Leder: Connie og kraften | Ingeniøren\nLeder: Connie og kraften\nAf Arne R. Steinmark 31. okt 2008 kl. 07:00 28\nI et interview på DR1i denne uge afviste klimaminister Connie Hedegaard a-kraft som en mulighed i Danmark. A-kraft er i forvejen en midlertidig løsning i andre lande, forstod man på ministeren, hvorimod vi i Danmark skal satse mere langsigtet. Helt præcist hvilke energiformer, ministeren forestillede sig, var uklart, men måske noget med brint, sagde hun. I øvrigt er a-kraft alt for dyr, blev det betonet.\nDet er naturligvis urimeligt at forlange et klart svar på så vanskeligt og kompliceret et spørgsmål om nationens energiforsyning. Og det vil være unfair over for ministeren at drille hende med, at brint er en lagringsform og ikke en energikilde. Den misforståelse har statsministeren også begået i sin nytårstale. Og selv om fagfolk kan mene, at der her er tale om en fundamental mangel på naturvidenskabelig dannelse, så er problemet et helt andet.\nProblemet er, at det billede, som ministeren tegner om a-kraftens faldende betydning, er grundlæggende falsk. A-kraft bliver kun få steder opfattet som en midlertidig løsning. Og selv om Danmark næppe er egnet som vært for disse anlæg, må vi forholde os til vores omgivelser. I flere lande omkring os - og især i Asien - investeres der milliarder af dollar i nye værker.\n**Anlægsaktiviteterne **accelererer voldsomt netop i disse år. Og det er helt givet, at landene opfatter investeringerne som afgørende og langtidsholdbare for deres forsyning af el. Det er således ikke ualmindeligt, at et moderne a-kraft værk kan producere strøm i henved 60 år.\nVender vi tidslinjen et øjeblik, svarer det til at ramme ned lige efter slutningen på Anden Verdenskrig. Derfor er det i bedste fald naivt, når ministeren forsikrer danskerne om, at a-kraft er irrelevant. Vi kommer til at købe mere a-kraft strøm, end vi drømmer om hos vores naboer.\n**Sandt er det **at a-kraftværker, som vi kender dem nu, er meget dyre at anlægge. Men nye mindre og mere fleksible typer er på vej. Man kan næppe tro, at ministeren er uden indsigt i disse forhold. Derfor er det en nærliggende tolkning, at når Connie Hedegaard så klart afviser a-kraft, mens hun væver om et eller andet langsigtet med brint, ja så skyldes det slet og ret, at hun som populær minister ikke vil koble sig på den upopulære men nødvendige sag.\nDet er et beklageligt populistisk valg. Det ville klæde ministeren i stedet at sige sandheden: At den fremtidige energiforsyning ikke kan sikres uden brug af a-kraft.\nEmner : AtomkraftBrint\n#1 Nils Peter Astrupgaard 31. oktober 2008 - 07:22\nDrop A-kraft diskussionen. Genåbn Barsebäck\nOg selv om Danmark næppe er egnet som vært for disse anlæg, må vi forholde os til vores omgivelser.\nRart at du er enig - og hjælp gerne svenskerne med at få genåbnet Barsebäck\nDet ville klæde ministeren i stedet at sige sandheden: At den fremtidige energiforsyning ikke kan sikres uden brug af a-kraft.\nHvorfor skulle hun det? Vi er jo enige om, at A-kraft i DK er esktremt usandsynligt - og det er måske et "overstatement" at sige at fremtiden ikke kan sikres uden A-kraft - altså på den anden side af de "midlertidige" til den tid 60 årige mastodonter.\nVi lever trods alt i en verden i udvikling. Brint tror jeg ikke meget på, men der er mange andre bejlere - også nogle vi ikke idag tænker på - vi snakker jo om 60 år.\n#2 Jesper Utoft 31. oktober 2008 - 08:17\nA-Kraft vejen frem\nJeg syntes det er en god løsning. De 4. generations værker der bygges i dag er langt mere effektive end de gamle. Affaldet skal kun lagres i 600 år. Hvilket ikke er særligt meget set i forholdt til de millioner af år andre værkers skal ligge pga dårlig udnyttelse. el. lign. Hvad ved jeg.\nJeg regner med vi får bygget et værk på en eller anden lille ø der alligevel ikke er beboet. Hvis der da stadig er sådan nogen tilbage.\n#3 Nils Peter Astrupgaard 31. oktober 2008 - 08:39\nBare ikke i DK - A-Kraft vejen frem\nVær nu lidt realistisk. Hvis den danske befolkning skulle vælge A-kraft, så kræver det, at de kan se, at de mange værker som opføres andre steder fungerer fornuftigt og ikke har de problemer, som man frygter. Det vil sige måske engang om 30 - 40 år.\nVi har ingen industripolitisk grund til at gå foran - tværtimod - så har vi al mulig industripolitisk grund til at bevise, at der er andre løsninger!\nJeg har intet imod en A-kraft diskussion, men den er desværre for skinger og udsagn som "på en eller anden lille ø .. " virker dårligt i mine øre - både af hensyn til den nuttede lille ø, som sikkert ligger i et habitat område, men også fordi, at A-kraftværkerne selvfølgelig skal ligge forholdsvis bynært, så kraftvarmefordelen kan udnyttes.\n#4 Paul Christiansen 31. oktober 2008 - 09:41\nDerfor er det en nærliggende tolkning, at når Connie Hedegaa ...\n"Derfor er det en nærliggende tolkning, at når Connie Hedegaard så klart afviser a-kraft, mens hun væver om et eller andet langsigtet med brint, ja så skyldes det slet og ret, at hun som populær minister ikke vil koble sig på den upopulære men nødvendige sag. "\nHer rammes der plet.\nJeg er lidt uening med Nils P. her.....selvfølgelig skal man fortsætte med at argumentere for den energiløsning man til hver en tid finder bedst, herunder KK hvis man mener KK er en god ide. Det er jo bla. derfor vi debatterer her.\nLidt visions forladt at have den indstilling at man alligevel ikke kan rykke på noget som helst. En ting er sikkert, hvis man giver op på forhånd, jamen så bliver der ikke rykket ved noget.\nDerudover Nils, så er der nu gået en hel generation siden den sidste store KK debat....en ny generation er kommet til, en ny generation hvor den generelle udvikling forhåbenlig gør at hver ny generation er bedre oplyst end den foregående.\nDerudover er jeg heller ikke enig i at vi nødvendigvis behøver at placere KK bynært.\nKK er CO2 frit, uanset om vi udnytter varmen eller ej, og det varme vand skal altid være både frivilligt og sekundært til den EL der produceres.\nIstedetfor at placere et KK værk bynært, hvilket jeg personligt ikke har noget imod....ville gerne være nabo til et KK værk, jamen så kunne man også placere det i et yderområde, og så evt. udnytte varmen til industri der har et stort varmebehov.\nMen vil man udnytte det varme vand fra KK til frivillig fjernvarme, jamen så vil KK under alle omstændigheder være mere velegnet som fjernvarmeleverandør end fossil kulkraft, idet det tilhørende spild ikke vil belaste CO2 kontoen, og fordi det varme vand næsten er gratis, fordi kernebrændsel, i modsætning til fossil brændsel, kun udgør en meget lille del af de samlede omkostninger ved et KK værk.\nKK er specielt på to områder.\nBrændslet er en meget lille del af de samlede udgifter.\nDer udledes ikke CO2, uanset hvor meget EL og varmt vand man producerer.\nDerfor er KK bedst egnet til grundlast, altså til at lægge det solide fundament for vores energiforsyning.\nOven på dette fundament kan man så lægge alle de ustabile VE producenter med tilhørende backup kapacitet, hvoraf noget i starten vil være fossil backup, og andet vil være HVDC backup til udlandet.\nFossil backup kapacitet er ikke velegnet til fjernvarme, hvorfor vi skal reducere de store fossile kraftvarme løsninger.\nEndelig, at påstå at KK er dyrt, skal til hver en tid holdes op imod hvad man ad politisk vej har bestemt er prisen på den forurening fossilt brændsel forårsager.\nKK kan dermed ligesåvel være særdeles billigt, hvis man hæver prisen på den fossile forurening til et mere realistisk niveau, istedetfor blot at fortsætte med at skubbe regningen ind i børneværelset.\n#5 Nils Peter Astrupgaard 31. oktober 2008 - 10:04\nRe: Derfor er det en nærliggende tolkning, at når Connie Hed ...\nJeg tror ikke, at jeg er kendt for at være visionsforladt - snarere tværtimod.\nog jeg har intet imod, at der kører en god oplysning vedr. KK.\nJeg advokerer dog for en anden vision end KK - da Danmark alligevel ikke vil få noget industripolitisk ud af at koble os på KK toget.\nMin vision er VE integrationen af alle de typer anlæg, hvor vi trods alt har en stor industri og har mulighed for at udvikle integrationsløsninger, som kan eksporteres. Lad os fortsætte med det gode arbejde, som jo i øvrigt hænger sammen med bl.a svensk KK og VK.\nog som jeg gentagne gange skriver. Vi kunne jo hjælpe svenskerne med at genåbne Barsebäck - om ikke andet ved ikke at problematisere værkets beliggenhed. Det er nok den mest realistiske "danske" KK løsning i de kommende 20 - 30 år.\n#6 Paul Christiansen 31. oktober 2008 - 10:24\nRe: Re: Derfor er det en nærliggende tolkning, at når Connie ...\nOk Nils P!\nJeg har nu ikke dømt dig til at være visionsforladt. :-). Det skulle forstås som en generel betragtning.\nDet er nok korrekt at vi ikke direkte vil få noget industripolitisk ud af KK, men måske indirekte fordi KK kan være en god medspiller til VE, i og med at KK også leverer EL som det primære, og også leverer CO2 fri EL.\nBla. Derfor mener jeg ikke vi på forhånd skal udelukke KK som en vigtig medspiller i DK.\nDanmark kunne med KK f.eks. demonstrere hvordan KK som fundament, med VE og tilhørende Standby producenter som overbygning, kunne være en farbar vej for resten af verden.\nEnig i at det første naturlige skridt ville være at få genåbnet Barsebäck, evt. med en tilhørende aftale om at aftage en stor del af strømmen.\nEvt. kunne vi spørge Svenskerne om de vil opføre endnu et KK værk, hvor vi kunne aftage strømmen, hvis det viser sig at danskerne fortsat sætter hælen i mht. KK i DK.\n#7 Søren Rasmussen 31. oktober 2008 - 11:47\nen ny generation er kommet til, en ny generation hvor den generelle udvikling forhåbenlig gør at hver ny generation er bedre oplyst end den foregående\nSiger du dermed at den foregående generation var dårligt oplyst?\nEftertiden har vel vist at den skepsis, som var fremherskende dengang, var særdeles velbegrundet. F.eks. har tyskernes oplagring af radioaktivt affald i salthorste mildelst talt ikke været hensigtsmæssig. At KK så senere har udviklet sig til at være mere sikker var ganske svært at forudsige dengang.\n-og affaldet blander vi i smørret....!\n#8 Paul Christiansen 31. oktober 2008 - 12:23\nJeg siger intet om at den foregående generation var dårligt oplyst.\nJeg generaliserer heller ikke.\nMit indlæg skal forstås derhen at samfundsudvikling gerne hele tiden skulle gå fremad på alle fronter.\nVores børn skulle helst kunne fortsætte der hvor vi slap. Også hvad oplysning angår.\nSåledes har vi idag f.eks. Internettet, hvor folk har rig mulighed til at informere sig selv, uafhængigt af bla. et DR monopol som eksisterede under den sidste KK debat.\nNår det så er sagt, så synes jeg ikke at store "A-kraft NEJ TAK / JA TAK" klistermærker er hverken særlig informative eller konstruktive.\n#9 Deleted User 31. oktober 2008 - 12:30\nJeg tror han mener at den "gamle" generation er meget dårligt oplyst om hvordan tingene hænger sammen idag og ikke for 30år siden.\nDu manipulere med betydningen, hvilket er temmeligt gennemskueligt og dumt, da hvordan forholdene var for 30år siden ikke rigtigt har nogen relevans idag og hvordan man vil gøre tingene i fremtiden, udover vi self har taget ved lære af fortidens fejl.\n#10 John Johansen 31. oktober 2008 - 12:33\nDet er således ikke ualmindeligt, at et moderne a-kraft værk kan producere strøm i henved 60 år.\nHmmm, nå? Dét kan man vel ikke sige, alt den stund, at "moderne" kraftværker endnu ikke, er mere end 5-10 år gamle. - Eller hur?\n#11 Deleted User 31. oktober 2008 - 13:20\nRe: A-Kraft vejen frem\nDe 4. generations værker der bygges i dag er langt mere effektive end de gamle.\nDer bygges ikke nogen 4 g kraftværker idag og bliver det heller ikke foreløbig, hvis nogensinde. Der er bygget breederreaktorer i 50år, stort set en lang stribe af fiaskoer og specielt uden at man har kunnet formere brændstof på et fornuftigt niveau, hvis overhovedet. Derimod har man fundet ud af at breedere er hundedyre, svære at håndtere og tilsyneladende umulige at køre med høj kapacitetsfaktorer. Og så opererer de på basis af plutonium. Vorherre bevares.\n4g er indtil videre ren fantasi og ønsketænkning. Til gengæld er de sandsynlivis forudsætningen for at a-kraft har en fremtid i brændselsmæssig henseende - en katastrofal forudsætning må man sige - alt i alt ser det sort ud for a-kraft medmindre selvfølgelig at skatteyderne kommer til lommerne som foreslået af Mccain.\nForlængelse af liv til 60 år. Vel, gennemsnitsalderen for reaktorer som nedlægges er i dag ca. 23 år. Men man kan da forlænge så meget man vil lige som man kan køre med biler fra depressionstiden eller tidligere. Når det kan svare sig at forlænge levetiden med alt hvad det indebærer af renoveringer, udskiftning og modernisering af de gamle anlæg er det nok en følge af at det er blevet enormt dyrt at bygge nye værker.\nUnder alle omstændigheder er a-kraft ikke aktuelt i Danmark. Løbet er kørt kan man sige. Hvad der kommer til at ske ude i verden ved vi ikke, men at a-kraft lobbyen, hvortil man rolig kan regne dette blads lederskribent, på sædvanlig vis skønmaler sitiationen vedrørende a-kraftens vidunderlige egenskaber og fremtid ("it will be too cheap to meter" som man sagde i de gamle glade dage) - er ikke noget nyt. Tværtimod. Hvilke af a-kraft lobbyens forudsigelser har nogensinde holdt stik?\nHvis vi i Danmark skal reagere fornuftigt på på de behov der efterhånden er erkendt i forbindelse med truslerne mod klimaet som følge af vores brug af traditionel energiteknologi, dvs. kul, olie og gas, så satser vi behårdt på udvikling og opbygning af en teknisk kultur og infrastruktur baseret på VE, energieffektivisering og andre intelligente løsninger i smukt samarbejde med vore naboer. Der vil være enorm global efterspørgsel (uanset om der komme rgang i a-kraften) for viden, erfaringer og systemer indenfor dette område og teknologisk er det tilpas simpelt til at et lille land som os kan gå med i front.\n#12 Søren Holst Kjærsgård 31. oktober 2008 - 13:32\nA kraft og opinionen\nHvorfra ved vi i grunden, at den danske befolkning er imod a-kraft? Hvorfor er det ikke politikeres ambition at skabe opinionen i stedet for at halse bag efter nogle overgemte og vildledte miljøfanatikere? Hvorfra ved vi, at Danmark ikke egner sig til A-kraft? Hvorfor skal A-kraften i modsætning til alle andre nye energikilder passe til lige netop det eksisterende energiforbrugsmønster? Hvorfor er nytænkning forbudt i forbindelse med A-kraft, men erkendt nødvendig i forbindelse med vindkraft? Hvorfor siger man, at A-kraften er for dyr, når den fra nye værker ikke koster mere end 20-30ø're/kWh? Hvilket formål ville det tjene at supplere en stabil grundlast med en uforudsigelig vindkraft? Hvad skal vi i det hele taget med vindkraften? Danmarks brændstofforbrug er ca. 7 GW. Biomassetilgængeligheden er 5 GW. Reageredes disse 5 GW biomasse med brint fremstillet i KK værkernes lavlastperioder og mellemlagret i salthorste kunne de 5 GW biomasse blive til 7 GW motorbrændstof. Til en meget stor del af lokaltrafikken kunne man iøvrigt anvende batteridrevne køretøjer, der selvfølgelig kunne oplades ved enhver parkeringsplads - for at minimere batteristørrelsen- og afregningen kunne med moderne computerteknik sagtens være automatisk. Og selvfølgelig ville det være langt billigere at bygge KK værker til opvarmning af privatboliger end at kaste sig ud i voldsomme isoleringsprojekter -dvs. at det ville være mindre miljøbelastende.\n#13 Deleted User 31. oktober 2008 - 13:54\nBrint er den vigtigste energikilde\nRolf Ask Clausens fejltagelse i den mest pinlige leder i Inegniørens historie nu også bredt sig til Arne R. Steinmark.\nBrint er energikilden både i vores sol og i de andre stjerner i universet. Havde solen med brint som energikilde ikke varmet vores jord op fra universets gennemsnitlige tempertur ville hverken Rolf Ask Clausen eller Arne R. Steinmark kunne komme med den absourde påstand om at brint ikke er en energikilde.\nKære Arne R. Steinmark. Kan det virkelig være rigtigt, at ønsket om at gentage Rolf Ask Clausens dumhed skal ødelægge muligheden for at Ingeniørens andre medarbejdere kan skrive fornuftige indlæg når det handler om regeringen og energi. Hæv nu niveauet lidt\nder baggrundsstråling denne energikilde ikke være\n#14 Uffe Merrild 31. oktober 2008 - 14:06\nRe: A kraft og opinionen\nMan kunne starte med at vejlede dig om vindkraft. Alt du skriver om atomkraft, kunne jeg slette, og skrive vindkraft, og vice versa.\nDu virker umiddelbart ikke til at have specielt megen viden om vindkraft, må jeg ærligt sige.\n#15 Jacob Christensen 31. oktober 2008 - 15:16\nRe: Brint er den vigtigste energikilde\nBrint er en korrekt i ovennævnte sammenhæng en energibærer og ikke en kilde.\nDen brint der er tale om til feks. at fylde på biler må forvntes at blive industrielt fremstillet ud fra en energikilde. feks vind sol kk olie mm.\nDer er ingen steder på vores planet hvor man i industriel skala kan grave/pumpe/producere brint og få et netto positivt energi resultat ud af det.\nVed Kul Olie vind sol og AtomKraft, vil man efter endt process ende med et positiv energi regnskab, og dermed have en "Kilde" til energi - dette er ikke tilfældet med brint.\nNB ! Den mulighed der er for at benytte Brint som energi kilde er at anvende fusions energi - Dette er noget der med stor sikkerhed ikke bliver teknisk muligt (eller økonomisk regntabelt) i industriel skala inden for de næste mindst 50 år. Grunden til at brint her er en kilde til energi, er at et fusions kraft værk, må forventes at kunne producere mere energi end der medgår til at opføre og drive det.)\n#16 Søren Holst Kjærsgård 31. oktober 2008 - 23:50\nUvidenhed om vindkraftt.\nJeg har tidligere diskuteret dette med Uffe Merrild. Og jeg venter stadigt på at se REVIDEREDE REPRÆSENTATIVE REGNSKABER fra vindkraften.\nRinghals har ikke noget imod at at offentliggøre nøgletal for sine produktionsomkostninger.\nHVORFOR MÅ VI IKKE KENDE VINDKRAFTENS+\n#17 Michel Berggren 1. november 2008 - 00:41\nJeg er ikke helt med på hvorfor dette skulle være sandt :\nOg selv om Danmark næppe er egnet som vært for disse anlæg,\nDanmark er geologisk stabilt, har adgang til rigeligt kølevand, har højt uddannet rekrutteringsgrundlag samt god infrastruktur.\nHvis der menes at befolkningen ikke er oplyst nok til at kunne acceptere det, så er det vel til at overkomme - landsdækkende kampagner der informerer befolkningen er da set før.\n#18 Paul Christiansen 1. november 2008 - 08:16\nRe: Re: A kraft og opinionen\nVindkraft og A-kraft er to forskellige ting, der dog har det tilfælles at begge ting producerer EL, som er det vi får brug for i fremtiden.\nMen A-kraft er stabil grundlast 24/7/365, mens vindkraft er Typisk VE, der varierer som vinden blæser.\nDerfor er der forskel på værdien af den EL der produceres, idet man på A-kraftens EL ikke skal bruge yderligere penge på backup kapacitet når vinden ikke blæser.\nVi skal imidlertid spille på flere heste i fremtiden, ligesom de heste vi har alle skal hjælpe med at trække læsset.........derfor skal vi både videreudvikle VE og KK.\n#19 Peter Jørgensen 1. november 2008 - 09:07\nForskel på Benzin og Brint?\nNu har jeg snart mange steder set at folk energisk pointerer at Brint er en Energitransportør mens Olie er en Energikilde. Og jeg forstør ikke helt forskellen, eller jo, jeg kan godt se en minimal forskel, men ikke nok til at der skal gås så meget op i hvad er hvad.\nJeg mener - ingen kan bruge Olie direkte fra kilden, den skal igennem et rafinaderi for at blive til benzin og så transporteres frem til os brugere. Er det ikke det samme med Brint - vand kan ingen bruge, men igennem en process kan det blive til brint og så transporteres frem til brugeren.\nHvor i er forskellen?\n#20 Paul Christiansen 1. november 2008 - 09:34\nRe: Forskel på Benzin og Brint?\nHerunder kan du læse en forklaring på forskellen mellem det man definerer som en energikilde henholdsvis energibærer.\n"Energibærer Fra Wikipedia, den frie encyklopedi Gå til: navigasjon, søk En energibærer er en mekanisme eller stoff som kan holde på energi for så å benytte seg av den på et annet sted og til senere tid. Det kan benyttes til drive en maskin eller kjøretøy. En energibærer kan være en springfjær, elektrisk batteri, kapasitator, trykkluft, oppdemmet vann, hydrogen, petroleum, kull, treverk og naturgass.\nHydrogen er en lovende energibærer for bæring av energi fra fornybare energikilder. Elektrisitet benyttes til å produsere hydrogen ved elekrolyse av vann, som igjen kan benyttes i et hydrogendrevet kjøretøy. Energien blir utnyttet ved hjelp av brenselcelleteknologi som bruker hydrogen og oksygen til å produsere elektrisitet, varme og vann. På det nåværende tidspunkt er brenselscelleteknologi bare brukt i liten skala i hydrogendrevne kjøretøy og husholdningsgeneratorer.\nDet er verd å merke seg at kull, olje og naturgass er energikilder som blir utvinnet av jorda. De inneholder store mengder energi som allerede er lagret eller «oppladed», mens springfjærer, batterier, hydrogen etc. typisk inneholder energi produsert i en eller annen type kraftstasjon. "\n#21 Per A. Hansen 1. november 2008 - 09:43\nRe: Bare ikke i DK - A-Kraft vejen frem\nArne Steinmark, en knivskarp leder som jeg kun kan være enig i. Jeg har tidligere forgæves forsøgt at få C. Hedegaard ud af busken i sin blog i en avis. Her fik jeg det samme indtryk, som du nævner i lederen. Et direkte spørgsmål om hun ikke støtter IPCC med at arbejde for mere atomenergi på global plan svarer hun ikke på. "Jeg orker ikke at tage diskussionen om a-kraft i Danmark op igen" - er sikkert en afledningsmanøvre, som hendes rådgivere i ministeriet har anbefalet hende at bruge?\ndu nævner ikke, hvilke problemer man frygter? Ser vi på de 1. og 2. generationsværker, der er i drift i den vestlige verden, så fungerer de faktisk fint - og bedre og bedre med årene. Faktisk ligger kapacitetsfaktoren i nærheden af 90% - det samme som for kulfyrede værker. Ingen dødsfald p.g.a. reaktorulykker, derimod en indirekte sundhedseffekt p.g.a. mindre udslip af mikropartikler, svovl- og kvælstofilter. De nyere typer 3G-reaktorer er forbedrede på det drifts- og sikkerhedsmæssige, så hvorfor mener du man skal vente 30-40 år på at få det at vide, man ved allerede i dag? Mon ikke modstand mod atomenergien skyldes at mange vel kun får deres viden fra medierne (TV), hvor atomenergi kun omtales, hvis man kan finde noget negativt.\nSøren, du har ret i at 4G reaktorer ikke er i gang - det blev der gjort rede for i anden tråd - foreløbig er der adskillige på tegnebordet, som du fik dokumentation for i anden diskussion. Du har tidligere nævnt at du selv kan læse, hvad atomindustrien skriver - problemet er bare, at det undlader du at gøre. I tidligere diskussioner har du f.eks. fået at vide, at der er adskillige 4G-typer, alligevel fremturer du med en enkelt type - Fast-breederen, som mange steder er opgivet p.g.a. pris og at det hat vist sdig, at behovet ikke var så stort som man tidligere mente. At den benytter plutonium er da fint nok - det gør alle typer i øvrigt - heldigvis, for plutonium leverer omkring 1/3 af energien. Det er ingen større problem at håndtere dette stof, det er da en daglig rutine kloden over. Halvdelen af USAs elproduktion fra a-værker sker på baggrund af Pu fra skrottede a-våben. Skrønen om at reaktorplutonium anvendes til a-bomber er forlængst skudt ned, den støvede hest kan man roligt trække ind i standen igen. Ingen har endnu på seriøs måde kunne fortælle, hvor man gør det - hvis du finder noget i den retning vil det sikkert være af interesse at høre det.\n#22 Deleted User 1. november 2008 - 14:26\nRe: Re: Bare ikke i DK - A-Kraft vejen frem\nI tidligere diskussioner har du f.eks. fået at vide, at der er adskillige 4G-typer, alligevel fremturer du med en enkelt type - Fast-breederen,\nI 4G programmet er der tre fast breeders (fast referer til at neutronerne er hurtige - hvis du ikke skulle vide det) på tegnebrædtet, GFR, SFR og LFR. Derudover er der to thermiske reaktorer (neutronerne er langsomme) som i hvert tilfælde har breeder potentiale (closed cycle), nemlig SCWR og MSR. Kun VHTR opererer med open cycle.\nJeg må jeg bede dig forholde dig til det skrevne.\nJeg noterer at du nu hælder til open cycle på trods af de svindende uran reserver. Du sætter måske din lid til uran-i-havvand konceptet?\nVil du ikke også gøre mig den glæde at stoppe din pedantiske skolemesterstil. Jeg har sagt det før og jeg siger det igen, din faglige kvalifikationer imponerer mig ikke - og det er ok - men det er ikke ok at du stavler sig om som ekspert. Det er du ikke. Kom ned på jorden til gavn for debattonen.\n#23 Peter Jørgensen 1. november 2008 - 23:51\nRe: Re: Forskel på Benzin og Brint?\nTak for det fine svar Paul, det var lige brikken jeg manglede. :)\n#24 Uffe Merrild 3. november 2008 - 12:48\nRe: Uvidenhed om vindkraftt.\nJa, det er en konspiration af de rød-grønne, det kan utvivlsomt ikke være andet.\nJeg kender ikke grundene til at du ikke har kunnet fremskaffe regnskaberne, det er velsagtens op til det enkelte firma at vælge hvad de gør.\nMen du har stadig et større hængeparti hvad angår vindmøllers tekniske muligheder, det er min pointe.\n#25 Mogens Bülow 3. november 2008 - 20:09\nEncyklopedi-en må være skrevet før atomfysikken blev udviklet. Når Paul Christiansen opremser energibærere, så tager han de stoffer med der kan brænde. Han nævner: "hydrogen, petroleum, kull, treverk og naturgass". Ingen af dem er energibærere. Den rigtige energibærer er ilt. Når ren ilt dannes af planter, så indfanger planten CO2, H2O og lysenergi. Af det danner den kulhydrater og olier. Disse indeholder alle C,H og O i forholdet 6C, 12H og 6O. Sammenligner man indput og output vil man se at der bliver ilt i overskud. For at slippe af med denne ilt er planten nød til at give ilten så meget energi (lysenergien) at ilt-atomet kan skubbe sine elektroner en ring ud. Ilts antal af elektroner er umage til at rotere i inderste kreds. Den proces kaldes fotosyntese. Derfor er ilt i ren form en energibærer. Når så ilten finder et passende stof at "samarbejde" med om placering af elektroner kan ilten afgive den tilførte energi igen. Det er det vi opfatter som varme ved en forbrænding. De mest almindelige af de velegnede stoffer er C (kul) og H(brint). Derfor opfatter vi (fejlagtigt) alle dem, der indeholder disse stopper som "brændsel". Tænk over at der ikke findes fri brint på jorden. Den ville straks danne vand med noget af ilten. Og tænk over at den første ilt på jorden var gift for de fleste af daværende levende væsener. I dag er CO2 planters mad og lys deres energikilde og planter er dyrs (og meneskers) mad og ilten er energikilden. Det sidste også ved forbrænding af biomasse udenfor levende væsener. Fossilt brændsel er "blot" hengemte plantedele. Vi lever altså af at lave den omvendte fotosyntese. Og bør vide det. Vh Mogens Bülow, formand for foreningen SDE (Sammensluttede Danske Energiforbrugere) www.energiforbrugeren.dk\n#26 Deleted User 3. november 2008 - 21:16\nRe: Energibærere, hvad er det?\nTil: Mogens Bülow, 03.11.2008 kl 20:09\nTak Mogens, for en kreativ vinkling.\nVort biologiska liv og historie er helt betinget af luftens skiftende O2 indhold.\nLivet har tilpasset sig dagens atm.tryk 100000 Pa og relative indhold af O2: 21 %. Det er livet lynhurtigt til ifølge Darwin.\nTekniskt er det muligt at fantasere om en væsentlig "bedre" atmosfære f. eks. med en væsentlig mindre absolut N2 mængde. Men det falder nok ikke i god jord hos folk, som tror, at vi lever statiskt i den bedste af verdner.\nVi sløser nok allerede tilstrækkeligt med både energi og O2, hilser Tyge\n#27 Deleted User 4. november 2008 - 01:03\nForklaringen i den norske udgave af wikipedia er ikke brugbar til at forklare forskellen mellem en energikilde og en energibærer , der står f.eks.\n”En energibærer kan være … … kull, treverk og naturgass.” ”Det er verd å merke seg at kull, olje og naturgass er energikilder”\nSom artiklen i wikipedia antyder kan samme stof både være en energikilde og en energibærer. Det gælder f.eks. brint.\nRollen som energikilde ses f.eks. i solen og andre stjerner. På vores planet er der produceret netto energi fra brint på tilsvarende vis i brintbomber siden 1952, og videnskabelige forsøg på at anvende brint som fredelig energikilde har stået på lige siden. Efter tidsplanen skal det ske om 10 år i ITER reaktoren (se evt. en.wikipedia.org/wiki/ITER), den skal producere mere energi end der bruges til at starte processen.\nRollen som energibærer ses f.eks. i de brintbiler der er begyndt at køre på vores veje. Brinten kan f.eks. produceres ved spaltning af vand (i ilt og brint) under anvendelse af elektrisk energi, og i bilen kan brinten så producere elektrisk energi ved at brint og ilt kombineres og bliver til vand igen. Brinten bruges i dette eksempel til at lagre og transportere energien, ligesom man kan bruge batterier og strømledninger.\nGrunden til at der i Ingeniøren er så megen debat om hvorvidt brint er en energikilde skyldes at redaktør Rolf Ask Clausen og Chefredaktør Arne R. Steinmark desperat forsøger at rede ansigt efter at førstnævnte kom for skade at vise sin uvidenhed i en leder hvor statsministeren skulle hånes. De to herrer ved jo godt at brint er en energikilde i brintbomber, stjerner og fusionskraft, men de politiske intentioner vejer mere end fakta. ”Hvis det er fakta at brint er energikilden i brintbomber, ja så benægter jeg fakta” er åbenbart holdningen blandt toppen af Ingeniørens redaktion.\n#28 Paul Christiansen 4. november 2008 - 08:31\nEncyklopedi-en må være skrevet før atomfysikken blev udviklet. Når Paul Christiansen opremser energibærere, så tager han de stoffer med der kan brænde. Han nævner: "hydrogen, petroleum, kull, treverk og naturgass". Ingen af dem er energibærere. Den rigtige energibærer er ilt.\nJa tak for en ny vinkel at anskue tingene på.....som jeg har set før, også fra dig.\nJeg vil dog lige korrigere, Det er ikke mig der nævner de nævnte ting. Jeg citerer blot fra wikipedia.\nSelv om den norske version skulle være lidt selvmodsigende, mener jeg dog den afslutter med en korrekt version af hvad der i dagligdagen og i folkelige munde må opfattes som henholdsvis energikilde / bærer.\n"Det er verd å merke seg at kull, olje og naturgass er energikilder som blir utvinnet av jorda. De inneholder store mengder energi som allerede er lagret eller «oppladed», mens springfjærer, batterier, hydrogen etc. typisk inneholder energi produsert i en eller annen type kraftstasjon. "\nSå hvis vi holder os til specifikke folkelige sammenhænge, jamen så anvedes brint idag som en energi bærer når brint anvedes i forbindelse med brændselsceller, mens det i en fusions reaktor er en energikilde.\nSå når vi i dagligdagen snakker om f.eks. "brintsamfundet", så er brints funktion i denne sammenhæng ikke at være energikilde, men energibærer, hvorfor det er forkert i denne sammenhæng at omtale brint som energikilde.\nBrint produceres af f.eks. vindmølle EL, og "bærer" derefter energi over i elbiler, med betydelige tab undervejs.\nBrint i elbilens brinttank er altså i denne sammenhæng ikke kilden til den energi elbilen kører på....det er vindmøllen, og i sidste ende vinden der får sin energi fra fusions processerne på solen der er energikilden. Fusions processer der også stammer fra brint, men værd at bemærke, ikke det brint der ligger i elbilens brinttank, men det brint der befinder sig i solen.


Tor 3-personers telt fra Robens. Køb Robens telte billigt\n3-personers teltet Tor 3 fra Robens tilbyder en fleksibel opholds-, madlavnings- og opbevaringsplads....\n3-personers teltet Tor 3 fra Robens tilbyder en fleksibel opholds-, madlavnings- og opbevaringsplads. Inde i teltet kan man altså sagtens sidde to ved siden af hinanden. Det skyldes, at teltet har en god bredde og højde. Teltet har endvidere to døre, der giver nem adgang, men dørene kan også benyttes til skabe læ for vinden.\nSpecifikationer ( Varenummer 130249 )\nKan have forskellige indgangspartier\nLomme i inderteltet\nDøren kan åbnes og benyttes på flere måder\nStænger: 8.0 mm anodiseret aluminium


Joseph Joseph Multigrib Mandolinjern– køb online på imerco.dk\nForside Køkkenudstyr Køkkenartikler Snitte- og rivejern Joseph Joseph Multigrib Mandolinjern H 30 x B 10 x L 5,8 cm - ABS-plastik - Grøn\nJoseph Joseph Multigrib Mandolinjern\nH 30 x B 10 x L 5,8 cm - ABS-plastik - Grøn\nDu kan sagtens bare hakke dine grøntsager, som du plejer med en køkkenkniv; men vil du have de helt tynde og ensartede skiver, kræver det et godt mandolinjern.\nMed dette mandolinjern fra Joseph Joseph skærer du nemt skiver af både store grøntsager som gulerod og aubergine og små grøntsager som radiser og hvidløg - og endda med fingrene på sikker afstand af den skarpe klinge.\nSkærer frugt og grønt i ensartede skiver\nMed 3 typer praktiske greb om madvarerne\n3 indstillinger af skivetykkelse\nI modsætning til andre mandolinjern har Joseph Joseph mandolinjernet nogle særlige greb til at holde om madvarerne, så dine fingre ikke kommer tæt på bladet. Der medfølger tre typer greb til forskellige størrelser madvarer – klemmegreb til små grøntsager, midtergreb til grønt i mellemstørrelse og et fladt greb til de lange skiver.\nMandolinjernet kan indstilles i tre skivetykkelser, det har en skridsikker spids og et brugervenligt håndtag, så sikkerheden er i top, når du skærer grøntsager i skiver. Mandolinjernet tåler opvaskemaskine.


A Livre Ouvert (Bruxelles, Belgien) - anmeldelser - TripAdvisor\nA Livre Ouvert anmeldelser, Bruxelles\nSøg Europa›Belgien›Bruxelles›Forslag til aktiviteter i Bruxelles›A Livre Ouvert\nNr. 103 af 127 Shopping i Bruxelles Gave- og specialbutikker, Shopping Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: St-Lambertusstraat 116 Rue Saint-Lambert, Bruxelles 1200, Belgien Telefonnummer:\n+32 2 762 98 76 Forbedr denne registrering\nlæs mere Anmeldt 1 september 2015 chk767, Tervuren\n(1) Begynd din anmeldelse af A Livre Ouvert Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på A Livre Ouvert, kiggede også på\nHar du været i A Livre Ouvert? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på A Livre Ouvert og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af A Livre Ouvert Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 85 anmeldelser Leonidas Cora Woluwe\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 125 anmeldelser Verre Y Table


Frivillig læge på Sorglinjen: Svære beskeder må aldrig blive rutine - Dagens Medicin\n»Det er ikke sjovt at sidde med et menneske, der græder. Men det er ikke farligt, og det gør ikke mere ondt på vedkommende, fordi tårerne strømmer ud. Tværtimod kan det lindre en smule, og det at føle sig mødt kan faktisk give en ro.«\nOrdene kommer fra Mette Graves Christiansen, der siden oktober 2018 har været tilknyttet Det Nationale Sorgcenter som frivillig. Hun mistede sin egen mor til en kræftsygdom for tre år siden, og selvom hun havde nogle gode veninder og en tæt familie omkring sig, slog sorgen hende alligevel midlertidigt omkuld. Den dengang 26-årige Mette gik kortvarigt i en sorggruppe sammen med andre unge hos Børn, Unge & Sorg, der er en del af Det Nationale Sorgcenter, og et års tid efter sin mors død meldte hun sig som frivillig på centerets telefonlinje, der i dag hedder Sorglinjen.\nVi vil jo gerne problemløse ude på hospitalerne, men vi kan ikke altid fikse alt\nHer har hun taget imod opkald og skrevet chatbeskeder med efterladte, som har haft brug for at få vendt de triste tanker. Og det er der tilsyneladende mange danskere, der har. I det års tid, Sorglinjen har eksisteret, har linjen haft 2.000 henvendelser. Stedet er bemandet af mere end 100 frivillige, der alle har det tilfælles, at de har mistet en nærtstående indenfor de senere år.\nFrivillige skal selv have mistet\nFaktisk er det at have følt et tab på egen krop et kriterie for at blive frivillig på Sorglinjen, fortæller Mette Graves Christiansen. Sorglinjen tilbyder nemlig ikke professionel rådgivning og behandling, men en samtale med et andet menneske, der kan forstå og spejle de tanker og følelser, man gennemlever som efterladt.\n»På Sorglinjen byder jeg ind med mit ’private jeg’. Her taler jeg med brugerne om, hvilke reaktioner jeg havde, hvordan jeg tacklede dem, og hvad der fungerede godt eller skidt for mig. På den måde har mit frivillige arbejde også været et sted, hvor jeg har arbejdet med min egen sorg, så den i dag har fået en anden plads i mit liv,« siger hun.\nNår den unge læge sidder klar på Sorglinjen to til tre gange om måneden, er det med et håb om at gøre livet bare en lille smule nemmere for de mennesker, der henvender sig:\n»Jeg har den indstilling, at man lige så godt kan få det bedste ud af tingene. Jeg ville selvfølgelig betale alt i verden for at få min mor tilbage, men det kan jeg ikke. Så hvis noget af det, jeg føler er totalt meningsløst, kan hjælpe andre til at finde trøst, genkendelse eller håb, giver det hele bare en lille smule mening.«\nMette Graves Christiansen, 29 år\nEr cand. med. og netop startet på første halvdel af sin KBU på Afdeling for Mave-, tarm- og Leversygdomme på Herlev Hospital.\nHar arbejdet på Linjen og Sorglinjen ved det Det Nationale Sorgcenter i halvandet år.\nIkke alt kan fikses\nMette Graves Christiansen er netop startet på den første halvdel af sin KBU på Afdeling for Mave-, Tarm- og Leversygdomme på Herlev Hospital. Hun er meget bevidst om, at det er hendes ’sundhedsprofessionelle jeg’, der hver morgen går ind ad svingdøren på Herlev Hospital. Alligevel håber hun, at hun kan bruge sine erfaringer fra Sorglinjen i sit daglige arbejde som læge.\n»Vi vil jo gerne problemløse ude på hospitalerne, men vi kan ikke altid fikse alt. Nogle gange må vi prøve bare at være til stede, og de mange samtaler med efterladte har gjort, at jeg tør være i situationer, hvor andre mennesker bliver kede af det. I min studietid har jeg overværet nogle samtaler, hvor den behandlingsansvarlige læge tydeligvis blev lidt utilpas over den drejning, samtalen tog, men hvis man begynder at stille spørgsmål, skal man også turde tage det, der kommer. Det værste, man kan opleve, er, hvis nogen trækker sig,« siger hun.\nDa Mette Graves Christiansens mor skulle terminalerklæres, blev beskeden givet af en læge, der kendte moren rigtig godt.\n»Han var til stede i det, og det var tydeligt at se, at det heller ikke var nemt for ham. Han fik endda også lidt våde øjne. Som onkolog skal han give den slags beskeder jævnligt, men for os var det jo første gang og en helt verdensomvæltende situation. Derfor var det rart at føle sig mødt i den meget svære situation,« fortæller hun.\nNetop den pointe er vigtig at minde sig selv om, mener den unge læge, der i sine praktikforløb også har oplevet læger, som har været korte for hovedet og gået mere rutinepræget til værks. Men at en læge har mange patienter i samme situation, kan det menneske, som skal have en nedslående besked jo ikke bruge til noget, pointerer hun.\nHer søger sorgramte danskerne hjælp\nI en rundspørge, som Det Nationale Sorgcenter lavede for tre år siden, blev over 2000 efterladte spurgt, hvor de havde søgt hjælp. Her fremgik det blandt andet at:\n(63 pct.) havde søgt hjælp hos psykolog\n48 pct. havde søgt hjælp hos læge\n12 pct. havde ikke søgt hjælp nogen steder.\n»Det handler om at finde en balance i tingene, for patienterne fortjener også en læge, der er professionel. For mit eget vedkommende tror jeg, at Sorglinjen har rustet mig til, at jeg kan tage patienternes historie til mig, uden at jeg tager det med hjem,« siger Mette Graves Christiansen, der er bevidst om, at nogle sygdomshistorier vil gå lidt tættere på end andre. Derfor er det heller ikke onkologien, der står øverst på hendes ønskeliste over speciallægetitler. Den unge læge synes, at kræftsygdom allerede har fyldt rigeligt i hendes liv.\n»Men jeg ser det ikke som et benspænd. Der er 39 specialer og under dem en række subspecialer, så mon ikke jeg kan finde noget andet? Og hvem ved – det kan være, at jeg ender der alligevel,« siger hun.\nLæger bør kende rådgivningstilbud\nDa Mette Graves Christiansen selv mærkede sorgen tynge, gik hun til sin egen læge – nok mest fordi hun ikke lige vidste, hvor hun ellers skulle gå hen. Praktiserende Lægers Organisation har ikke tal på, hvor mange der søger hjælp hos egen læge i forbindelse med en nærtståendes dødsfald, men Dansk Psykolog Forening oplyser, at 8.250 danskere fik hjælp hos en psykolog med henvisningsårsagen ”pårørende ved dødsfald” i 2019.\nNår de praktiserende læger møder patienter i sorg, er det utrolig vigtigt, at de kender til Sorglinjen og alle de andre rådgivningstilbud, der findes, mener Mette Graves Christiansen:\n»Den alment praktiserende læge har måske et kvarter og skal hurtigt kunne spore sig ind på, hvad patienten har brug for. Derfor er det afgørende, at lægen ved, hvem der kan tage over på de ting, hvor systemet ikke har ressourcer og kompetencer til at hjælpe.«\nKort om Sorglinjen\nFrem til januar 2019 havde Det Nationale Sorgcenter en telefonlinje, Linjen, der kun tog imod henvendelser fra unge mellem 13-28 år.\nI januar 2019 skiftede Linjen navn til Sorglinjen, og målgruppen blev udvidet. I godt et år har alle efterladte over 13 år kunnet ringe eller skrive ind Sorglinjen.\nSorglinjen kan kontaktes via telefon, chat, sms eller brevkasse alle ugens dage fra kl. 17-21.\nDe mere end 100 frivillige på Sorglinjen er ikke professionelle og kan ikke levere professionel rådgivning. Til gengæld er det et krav, at de frivillige skal have mistet en nærtstående, og at de har fundet en god måde at leve med deres egen sorg på for at kunne være en støtte og hjælp for andre. Dette beror på faglig vurdering på baggrund af en samtale med en psykolog fra Det Nationale Sorgcenter.\nForside » Karriere » Frivillig læge på Sorglinjen: Svære beskeder må aldrig blive rutine


Aplomb Large fra Foscarini i Online Shop\n4.539,00 DKK inkl. moms., DK gratis forsendelse*\nkan dæmpes, lange / marron\nkan dæmpes, large / grå\nkan dæmpes, large / hvid\nLys i beton\nAplomb pendlen fra Foscarini forener betonmaterialet med et enkelt og dekorativt udtryk. Designerne bag lampen er Paolo Lucidi og Luca Pevere.\nDen elegante pendel Aplomb er fremstillet i beton og påvirker med sit enkle design de omgivelser, den befinder sig i, fra arkitekters tegnestuer til private hjem. Den innovative og usædvanlige brug af beton giver lampen en rå charme.\nI modsætning til den originale Aplomb lampe, giver den store version ikke en fokuseret lysstråle, men spreder lyset ud under sig takket være den større skærm. Placerer man lampen i klynger – også indeholdende den mindre udgave – får man et flot ensemble af lamper, som vil gøre sig godt i ethvert miljø.\nAplomb fås også med en indbygget lysdæmper for at justere den nødvendige lysintensitet. Pendlen fås i marron, grå og hvid.\nAplomb lampen af Lucidi og Pevere blev i 2011 kåret som 'Årets lampe' med begrundelse i det symbiotiske forhold mellem betonen, som er et usædvanligt materialevalg til en lampe, og lampens diskrete design.\nOphængslængde 180 cm\nAplomb Large fra Foscarini\nI modsætning til den originale Aplomb lampe giver den store version ikke en fokuseret lysstråle, men spreder lyset ud under sig takket være den større skærm.


Super 8 Hotel Weihai JingQuDaQing Road i Weihai til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 466 ejendomme i Weihai.\nNo.4 Longzeyuan, Daqing Road, Huancui, Weihai, Kina, 264205 - Se på kort\nVil du vide mere om Super 8 Hotel Weihai JingQuDaQing Road?\nMere om Super 8 Hotel Weihai JingQuDaQing Road\nSuper 8 Hotel Weihai JingQuDaQing Road, der er bygget i 2010, er en særskilt tilføjelse til Weihai og et klogt valg for rejsende. Byens centrum ligger blot 6.0 km derfra, og lufthavnen kan nås inden for 30 minutter. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og at opleve lokale seværdigheder, så behøver du ikke at gå langt, da hotellet ligger tæt på Weihai Marine Park, Lotte Mart, HaiFeng ShangYeJie.\nSuper 8 Hotel Weihai JingQuDaQing Road tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Gæsterne på dette hotel har glæde af parkering, restaurant, portner, værdiboks på stedet.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, skrivebord, internetadgang - LAN, TV, satellit-/kabel-TV. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Super 8 Hotel Weihai JingQuDaQing Road.\nKYONGSOK fra Sydkorea


Tusindvis af pensionister kigger laaangt efter boligstøtte - HK\nTusindvis af pensionister kigger laaangt efter boligstøtte\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2016/04/04/tusindevis-af-pensionister-kigger-laaangt-efter-boligstoette)\n04. april 2016 | HK Kommunal | Mogens Jepsen Bemærk: Denne artikel er mere end et år gammel og kan indeholde forældet information\nVentetiden hos Udbetaling Danmark er steget markant, sådan at et stort antal pensionister kommer i økonomisk klemme, fordi de ikke får deres boligstøtte, skriver Avisen.dk efter en gruppe pensionister har henvendt sig til Folketinget.\nTusindvis af pensionister må vente i måneder på at få deres boligstøtte, skriver Avisen.dk i en artikel.\nDet har fået en gruppe af pensionister fra Helsingør til at skrive et brev med overskriften ”Boligstøtten mangler - udbetaling Danmark svigter totalt” til Folketingets beskæftigelsesudvalg for at lufte deres frustrationer.\nSagen er, at gruppen har samlet, som det hedder, ”et skræmmende antal eksempler”, der ikke har fået boligstøtte.\nMange pensionister uden retmæssig boligstøtte\nDer er flere og flere pensionister som nu står uden retmæssig boligstøtte er truet af opsigelse fra deres bolig og ikke i stand til selv fortsat at betale den fulde husleje. Således er der nu problemer med at få tilkendt og udbetalt sin boligstøtte til tiden og pensionister er kommet i alvorlig økonomisk klemme med deres boligselskab.\nDertil kommer, at pensionisterne i Helsingør føler, at det er utroligt svært at komme igennem til Udbetaling Danmark.\nOvergang til nye regler giver problemer\nHos Udbetaling Danmark beklager centerdirektør Marianne Lørincz den lange sagsbehandlingstid.\nI artiklen forklarer hun den længere ventetid som et primært teknisk problem.\nDet skyldes, at man fra 1. januar er gået over til en ny måde at udbetale boligstøtte, så den hænger sammen med indkomsten.\nTidligere opgjorde man én gang om året, om man havde fået for meget udbetalt. Det gav mange efterregninger, men nu bliver der i stedet automatisk udregnet boligstøtte efter indtægt måned for måned. Men overgangen har givet storm på Udbetaling Danmarks telefoner.\nYdelse og borgerbetjening Administration Digitalisering


Politiet opfordrer håndværksmestrene til at tænke i øget sikring | SecurityUser.com\nPolitiet opfordrer håndværkere til at mærke deres værktøj og biler.\nDe seneste to døgn har Syd- og Sønderjyllands Politi modtaget 17 anmeldelser om tyverier fra varebiler i Varde, Esbjerg og Ribe kommuner. Antallet af sager får politiet til at opfordre håndværksmestre m.m. til at tænke i øget sikring – og dermed gøre det sværere for tyvene at bryde ind.\n- Som politi kan vi efterforske indbruddene. Men det gør det ikke alene. Kan vi gøre det mere bøvlet at være tyv, er vi nået et godt stykke og er med til at ødelægge det første led i de kriminelles fødekæde, nemlig nem adgang til kosterne, understreger vicepolitiinspektør Chr. Østergård fra Syd- og Sønderjyllands Politis forebyggelsesenhed.\nTænk over, hvor du parkerer din varebil. Du kan for eksempel parkere bilen med bagklappen op mod en mur, et stakit eller en hæk, så tyven ikke kan komme ind. Parker på befærdede steder med god belysning, hvor nogen kan holde øje med køretøjet, og tyven dermed overvåges.


Familiestraf del.2 NYT OG HOT! Joan 15 år del.1 - Gratis Danske Sexnoveller Chat Film Forum Ønsk en sexnoveller om en fræk fantasi eller erotisk novelle 2 garanteret hit til din kone eller kæreste på valentins dag (Testvinder) Seksuelle ting du skal prøve inden du dør! (To-Do-Liste) Tips og gode råd til mænd med for tidlig/hurtig udløsning. J eg havde pjækket fra de sidste 2 timer i skolen. Vi skulle have idræt, og jeg gad bare ikke spille håndbold for 1000. Min lillesøster Line og mig - Gratis Danske Sexnoveller Gratis erotiske noveller - de grå sider I dansktimerne havde vi været på skolebiblioteket og siddet og arbejdet på Internettet. Forfatter profil: Titel: Dato: Job/Offentligt/Natur: Uddrag af historien: Anne: Forretningskvinden tjekker udvalget Kold forretningskvinde - hot sex, del. Jeg har en ekstra lang sort satin og nylon underkjole på jeg gør det hver dag da min forlovede forlanger det når hun er det så sexet i de store bryster hun har ser hun en mægtig stor bule i og den tager hun fat. H ej alle dejlige drenge og mænd i alle aldre.\nSlikke kusse smukke damer uden tøj - P rchenclub schiedel\nClaes sagde at jeg var en vidunderlig pige. Hun så ud til at være i 30erne. Jeg var sikker på, at Danny havde opdaget det, og jeg nød faktisk lidt at tænke på at han måske også lå, og lurede på mig i mørket. Han var lige den type fyr, jeg fantaserede om, når jeg spillede fisse af ude i badet eller inde i min seng.\nSlikke kusse smukke damer uden tøj - Naturlige Bryster Sex\nFransk massage p club flensburg 972\nGratis hård porno massage på fyn Da jeg tog den, kyssede han min. Jeg mærkede hans tunge lesbisk porno gratis massagepiger odense i mig.\nAsiatiske piger kvinder søger yngre mænd Thai massage hadsund atlas biografer\nSlikke kusse smukke damer uden tøj 613\nJeg er en ung pige på 21, der tit sidder, og læser frække noveller på Internettet. Nu synes jeg, det må være på tide, at jeg fortæller min historie. Jeg har gennem flere år boet som udlejer i en ejendom, der nu er blevet overtaget af Sandy Q og hendes søster, der er to smukke og guddommelige Dominaer. Gratis, drink, Sjus, Sodavand eller Øl, efter eget valg i baren på stueetagen.\nSlikke kusse smukke damer uden tøj - Gratis pornofilm\nParkering hamborg lufthavn rabat fræk fisse. Få bøsse små bryster porno escorte danemarca faste bryster slet ingen tvivl. Fitness, world, kokkedal, store, bryster, massage En Stor Pik, fitness, world, kokkedal Thai. Dansk - Mature Album Pussy Galore Dk Moden Superfransk Porno Porn pussy videos, page 1 Large HD Tube Gratis Porno Moden: 130106 HD videoer Gratis Porno @ My Mature Granny - Mature, Granny Kneppe nu pussi galores - sagt, fræk kone escort pige esbjerg Sexsben. Jeg havde alligevel haft en spændende oplevelse den dag. Claes førte swingerclub pfalz kleopatra schweiz mig gennem hele huset til et lille værelse for enden af gangen.\n15.02.2018 15.02.2018 slikke kusse smukke damer uden tøj\n0 tanker om “Slikke kusse smukke damer uden tøj”