Bundesligaens historie - sådan blev Bundesligaen til\nHome > 1. Bundesliga > Bundesligaens historie\n1. Bundesliga, 1. FC Kaiserslautern, 1. FC Köln, 1. FC Nürnberg, 1860 München, Bayern München, Borussia Dortmund, Borussia Mönchengladbach, Eintracht Braunschweig, Eintracht Frankfurt, FC Schalke 04, Hamburger SV, Hertha BSC, Karlsruher SC, Tilbageblik, VfB Stuttgart, Werder Bremen, Zeitlos\nDen har over halvtreds år på bagen, og selvom den ved første øjekast ser nogenlunde ud som dengang i 1963, så er der sket store ændringer undervejs. Vi tager et nærmere kig på Bundesligaens historie, og hvordan den blev til.\nSelvom Bundesligaen først blev indført i 1963, blev de første, spæde skridt allerede trådt tilbage i år 1900, da 86 klubber fra hele Tyskland mødtes i Leipzig. Her blev Deutscher Fußball-Bund (DFB) dannet, og allerede to år senere blev der indført en national turnering, hvor vinderen ville kunne kalde sig tysk mester.\nNoget af en udfordring rent logistisk, da infrastrukturen sammenlignet med i dag var mangelfuld og det tyske rige rent geografisk langt større, end det vi kender i dag. Der var hold fra Østrig og Ungarn med i de første udgaver af den nationale turnering, ligesom DFC Prag (Deutscher Fußball-Club Prag) faktisk vandt sølv det første år efter et finalenederlag på 7-2 til VfB Leipzig.\nDerfor blev det til en masse regionale ligaer, hvor vinderne så ville møde hinanden i play-off kampe, inden en endelig vinder så kunne kåres som tysk mester, og løfte det trofæ der i første ombæring blev døbt Viktoria-trofæet.\nSom årene gik begyndte ideen om en national liga at spire. Særligt hos DFB præsident Felix Linnesmann, der gerne så en “Reichsliga”, men som dog ikke mødte opbakning fra ret mange andre end sig selv.\nDet eneste der derfor blev ændret i de næste mange år var Viktoria-trofæet. Ikke fordi man var utilfredse med selve trofæet, men fordi det simpelthen forsvandt i en del år efter 2. verdenskrig. Siden dukkede det så op i en bankboks i Dresden, hvor en fan havde passet på det, efter Dresdner SC havde vundet titlen i 1944.\nDa det endelig så dagens lys igen, var et nyt trofæ dog sat i verden. Die Meisterschale, som vi kender det i dag.\nTid til Bundesliga\nFor tyskerne var det ligesom i Danmark vigtigt, at fodbold var for amatørerne. Der begyndte at opstå professionelle ligaer rundt om i Europa, men tyskerne holdte fast i den rene tanke om fodbold som en sport for amatører. Også selvom de bedste tyske spillere var begyndt at søge væk for at spille for andre klubber.\nNår tyskerne i så lang tid stædigt holdte fast i ikke at overgå til professionelle tilstande, skyldes det i høj grad VM i 1954. Ingen forventede noget af et tysk landshold. Ej heller da de overraskende kvalificerede sig til finalen. For godt nok var der glimrende fodboldspillere på holdet, men mod de uovervindelige ungarer, der havde smadret dem i gruppespillet kunne de vel intet stille op. Men som vi lærte den aften i Bern, så skal man aldrig undervurdere et tysk landshold. 3-2 sejren blev døbt miraklet i Bern, og selvom det skabte liv og glade dage i det tyske, så bremsede det på sin vis også fodboldens udvikling. Triumfen i 1954 kunne ingenlunde følges op, og både VM i 1958 og særligt i 1962 var så skuffende, at de høje herrer hos DFB fik travlt.\nEt kvartfinalenederlag mod Jugoslavien ved VM i 1962 skete samme dag, som Hermann Gösmann blev valgt som ny præsident for DFB. Og så gik det ellers stærkt. Gösmann var sammen med landstræner Sepp Herberger og 1. FC Kölns daværende præsident Franz Kremer yders forhippede på at skabe en professionel liga. Gösmann skulle signalere nye tider i DFB, Herberger ønskede et bedre landshold, og Kremer kunne som præsident for Tysklands på det tidspunkt bedste hold godt se en fidus i at Köln nu kunne spille mod de bedste hold fra de andre regionale ligaer på et mere regelmæssigt niveau.\nSå allerede den 28. juli kunne de invitere til forsamling i Dortmund, hvor en afstemning om en ny nationalliga var på agendaen. Det blev et rungende ja, og Bundesligaen var en realitet. Sådan da.\nFor først skulle man finde ud af, hvilke hold der skulle placeres i den bedste tyske række. Og der var nok at vælge mellem. 46 hold ansøgte om en af de i alt 16 pladser, og så begyndte en større fordelingsnøgle ellers at tage form baseret på geografisk placering, økonomi og sportslige resultater.\nDer var på det tidspunkt fem regionale ligaer, også kaldet Oberligaer (Nord, Vest, Sydvest, Syd og Berlin) og holdende i den første udgave af Bundesligaen blev som følger\nOberliga West: Borussia Dortmund, 1. FC Köln, Meidericher SV, SC Preußen Münster, FC Schalke 04\nOberliga Südwest: 1. FC Kaiserslautern, 1. FC Saarbrücken,\nOberliga Süd: Eintracht Frankfurt, Karlsruher SC, 1. FC Nürnberg, TSV 1860 Munich, VfB Stuttgart\nPå det tidspunkt var 1860 München byens hold i München, så naboerne fra Bayern måtte vente et par sæsoner med at komme i Bundesligaen, ligesom også Gladbach måtte tage til takke med en plads på næstbedste niveau, da der var bedre klubber i vest end die Fohlen.\nAllerede året efter var ligaen så klar til at blive fløjtet i gang. Forventningerne til den nye Bundesliga var enorme, og tilskuerne flokkedes til stadion. Ikke mindst på grund af den store spænding, der var i turneringen, hvor syv forskellige hold formåede at løfte die Meisterschale de første syv leveår.\nDet første hold der kunne kalde sig vindere af Bundesligaen var måske ikke overraskende 1. FC Köln, hvis præsident Kremer jo havde været en varm fortaler af en fælles nationalliga. De var også klubben, der først kunne melde om udsolgt på stadion, da 85.411 tilskuere mødte frem for at se gedebukkenes 3-0 sejr mod Hertha BSC.\nBundesligaens første scoring blev dog scoret lidt derfra. Nemlig hos rivalerne fra Dortmund, der havde vundet det tyske mesterskab året forinden, og som var endda meget forhippede på også at komme godt fra land i den nye nationale liga. Så forhippede, at de brød aftalen om fælles starttidspunkt og fløjtede op lidt tidligere end alle andre.\nOm det var det, der rystede modstanderne fra Bremen skal være usagt, men det tog i hvert fald blot 58 sekunder, før Dortmunds Timo Konietzka havde scoret Bundesligaens første mål. Et mål, som der hverken findes video eller billeder af. Der var intet tv-hold på plads i Dortmund, og alle fotograferne havde stillet sig i den anden ende, da de regnede med, at Bremen først ville score, har Konietzka siden fortalt.\nKöln blev som nævnt mestre i den første sæson, og det var først i 70’erne hvor skiftevis Bayern München og Gladbach – to hold der ikke var en del af den oprindelige liga – indledte magtperioder.\nAllerede to år efter debutsæsonen blev Bundesligaen udvidet til 18 hold. Hertha BSC blev smidt ud på grund af en bestikkelsessag, og da man fra DFB’s side ønskede, at der også i den kommende sæson skulle være et hold fra Berlin, blev Tasmania Berlin rykket op, selvom de på ingen måde var i nærheden af at have Bundesliganiveau. De to nedrykkere fra Karlsruher og Schalke var så fortørnede over den idé, at de fik lov at blive i ligaen.\nI midt 80’erne overvejede man at indskrænke Bundesligaen til 16 hold, da interessen for ligaen var dalende. Et af kritikpunkterne lød, at der var for mange ligegyldige kampe. I stedet for en indskrænkning, blev der dog tale om en udvidelse, da Vest- og Østtyskland blev genorenet. Fire hold fra Øst fik en automatisk plads, så Bundesligaen nu bestod af 20 hold.\nIdeen var hele tiden, at det var en midlertidig løsning, og at Bundesligaen skulle ned på 16 hold. I 1992/93 sæsonen skulle de tilbage til 18 hold, og året efter skulle man så ned til de ønskede 16 hold.\nMen så blev fodbolden lige pludselig populær igen. De triste 80’ere var glemt, Tyskland var blevet verdensmestre i 1990, og Bundesligaen boomede igen. Så da 44 klubber i 1991 mødtes for at drøfte fremtiden, stemte 42 hold for at fastholde det nuværende format. 18 hold og en vinterpause. Præcis som vi kender det den dag i dag.\nBundesligaen i tal\nLigaen blev stiftet den 28. Juli 1962 i Dortmund, og allerede året efter fandt den første udgave sted.\nBundesligaen administreres ikke længere af DFB, men af DFL\n1. FC Köln var det første hold til at vinde Bundesligaen\nDortmunds Timo Konietzka scorede Bundesliganes første mål\nFlest antal mål scoret i en sæson: Bayern München, 101 (1971-72)\nFlest antal mål indkasseret i en sæson: Tasmania Berlin, 108 (1965-66)\nHøjeste tilskuergennemsnit i en sæson på hjemmebane: Dortmund med 81,178 (2015-16)\nFlest mål scoret af en spiller I Bundesligaen: Gerd Müller, 365\nYngste spiller til at score et mål i Bundesligaen: Nuri Sahin 17 år og 82 dage (2005–06)\nÆldste spiller til at score et mål i Bundesligaen: Mirko Votava 40 år og 121 dage (1996–97)\nFlest kampe i Bundesligaen som træner: Otto Rehagel, 830\nFlest kampe i Bundesligaen som spiller: Karl-Heinz Körbel, 602\nFlest tilskuere til en Bundesligakamp: Hertha BSC – 1. FC Köln, 88,075(1969–70)\nFærrest tilskuere til en Bundesligakamp: Tasmania Berlin – Borussia Mönchengladbach, 827 (1965–66)\nFlest gule kort i Bundesligaen: Stefan Effenberg, 114\nFlest røde kort i Bundesligaen: Jens Nowotny og Luiz Gustavo, 8\nHusk, at du hver uge kan se Bundesligaen ganske gratis og uden nogen former for registrering lige her\nVil du gerne en tur ned og se Bundesligafodbold, så er vores samarbejdspartnere lige nu klar med tre uforpligtende tilbud til lige netop den kamp, du gerne vil se.\nBundesliga, dfb, dfl, historie, zeitlos


OPP-plejecenter i Holbæk gør hverdagen lettere med velfærdsteknologi - DI Service\nI de kommende år bliver der flere ældre i landets kommuner. Samtidigt står kommunerne overfor løbende krav om at reducere udgifterne til ældreområdet. Det gør det sværere for kommunerne at få råd til at investere i ny velfærdsteknologi, som kan forbedre hverdagen for de ældre. Holbæk Kommune har imødekommet denne udfordring ved at udbyde deres plejecenter i Tølløse som et Offentligt Privat Partnerskab (OPP).\nNår et plejecenter udbydes som et OPP-projekt, har den vindende leverandør ansvaret for at designe, opføre og drive plejecentret. Udover disse tildelingsparametre lagde Holbæk Kommune også vægt på tilbudsgivernes evne til at udvikle samarbejdet, herunder at introducere ny velfærdsteknologi.\nDerfor har den vindende leverandør siden åbningen af plejecentret i 2015 introduceret en række nye velfærdsteknologiske løsninger. Leverandøren har installeret såkaldte ”wayfinder” skærme, så familien og vennerne til beboerne hurtigt kan orientere sig om plejecentrets aktiviteter og finde hen til den beboer, som de ønsker at besøge. Derudover har leverandøren investeret i forskellige former for velfærdsteknologi, der specifikt er rettet mod at forbedre de demente beboeres hverdag. Alle demente beboere har således fået installeret såkaldte ”sleeptrackere”, som er en sensor i madrassen, der registrerer søvn, puls og vejrtrækning. Det giver personalet bedre mulighed for at hjælpe de demente beboere med at få et bedre søvnmønster.\nVed at bruge OPP-modellen til at udvikle opførelsen og driften af kommunale plejecentre kan landets kommuner imødekomme det stigende udgiftspres på ældreområdet og opretholde et højt serviceniveau. Derudover kan landets kommuner skabe en sund konkurrence mellem leverandørerne om at tilbyde de bedste velfærdsteknologiske løsninger til gavn for de ældre borgere.\nI Holbæk Kommune har vi komplementeret vores kommunale plejecenter og private friboligplejecenter med et OPP-plejecenter. Mangfoldigheden i typen af plejecentrene giver vores ældre borgere og deres familie et reelt frit valg i forhold til pleje og omsorg. Det er én af vores store styrker i ældreplejen i Holbæk Kommune. Pernille Kruse, formand for udvalget ”Aktiv Hele Livet – Sundhed og Omsorg”


Blog from sihanouk ville, Cambodia | Nadia i Cambodja og Thailand\nsaa er det blevet tid til at skrive lidt herinde igen :D\njeg kom til Phnom Penh sidste gang saa fortsaetter derfra.\nD.4. april: Vi skulle tidligt op for at pakke de sidste af vores ting og saa afsted mod Chambok. Vi koerte i 3 timer, men det laa kun lidt over 100km vaek. saa kan I selv forestille jer hvor daarlige vejene er hernede! Hele bussen hoppede hele tiden og vi floej rundt! Da vi kom frem fik vi frokost, fik kun nudler fordi de igen havde overfyldt alt andet med citron-graes! Derefter koerte vi i okse-kaere. Var saa maerkeligt at proeve - sidde i en haard traevogn og blive trukket af koeer. Min foerste tanke var Aaah Gud, for saa vidste jeg godt hvor primitivt det ville blive at sove i landsbyen. Saa startede deb lange gaatur mod vandfaldet. Vi gik op, op og op i et meget stenet terraen. Da vi var fremme kunne vi nyde vandfaldet(40m) og slappe lidt af. Vejen ned igen var vaerre end vejen op - det tog saa lang tid for det gik virkelig nedad! Det var en anden vej vi tog tilbage og det var sindssygt! Der var kaempe sten, snoede stier og stejle bakker hvor det bare gik nedad! Da vi kom tilbage efter 3 timer, var det tid til at tage ud paa vores home-stay. Vi boede 6 piger i en trae/bambus hytte og hold da op var saa det primitivt ud. Vi gik straks igang med at lege med alle boernene og de blev super gode til banke, banke, boef. vi fik ca 8 boern med og de hyggede sig og havde det sjovt. Om aftenen var det helt kulsort i landsbyen og vores lille hytte var kun lyst op af et roer. Vi lagde os ned paa et vattaeppe - det var saa tyndt at det alligevel foeltes som om man laa paa bambus gulvet. Vi pakkede os helt ind i myggenettene, for vi skulle ikke have noget som helst ind til os. Svedte saa meget at vi ikke kunne sove, det var som at vaere i en sauna. Det var en forfaerdelig nat, hvor jeg vaagnede pga kramper, smerter efter at ligge paa gulvet, hoejt musik, gekkoer, katte, hunde, grise osv. Alt var bare galt, hehe.\nD. 5. april: Op kl.6 efter en rigtig daarlig nat, sige farvel til familien og saa ud at koere i okse-kaere igen .Vi koerte i 45 min for at spise morgenmad ude i den flotte natur. Vi troede alle vi skulle se noget, men nej nej, vi skulle bare lige ha' en sidste koere tur med. Mr. Pao, vores guide, ville have vi skulle vaere paa vores spisested i 3 timer, men gad vi ikke. Saa vi koerte foer tid, og efter 3 timer ankom vi til Kampot. Vejene dertil var lige saa daarlige, og hver gang jeg var faldet i soevn smadrede jeg mit hoved ind i ruden pga bumpene og paa et tidspunkt floej baade mig og Henriette en halv meter op fordi vi sad bagerst. Det var nogle rigtige Hitler-veje vi kom paa. Skulle bo med Anne-Sofie paa vores hotel :)\nVaerelset var ikke det bedste, men der var da en seng. Vandet sproejtede ud fra vandhanen, gulvet blev oversvoemmet, vaeggene var brune/gule af skidt, hul til badevaerelset ved loftet og muggent vand fra spejlet, HERLGIT! jaa vi faar oplevet lidt af hvert! Vi tog os alle et rigtig langt og varmt bad efter at ha' levet som huleboer!\nD.6.april: Idag tog vi afsted paa tur kl.9 og startede ved en peber-plantage. Der saa vi hvordan krydderiet peber vokser paa traerne her i Cambodia og ogsaa cashew-noedde traeer.Forstaar meget bedre hvorfor de er dyre i DK! Under hver frugt paa traeet vokser der kun 1 cashew noed, saa der skal rigtig mange frugter til bare for at lave en pose. Saa koerte vi ud til stranden hvor vi bare slappede af en time. Saa tog vi ud til nogle bjerge hvor der var "grotter". Havde forestillet mig drypstens grotter, men nej, der var intet at se. Ville nok nemmere kalde det en hule. Nogle af de andre gik ind gennem grotten, men fik at vide at det var meget besvaerligt og at hoeje mennesker ikke kunne komme igennem. Det var fanme verdens mest nederen grotte! Men omraadet var til gengaeld mega flot! Saa gik turen ud til ehn salt-plantage. Der toerrer saltvandet ind til salt i loebet af 5-6 dage. En salt 'mark' er 15x30m og dem har man ca 30-35 af, som giver 15-20 salt om aaret. Tilsidst skulle vi paa sejl-tur paa Kampot-river. Det var en super hyggelig og smuk tur! Der avr saa flot med bjerge overalt og en masse groent. Vi fik ogsaa lige solnedgangen med paa vejen tilbage! :)\nD. 7.april: Saa venter stranden. Vi fik noegle til vores vaerelse kl.12 her i Sihanouk ville. Det er bare en fantastisk laekkert sted! Der er ikke saa meget at sige om hvad vi har lavet her, da vi bare er paa stranden. i poolen, drikker og hygger. Kun to dage vi har oplevet noget saa dem skriver jeg om. Naar man gaar i byen hernede koeber man en spand med noget sprut og enten noget sodavand eller red bull, til kun 5 $ :D\nD.9. april: om aftenen tog vi til en strand for at se solnedgang - noget man naermest bare skal naar man er her. Det var ogsaa bare saa smukt! Vi var paa det sjoveste lille sted for at spise. Vi bestilte stort set alle burgere, med kartofler eller pommes frites. Der gik naesten en time foer maden kom - men koekkenet var ogsaa kun med to kogeplader. Verdens mindste koekken paa en restaurant. var saa sjovt at se! Og omme bagved havde de deres opvaskemaskine, som var\nfire store baljer.\nD. 10.april: Saa har vi allerede vaeret afsted i 3 uger!\nVi skulle tidligt op for vi skulle paa heldagstur. Vi blev koert ud til en strand, hvor vi skulle sejle fra. Vi troede vi skulle paa baadtur + ro i kajak , men det viste sig at det kun var kajak. Turen ud til oeen gik super fint, sad i kajak med Henriette og Kristine. Vi kom foerst, tiotal godt team-work! Vi var ude at snorkle ved den privat oe, vi var roet ud til! Troede ikke der var noget at se men blev positivt overrasket. Det var ingenting ift Egypten, men det var stadigvaek rigtig flot! Der var en millard soepindsvin, lidt sygt. Hold nr.2 der var derude var ikke saa heldige som vi var for der var mange brandmaend da de var derude. Vi saa kun en, men flere af de andre blev braendt :/ isaer Trine. Saa skulle vi ro tilbage igen, denne gang gik det ikke helt vildt godt for der var saa mange boelger og de var sku store. Har aldrig vaeret saa bange i mit liv foer. Gik helt i panik saa Kristine maatte lige tage over en gang imellem. Da vi kom ind paa lavt vand igen var jeg bare saa lettet! Vi var ogsaa ude at ro paa en lille hyggelig flod, men var vi ikke saa lang tid fordi mange var traette. Saa skulle vi ro tilbage dertil hvor vi startede fra og det var sku noget af en tur. Det var svaert at komme fremad og flere af de andre kaentrede. Thae, Anne-sofie og Trine er de vaerste jeg nogensinde har set i en kajak. Gud, hvor var de daarlige. Det var simpelthen saa sjovt at se paa dem. Frem og tilbage, paa kryds og paa tvaers.\nOm aftenen slappede vi af og gik paa den vold gode italienske restaurant for at spise. Alle var traette saa var bare en hygge aften.


Forside / Blog / Erhvervslån / Sikr dig en fair rente på dit erhvervslån\nEr du erhvervsdrivende og drømmer om at realisere nogle drømme i din virksomhed, men ikke har midlerne til det? Så kan et lån være lykken, hvis du vel og mærke får det med en fair rente.\nAt mangle kapital og være økonomisk presset er en situation mange firmaer på et tidspunkt kommer til at stå i. Hvad end det er ved opstart eller i en veletableret virksomhed, så kan et virksomhedslån være muligheden for at sikre firmaets fortsatte udvikling.\nDet gælder uanset om det inkluderere udbygning af lager, udvikling af et nyt produkt, indtagelse af et nyt marked eller lignende.\nDer er mange slags lånemuligheder, og hvad der netop passer til dine behov, kan du læse mere om her. Et virksomhedslån kan ligesom et privatlån skræddersyes til akkurat dit firmas behov.\nBonusinfo: Et erhvervslån kan kun optages af erhvervsdrivende med CVR-nummer. At optage et lån er dog en længere proces, og den kan blive omkostningsfuld, hvis du ikke får læst ordentligt op på de enkelte lån, og sammenligner dem med andre alternativer på markedet.\nMange virksomheder vælger at gå med et erhvervslån i banken. Et erhvervslån kan være strikket forskelligt sammen alt efter om lånetilbuddet bliver givet af Jyske Bank, Nordea, Sydbank eller lignende. Noget af det vigtigste at være obs på når du skal vælge dit endelige lån, er renten på erhvervslånet.\nOmkostninger ved lånet\nEt erhvervslån kan hurtigt gå hen, og blive en dyr omgang. Det er derfor vigtigt, at du er obs. på alle omkostninger ved optagelse af lånet.\nNår du optager et erhvervslån, betaler du typisk dit lån af i renter. Lav rente er for de fleste mere favorabelt end høj rente, da lånet dermed typisk er billigere end ved høj rente.\nBonusinfo: Rentesatsen afhænger af den enkelte bank, det lånte beløbs størrelse, kreditvurderingen og løbetiden på lånet.\nStår du som iværksætter, og har aldrig optaget et virksomhedslån før, er der flere termer vi anbefaler at du gør dig bekendt med – læs denne artikel – så gør du dit, for at undgå at blive snydt, og sikre dig at få det bedste erhvervslån i Danmark, som matcher dine behov.\nEt af faktorerne på attraktiviteten i lånet er rentesatsen og rentetypen. Der findes adskillige typer renter:\nNominel årlig rente – angiver renten du skal betale for lånet inkl. renters rente\nDebitorrenten – årlig rente inkl. renters rente – varierer efter hyppigheden på rentetilskrivninger\nJo oftere der rentetilskrives – des højere er det endelige rentebeløb\nDet er dog ikke kun værd at sammenligne renten på de forskellige lån, du skal også være opmærksom på gebyrer, opstart- og administrationsomkostninger som kan hæve prisen på lånet betydeligt.\nBonusinfo: ÅOP er forkortelsen af Årlige Omkostninger i Procent, og giver dig det fulde overblik over den årlige pris på lånet.\nDen totale omkostning skal afregnes inden optagelsen af lånet, så du er opmærksom på alle udgifter ved de enkelte lån – ÅOP vil gøre det nemmere for dig at sammenligne erhvervslånene præcist, og dermed få valgt det billigste lån. Långiveren har pligt til at kortlægge alle potentielle udgifter og betingelser til lånet, og med ÅOP’en kan du sikre dig fuldstændig gennemsigtighed.\nLøbetiden er afgørende for den endelig pris på lånet. Vi anbefaler at du så vidt muligt, forsøger at optage et lån med den korteste løbetid ift. til dine tilbagebetalingsmuligheder. Længden på løbetiden og den endelig pris på lånet går hånd i hånd. Der kan være betydelige besparelser på den endelige pris på virksomhedslånet, hvis lånet optages med kortere løbetid.\nDer findes forskellige typer virksomhedslån – de har hver især deres egne fordele og ulemper. Overordnet er der 2 muligheder – banklån og realkreditlån. Et realkreditlån kræver at din virksomhed har en bygning, der kan stilles sikkerhed i.\nHvorvidt om du ønsker et lån med fast eller variabel rente, er det værd at tage dine økonomiske muligheder, og din evne til at have is i maven op til overvejelse, når valget skal tages.\nEt lån med fast rente vil give dig den højest mulige sikkerhed, hvor variabel rente både kan give store besparelser og dyre tab.\nObligationslån (fastforrentet realkreditlån)\nEt af de mest populære lånetyper er et obligationslån. Det er attraktivt for mange da det har en fast lav rente og løbetiden er lang – hvilket deraf giver en lav månedlig ydelse. En lav månedlig ydelse kan gøre det mere håndgribeligt, at betale lånet tilbage for virksomheder som har begrænsede midler. Det vil også sikre dig et gennemgående overblik, da den månedlige ydelse vil være fastlagt fra start til slut. Der vil ikke være nogen ubehagelige overraskelser, og det kan være nemmere at planlægge budget.\nPrisen på et obligationslån følger kursen – prisen vil derfor være i konstant udvikling, og vi anbefaler at du vælger at optage lånet, når det er så tæt på kurs 100 som muligt. Det vil så vidt muligt give dig den mindste mulighed for tab – og hvis kursen rammer over 100, vil du få kursgevinst – og altså få udbetalt penge af det lånte beløb.\nDenne type lån er til de risikovillige, da rentesikkerheden ikke er tilnærmelsesvis så stabil, som ved et obligationslån. Realkreditlånet med den variable rente kan dog være attraktiv, da den er garanteret en lavere ydelse ved lånets optagelse. Markedsrenten afgører derefter den månedlige ydelse, og markedsrenten kan altså både risikere at stige og falde i lånets løbetid. Det kan enten ende meget dyrt, give dig en stor besparelse – eller koste nogenlunde det samme som et fastforrentet lån. Det er dog muligt med denne type lån, at sætte et renteloft. Alt efter hvad du sætter markedsrenteloftet på, vil procentsatsen ikke blive oversteget – det vil sikre dig kontrol i processen, så du undgår problemer med at vedligeholde lånet.\nEt erhvervslån optaget i banken er det dyreste alternativ. Det er også mere tidskrævende, og du vil ikke kunne få udbetalt dit erhvervslån med det samme. Renten på et banklån er væsentligt højere, det vil være fast og løbetiden kan være meget lang. Hvis du i virksomheden ønsker at optage et virksomhedslån i banken, anbefaler vi at man genovervejer hvad formålet med lånet er. Det er oftest kun værd at tage et erhvervslån i banken, hvis det fordi beløbet er stort, og der skal foretages betydelige investeringer i udstyr og udvikling.\nRenteswap er et forholdsvist ukendt term for mange almene mennesker. Det kan dog især være interessant for dig, der overvejer at optage et erhvervslån med variabel rente – men frygter for markedsrentens udvikling, og din sikkerhed i processen. Renteswap gør det nemlig muligt, at 2 parter kan indgå i en aftale, hvor de bytter deres rentebetalinger for en hvis tid i en fastbesluttet valuta. Du vil derved kunne ombytte jeres virksomheds variable rente til en fast rente, for en bestemt periode. Renteswappen vil ikke påvirke balance, lån eller investeringer.\nLad Capino finde det bedste lån til din virksomhed\nVirker det uoverskueligt, at skulle indhente og sammenligne lån? Så lad Capino hjælpe. Du kan oprette en ansøgning lige her, så indhenter og sammenligner vi de bedste lån for dig.\nHvad koster et erhvervslån? Sådan regner du det ud.\nOmkostningerne afhænger af hvor du optager lånet og hvilken lånetype du vælger at gå med. Bliv klogere på det rette valg i denne tekst.\nForskellen på erhvervslån – med og uden sikkerhed\nSom virksomhedsejer har du sikkert oplevet at likviditeten kan svinge, og at du i perioder har behov for ekstra kapital til at investere i ønskede opgraderinger, der støtte op om driften i din virksomhed.\nStår du I RKI eller opfylder du ikke de formelle lånekrav? Sådan kan du få et lån alligevel\nHvordan du kan låne trods RKI og mangel på opfyldelse af de formelle krav til et erhvervslån, det kan du blive meget klogere på i dette indlæg.\nDu har fået en bragende god idé, passionen er på det højeste – men du mangler midlerne, for at få det hele til at køre. Lyder det genkendeligt? Et erhvervslån eller privat långiver er svaret til dig.\n5 ting du skal huske, når du optager et erhvervslån\nErhvervslånet kan være det der giver dig den ekstra kapital til at gøre din drøm til virkelighed – især hvis du læser denne artikels fem punkter :-)


Niels Holmegaard - Part 8\nNiels Holmegaard (Page 8)\nEn altan er noget de fleste kan skrive under på\nDer er mange ting her i verden, som mange kan blive enige om, er enten gode eller dårlige. En altan er én af de mange ting, som flere og flere gerne vil skrive under på, er både lækre og smarte at have i et hjem. En god altan kan nemlig bruges året rundt og samtidig kan en altan i hjemmet også være med til at forlænge den dejlige, danske sommer, som vi har herhjemme, hvert år, men som desværre ikke varer helt så længe, som man kunne håbe på. Hvis du vælger at få en altan i hjemmet, så vælger du også at få enLæs mere\nDet er ikke alle, som ved det, så ville man med garanti se dem alle vegne i bybilledet. Det har i mange år været en velbevaret hemmelighed, at der findes flere løsninger, som kan hjælpe dig med at få mere ud af din altan i løbet af det danske forår, den danske sommer og det danske efterår. Der er nemlig gode muligheder for, at du kan få mere ud af din altan, hvis du investerer i en altan afskærmning. En altan afskærmning er en genial løsning på mange måder, den går nemlig ind og skærmer for den faktor, som er den værste synder, når detLæs mere\nIkke mange mennesker kan leve uden en altan i deres lejlighed\nOn: 17. marts 2015\nNår det er sommer, og solen den skinner ud over det ganske danske land, så findes der næsten ikke noget bedre. Men hvad kan være med til at gøre et sådant vejr til et helvede? Det kan en lille lejlighed i byen, hvor du ikke har mulighed for at komme ud og nyde det. Derfor er det også vigtigt, at du har en altan, hvis du bor i en lejlighed. For så har du også mulighed for at komme ud og nyde det gode vejr. Har du ikke en altan på din lejlighed? Frygt ej! Det kan lade sig gøre at få en. Læs videreLæs mere\nAltaner med arkitektonisk kvalitet\nMarkedet for altaner er et af de områder, hvor det for alvor kan betale sig at undersøge markedet grundigt, inden man slår til i en konkret handel. Der findes firmaer inden for altan montering, der har mange års erfaring med at producere altaner af høj kvalitet. Der findes altaner i mange forskellige materialer og kvaliteter. Det er muligt at finde altaner i både beton eller stål, der inden for begge materialer er til en overkommelig pris. Altaner i stål er ofte ikke særlig omfattende at montere. Særlig ikke for et firma, der har mange års erfaring med at tilpasse altanerne, så de passer til denLæs mere


Læring mens du sover - Hvordan hjernen gemmer vigtig information\nEn ny undersøgelse viser, hvordan mennesker lærer i deres søvn, og hvordan søvnfaser fremmer dette. To forskellige søvnfaser under dyb søvn synes at spille en vigtig, komplementær rolle i læringen. Den ene forbedrer den generelle ydeevne, mens den anden stabiliserer, hvad den sovende lærte dagen før.\nHvordan kan folk lære i søvn?\nForskere har længe vidst, at god søvn gør underværker for evnen til at lære nye ting. Hvad der dog var mindre klart, er rollen som forskellige søvnstadier. Især har der været kontroverser om de relative bidrag til hurtig øjenbevægelse (REM) søvn, når de fleste drømme opstår, og ikke-REM søvn, som stort set er drømmeløs. En undersøgelse foretaget af psykologer fra Institute of Cognitive, Linguistic and Psychological Sciences ved Brown University giver vigtige spor, der kan hjælpe med at løse debatten. Det meste af hendes eksperiment fokuserer på visuel læring. Det tyder på, at det ene trin ikke er vigtigt end det andet i at lære nye færdigheder, men at neurokemisk behandling spiller både en væsentlig og komplementær rolle.\nTeamet fandt ud af, at mens ikke-REM-fasen forbedrer ydeevnen for nyerhvervede færdigheder ved at genoprette fleksibiliteten, stabiliserer REM-søvn disse forbedringer. Desuden forhindrer denne søvnfase, at de nye oplysninger ikke overskrives af efterfølgende læring. De fleste REM -søvn sker i de sidste timers søvn på en sådan måde, at fundet forstærker vigtigheden af ikke at forkorte disse senere stadier. Når folk sover om natten, er der mange søvncyklusser. REM -søvn forekommer mindst tre, fire, fem gange, især i den senere del af natten. Derudover har folk brug for meget REM -søvn, så de bedre kan huske, hvad de har lært. Derfor bør denne søvn være uafbrudt.\nFordele ved søvn til læring\nPsykologer identificerede tidligere to forskellige fordele ved søvn til læring. De omtaler ofte den første fordel som “offline performance enhancement”. Det er, at indlæringen før sengetid forbedres efter søvn uden yderligere træning. Den anden fordel, der betragtes som modstandsdygtighed over for forstyrrelser, beskytter færdigheder, der er lært inden sengetid, mod at blive forstyrret eller tilsidesat af efterfølgende læring efter at have vågnet. For at udnytte begge dele er der en afvejning mellem fleksibilitet og stabilitet. Læring i løbet af dagen indebærer dannelse af nye synapser, som er de elektriske forbindelser mellem nerveceller. Følgelig afhænger styrkelse af eksisterende synapser af gentagen brug. Mens folk lærer, mens de sover, ser det ud til, at hjernen strømline sine operationer for at arbejde mere effektivt.\nEn ledende hypotese tyder på, at hjernen genaktiverer synapser, der bliver stærkere efterhånden som dagen skrider frem eller alle uden forskel svagere. Dette genopretter fleksibiliteten eller plasticiteten i hjernens lokale forbindelser og bredere netværk for at forbedre den generelle ydeevne. Samtidig skal hjernen stabilisere vigtige synapser under søvn for at forhindre, at det, man lærte den foregående dag, slettes af nye læringsoplevelser.\nForskerne brugte elektroder, der blev tapet til forsøgspersonernes øjenlåg og hovedbund. Dette gjorde dem i stand til at afgøre, hvornår forsøgspersonerne kom ind i forskellige stadier af søvn. De brugte også en teknik kaldet magnetisk resonansspektroskopi. Dette gør det muligt at måle de relative koncentrationer af to neurotransmittere (glutamat og gamma-aminosmørsyre (GABA)), der behandler visuel information i dele af hjernen. Alt i alt resultaterne tyder på, at begge søvnfaser er afgørende for at lære nye ting. Mens hjernen er “offline”, forbedrer ikke-REM-søvn ydeevnen på nyoplærte opgaver. Men uden REM -søvn for at stabilisere minder, går disse gevinster tabt.


Hårrig fisse tube fed behåret fisse – Kirsten olesen nøgen – etomatic.dk\nHårrig fisse tube fed behåret fisse\nXXX ‘Sperm fisse’ – videoer. Leopard, Kinket, Teenager, Oral, Facial, Gruppe, Mor Videoer. Tube Sex Videoer: ‘Stor fisse’ – videoer. Dildo, Stor fisse, Amatører, Brutalt, Moden, Vibrator, Knepper Gratis Porno.\nTube Sex Videoer: ‘Hævet fisse’ – 52 videoer. Hævet fisse, Teenager, Webchat, Swingere, Gruppe, Europæisk, Fisse Gratis Porno. Gør dig klar til at udforske steamy HD kvalitet Stor fisse XXX tube videoer, se Patter, Stor fisse, Fisse, Fed, Handjob, Onani, Stor røv, Våd fisse, Stor fisse, Fisse porno gratis.\nJeg kan godt forstå, at du synes, det virker rart, når din hund slikker på dig, for det er faktisk også noget, mennesker kan gøre med hinanden, når de har sex. Men det er en rigtig god idé at få din hund til at stoppe med at gøre det, for der sidder en masse bakterier på sådan en hundetunge, og skeden er lidt sart og har ikke godt af den slags bakterier. Hvis din hund kommer hen til dig og begynder at snuse i området af dit underliv, er det en god idé at skifte position eller vifte den væk, så den lærer, at det ikke er noget, den skal gøre.\nForfatter adminUdgivet 8. april 2021 Kategorier Tube\nForrige Forrige indlæg: Nøgne piger bellehage dryppende vad fisse\nNæste Næste indlæg: Femme lesbiske danmark stjernetegnfilm piger nøgne


Protein - Grøntsager\nMandler vises i stigende grad på bordene. Der er flere og flere fans af denne møtrik på grund af dens udsøgte smag og ubestridelige fordele. Ifølge undersøgelsen foretrækker omkring 70% af respondenterne mandler.\nFrappe - sort kaffe med skum, pisket med is. Der er mange opskrifter, sukker, mælk, fløde, is, likører, sirupper, krydderier, selv Coca-Cola føjes til drikken. Frappé skal piskes, sådan adskiller den sig fra alle andre slags iskaffe.\nHvad man skal lave mad fra kålrabi