMatas.dk er i dag en af de førende internet handler der sælger beauty-produkter. Netshoppens udvalg favner flere end 90000 produkter fra en række brands. Butikkens Trustpilot-evaluering på 8,2 ud af 10 bevidner utrolig kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 12075 ratings, hvoraf 8851 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 279941 personer fans af Matas.dk, og herpå har de modtaget 549 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 3,8 ud af 5, hvilket ligeså er utrolig flot.\nLuxplus.dk er nu en af de mest populære internet shops i Danmark inden for beauty-produkter. Firmaets sortiment indeholder i omegn af 40000 varer fra en række producenter. Butikkens Trustpilot-rating på 9,6 ud af 10 bevidner stor tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 27258 ratings, hvoraf 23476 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 108766 personer fans af Luxplus.dk, og her har forretningen modtaget 5451 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,8 af 5, hvilket lige så vel er ekstremt flot.\nFodmaske søges over nettet\nFlere outlets på nettet foreslår nu om stunder mange forskellige leveringsudgaver. Førstevalget hos mange er lige nu afhentningssteder, fordi du dermed nemt kan hente bestillingen den dag der passer dig. Metoden er jo yderst enkel, samt mange gange også den mest betalelige leveringsform.\nDu burde tillige afveje for og imod at bestille pakken til levering til din lejlighed eller hus eller ud til din arbejdsplads. Leveringsmetoden viser sig somme tider en lille smule mere bekostelig, men tillige ualmindeligt hensigtsmæssig. Den mest betalelige leveringsform af fodmaske kan ikke benægtes at være at du selv henter pakken, som desværre står og falder med at du befinder dig i kort afstand af fodmaske online virksomhedens bopæl.\nFragttiden er naturligvis vældig udslagsgivende når du har brug for varerne inden for kort tid, og derfor er det ganske essentielt at vi checker den estimerede leveringsdato på den respektive vare.\nEn lang række fodmaske internet outlets stiller garanti om 1 dags fragt på flere produkter, men det er afhængig af at du når at bestille før et angivent tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få fodmaske distribueret forinden lagermedarbejderne drager hjemad.\nFlere internet selskaber sikrer fragt uden beregning, men for det meste er det forbeholdt når der handles for et bestemt beløb. Derudover skulle du snuppe den billigste leveringsmetode, hvilket gerne – om man befinder sig i København, Ringsted eller Vojens – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe bestillingen til et udleveringssted.\nDet er efterhånden temmelig ukompliceret for enhver at finde de bedste priser på fodmaske hos flere internet varehuse, og på grund af dette har masser af e-handler været presset til at at formindske salgspriserne på varerne – til børn, men også til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nDog kan det ikke desto mindre vise sig nyttigt at checke et par netbutikker efter fodmaske tilbud før du færdiggør din shopping, så du er usvigeligt sikker på at få fat i den skarpeste pris.\nMan bør bare huske på, at i tilfælde af at en internet webshop afsætter fodmaske til en pris som kan virke uforståeligt letkøbt, er det tit være en indikation på en svindel e-forretning. Handler med kort er ikke desto mindre indbefattet af en anordning, hvilket passer på køber imod snydagtige internet varehuse.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning kan du drage fordel af en afbetalingsløsning som fx ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil betale omkostningerne over tid.\nInden nogen bestiller fodmaske hos en forretning på nettet behøver de for at være på den sikre side løbe igennem webshoppens forretningsvilkår, men det er bare ikke super interessant.\nEn nem løsning kunne være at finde ud af om e-butikken er medlem af e-mærke ordningen, da det generelt er en sikring om at internet firmaet føjer de gældende danske regler, og at forretningen løbende kontrolleres af eksperter som er meget fortrolige vilkårene. Desuden giver det dig mulighed for assistance, for så vidt du får udfordringer i processen med dit indkøb.\nLigeså er det prisværdigt at køber er oppe på mærkerne omkring de mest relevante retningslinjer der influerer på transaktionen, eksempelvis hvilken ombytningsret på fodmaske virksomheden anvender. I den relation er det også afgørende, at man når som helst bibeholder sin faktura, således man en anden gang vil kunne bevise sit køb, om du er dame eller herre.\nTrustpilot forærer dig tilpas hensigtsmæssige løsninger til at gennemgå en stor portion nuværende forbrugeres iagttagelser og derved er det fornuftigt, at du betragter e-shoppens fodmaske vurderinger forinden du shopper.\nFacebook yder endvidere rigtig pæne metoder til at få indtryk af e-firmaets kundefokus. Tilmed ser vi faktisk internet foretagender som giver kunderne mulighed for at udforme en kritik af deres købsoplevelse, hvilket ligeledes kan bruges til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi samarbejder med en gruppe internet forretninger idet vi promoverer virksomhedernes produkter, og indtjener provision hvis de besøgende vi sender videre realiserer en bestilling.\nVejledning omkring fodmaske og e-forhandlere opdateres tit, men det er umuligt for os at give garantier imod korrektioner der er udarbejdet siden sidste opdatering af hjemmesidens data.


Naturmidler mod høfeber | Familie Journal\nHar du lyst til at prøve alternativer til gængs medicin, så er der forskellige naturmidler, der måske kan afhjælpe generne ved høfeber\nI den østlige medicin har kroppens forskellige organ-energier forskellige opgaver. Allergier hører under milt-energien, og dermed er det logisk, at antallet af høfeberramte stiger - for antallet af mennesker med milt-ubalancer stiger. Det er også i miltens område, blodsukker-ubalancer hører hjemme, og med de omfattende diabetes 2-problemer, vi har, er det naturligt, at flere og flere døjer med høfeber.\nAl mad, der styrker slimhinderne, er godt ved høfeber. Som høfeberramt er det desværre ikke alt, der tåles, pga. krydsreaktioner, så man skal ikke ukritisk fylde indkøbskurven. Men mad, der gavner slimhinderne, er gulerødder, spinat, grønkål, dild, persille, dadler, hyben, abrikos, brune ris, planteolier, fede fisk og lever. Gode teer er brændenælde- og mælkebøtte-te, fordi de også styrker slimhinderne.\nDet kan du indtage\nDen gode nyhed er, at man ved at spise og leve på blodsukkerbalancerende kost også gør en indsats mod sin høfeber. De store skridt - og store fremskridt - tages ved at få forbruget af sukker og hvedemel nedad. Man skal til gengæld spise mere fuldkorn, frugt og grønt, selv om det kan være sin sag at finde frugt og grønt, man kan tåle, når man har høfeber… Der er også forskellige helsemidler, der kan hjælpe, og den mest iøjefaldende gevinst ved at bruge et naturmiddel er, at de ikke virker sløvende.\n• Perilla, som laves af perillablade, en plante i myntefamilien, fås som almindelig plantemedicin, men også som tyggegummi og kan give hurtig lindring.\n• Høron fra Allergica er et dansk-udviklet homøopatisk middel, og det har hjulpet mange gennem høfebersæsonen. Det hjælper slimhinderne i øjne og næse til at afvise de stoffer, der irriterer. Det er dråber, som skal i vand og drikkes. Man kan bruge det både akut og forebyggende, og bedst forebyggende virkning får man ved at tage midlet en måned eller to, før sæsonen starter. Hvis man ikke når det, kan man bruge Høron akut og så tage par forebyggende måneder året efter.\n• Nasaleze er et andet godt bud på akut hjælp. Det er et naturmiddel, der sprøjtes i næseborene og virker ved at forme en farveløs gelé på slimhinden. Geléen virker som et filter, så man kan sige, at ens eget luftfiltreringssystem bliver mere effektivt på den måde: Fidusen er selvfølgelig, at de stoffer, der fremkalder høfeberudbruddene, sætter sig fast i geléen og slet ikke kommer ind i kroppen. Geléen forsvinder af sig selv, så behandlingen skal gentages med jævne mellemrum.\n• Fra afdelingen af vitaminer og mineraler er det især dem, der styrker slimhinderne, man skal koncentrere sig om. Det er A-vitaminer/ betakaroten, men også Bog C-vitamin. Fra mineralerne er det silicium, kalk og magnesium. Og så hjælper de sunde fedtsyrer, herunder fiskeolie, også.\nSpis dig klog - fedt til hjernen\nHusråd mod høfeber\nTe mod høfeber


Elektriske Cigaretter Bryndum - Find vores fedeste anbefalinger. Se her! \nElektriske Cigaretter Bryndum\nSe mere vedr. Elektriske Cigaretter Bryndum nu\nGoddag, og velkommen til denne webside, som er genereret som følge af søgningen på ordene Elektriske Cigaretter Bryndum. Vi ønsker, at du finder det, du søger efter vha. vores anbefalinger, som vi viser for dig, som sandsynligvis søger efter mere info i henhold til Elektriske Cigaretter Bryndum. Se mere herunder, eller klik med det samme videre på vores anbefalede sponsorlinks, der sikkert skulle føre dig videre til det, du søger.\nElektriske Cigaretter Bryndum - Spørgsmål?\nKunne du ikke finde eksakt det, som du ledte efter via vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som bør have en relation til Elektriske Cigaretter Bryndum, så bidrager vi gerne med råd i den forbindelse. Du er velkommen til at skrive til os via følgende kontaktformular. Ifølge vores data plejer det at være nok at følge førnævnte henvisninger vedr. Elektriske Cigaretter Bryndum, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os. Vi læser som regel e-mails inden for få arbejdsdage.\nHvad omhandler denne hjemmeside om Elektriske Cigaretter Bryndum så?\nSiden her er genereret ud fra ordet "Elektriske Cigaretter Bryndum" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor sandsynlighed et relateret keyword, du har søgt på på en søgemaskine, fx Google eller Yandex. Vi forsøger at hjælpe til med din forspørgsel med relevante henvisninger, som for det meste vil være sponsoreret eller præfereret af websitets redaktion.


Halvdelen af Beskyttende Silikone Tilfældet, Håndtag, Greb og Rem for oculus-Quest 2 Controller På tilbud! > Bærbare Audio & Video - www.htcsense.dk\nForside \_ Bærbare Audio & Video \_ Halvdelen af Beskyttende Silikone Tilfældet, Håndtag, Greb og Rem for oculus-Quest 2 Controller\nHalvdelen af Beskyttende Silikone Tilfældet, Håndtag, Greb og Rem for oculus-Quest 2 Controller\nTags: kontrol vr, headset k10, sagen oculus quest, oculus søgen håndledsrem, oculus quest 2 rem, oculus quest 1 controller grip, quest 2, mitsubishi vr4, miniso vr, oculus quest.\nSpecielt designet denne kno strop til oculus-Quest 2 Touch Controller, giver du slip dine hænder fra controllere, men holder dem på plads, som kan tilføje bedre dykning mens det i VR-oplevelse, der også giver en bedre beskyttelse for din controllere.\nDer er specielt designet til oculus-Quest 2 spil controller.\nKonto Type: Rem\nKompatible Modeller: for oculus-Quest 2 spil controller\n1 Par x Håndtag, Greb og Rem\nKompatible Mærker: Oculus-Quest 2 Touch Controller\nKompatible Modeller: Oculus-Quest 2 Touch Controller\nElement Type: Remmen\nProfessionel VR Skydning Beslag Spil Stabil Skydning Beslag Pistol Holder til Oculus rift S/Oculus Søgen Dele\nProfessionel VR Skydning Beslag Spil Stabil Skyde Pistol Controller Holder til Oculus rift S/Oculus Quest Funktion: l Høj kvalitet, holdbare til at bruge l Omfatter skulder strop til at holde beslag mere stabil l Hurtig real-time justerbar pinoldok, nem at bruge l Den justerbare beslag er nem at justere til at holde stilling til din egen brug, så du kan spille mere smidigt. l\nVR Accessorie Sæt Beskyttende Dække For Oculus Quest 2 VR Touch Controller Med Kno Strop Håndtag Greb Til Oculus Spørgsm\n100% helt nye og høj kvalitet Funktioner: 1、Perfekt VR-Oplevelse: Perfekt egnet til Oculus Quest 2 VR controllere, beskytter headsettet mod ridser, og giver en utrolig opslugende VR spiloplevelse. 2、Non-slip Håndtag Dæksel: håndtaget cover er lavet af høj kvalitet silikone-materiale, der effektivt kan forhindre sved, støv og ridser, og den skridsikre knopper øge føler og føler. 3、slidstærkt\nM.100 stk Sved Absorberende Eye Mask VR Briller Åndbar Disponibel Patches Eye Mask For -Oculus Søgen 1/2 VR\nFunktioner: 100pcs hvide engangs maske, meget egnet for den enkelte og VR erfaring center. Lavet af blød klud materialer, som er mere komfortabel med ansigtet. Det kan isolere sved og forlænge levetiden af VR. Det giver bekvemmelighed for vores liv. Brugen af avanceret medicinsk kvalitet bomuld, Antropologisk design, der passer til alle ansigter.sikker og hygiejnisk, ingen irritation\n100 Stk Hygiejne VR Maske Pad Black Disponibel Eye mask for Vive 3D Virtuelle Realit 1XCB\nBeskrivelse: OOTDTY 100% helt nye og høj kvalitet. Funktion: Ikke-vævet stof klud: ventilation og forlænge levetiden af VR.Høj kvalitet, ikke-vævede tekstiler.Blødere og tykkere materialer end til generelle dem. Gældende for alle VR produkter: Antropologisk design, med VR briller passer til alle ansigter af mennesker for at undgå lækage.Cut-off for næsen ud over øjnene,\nBeskrivelse:- 100% helt nye og høj kvalitet. Funktion: Lavet af høj kvalitet, EVA materiale, holdbart, fast og slid-resistente for os at bruge. Der er specielt designet til Oculus Quest 2 All-in-one VR Gaming Headset. Nem adgang til din enhed med Lynlås åbning og lukning. Udstyret med hånden rem design, det er nemt og bekvemt for os at tage og bære når som helst og


LAk eksperimenterer med mikro-flap - Nordic Gliding\nLAK-fabrikken i Litauen er udviklingspartner i Mikro-flap-projektet. Her er systemet monteret på en miniLAK.\nLAK, Nyhed, Producent\nTekst: Jens Trabolt / Foto: Lak / EAA\nEn moderne vinge er et performance-kompromis som skal fungere ved varierende hastigheder. Et forsøg på en win/win-situation er at anvende flaps for at give bedst mulig performance ved forskellige hastighedsområder.\nNu har Estonian Aviation Academy i joint-venture med litauiske LAK udviklet et eksperimentielt mini-flap-system med 3D-printet udfældningsmekanisme af fowler-flap-typen, som også anvendes på store passagerfly.\nPortræt: LAK skuer fremad i 2020\nVed lave hastigheder på under 83,5 km/t kan vingens areal forøges med op til 6,5 % og profilen ændres også, hvilket giver betydelig reduktion i modstanden, lover udviklingsspecialist Lauk Peek fra Estonian Aviation Academy som har testet systemet på en LAK 17B. Ved høje hastigheder er mini-flaps indfældet.\nDa NORDIC GLIDING besøgte LAK-fabrikken i oktober 2016 var systemet under udvikling, og den delikate mekanik var imponerende.\nbillede t.v. viser fuldt udfældede mikro-flaps på testflyet, en LAK 17B.\nNära Discus-cabriolet OSTIV-PRIS TIL FES-opfinder


Bærbar terahertz-scanningsenhed oprettet i Japan\nForskere ved Tokyo Institute of Technology har udviklet en praktisk bærbar terahertz-scanningsenhed baseret på kulstofnanorør. Husk, at spektret af terahertz (THz) stråling er placeret mellem det infrarøde og mikrobølgeområdet.\nDet antages, at enheden vil have en bred vifte af applikationer, herunder til ikke-invasive undersøgelser af hårde og bløde væv, herunder kræftceller, blodpropper, svedkirtler, tænder. Der er også anvendelser i tomografi og medicinsk udstyr til levering af lægemidler.\nMedicinske terahertz-enheder er et lovende diagnostisk område til ikke-invasiv overvågning af humant væv. THz-bølger visualiseres imidlertid dårligt og gengiver de krumlinjære konturer af tredimensionelle objekter. Derudover roterer THz-enheder, der bruges til lufthavnsscanning, omkring mennesker og gør dem meget omfangsrige, dels fordi de er lavet af materialer, der kræver køling for at fungere.\nFor at løse dette problem brugte japanske forskere arrays af kulstofnanorør, der fungerer effektivt ved stuetemperatur. På basis heraf blev fotodetektorer, der fungerer i det synlige, infrarøde og THz-område af det elektromagnetiske spektrum, oprettet.\nFremadrettet forventer forskerne, at brugen af deres THz-scanner vil udvide mulighederne for ikke-invasiv farmaceutisk screening, ernæringskontrol og medicinsk overvågning.\nUdviklet en diagnostisk kapsel med en gastrisk syrekraftkilde\nSticky proteiner vil drastisk øge effektiviteten af kræftlægemidler\nUltralyd af en bestemt frekvens ødelægger selektivt kræftceller\nIsraelske forskere har fundet en måde at synliggøre infrarødt lys for mennesker\nKina lancerer verdens første 6G-satellit - men ingen ved, hvad det er\nOrions bioniske øjne vil give mennesker infrarød syn\nGrafenskum tåler 3.000 gange sin egen vægt\nUtrolige fremtidige medicinteknologier\nMenneskelige organer trykt på en 3D-printer viste sig at være levedygtige\nUdviklet dielektrisk elastomer til kunstige muskler og bløde robotter\nBlærekræft behandles med succes ... med miltbrand\nLab-dyrkede blodkar lover et gennembrud i kampen mod diabetes\nBrændbar is har alle chancer for at blive fremtidens brændstof\nMikroskopiske vanddråber afkøler varmeprocessoren indefra\nRussiske og japanske forskere udvikler fleksibelt metalglas\nGamle persere vidste, hvordan man fremstiller moderne legeret stål for 900 år siden