At analysere et videnregnskab - PDF\nDownload "At analysere et videnregnskab"\n1 At analysere et videnregnskab\n2 At analysere et videnregnskab udgives af Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling samtidig med publikationen Videnregnskaber den nye guideline. Begge er resultater af et omfattende projekt om videnregnskaber, ministeriet har koordineret. Mens guidelinen gennemgår, hvordan man udarbejder et videnregnskab, er temaet i denne publikation, hvordan man kan analysere og sammenligne videnregnskaber. Dette første bud på en sådan læsevejledning bygger på relativt få erfaringer med metoden. Der vil formentlig blive behov for at udvikle og raffinere metoden, efterhånden som der høstes flere erfaringer med at anvende den i praksis. At analysere et videnregnskab 2002 er udarbejdet i et samarbejde mellem forskere, embedsmænd og virksomheder bistået af analytikere fra den finansielle sektor. Forfatterne vil gerne takke følgende personer, som har medvirket aktivt til at udvikle analysemetoden. Claus Bertelsen, Senior Portfolio Manager, Danske Invest Administration Jacob Nordby Christensen, Senior Portfolio Manager, Danske Invest Administration Connie Sørensen, administrationschef, Lønmodtagernes Dyrtidsfond Else Nyvang Andersen, afdelingschef, Lønmodtagernes Dyrtidsfond Jens Houe Thomsen, seniorporteføljemanager, BankInvest-gruppen Ansvaret for indholdet hviler dog alene på forfatterne: Jan Mouritsen, professor, Handelshøjskolen i København Per Nikolaj Bukh, BDO-professor, Handelshøjskolen i Århus Mette Rosenkrands Johansen, forskningsassistent, Handelshøjskolen i Århus Heine Thorsgaard Larsen, chefkonsulent, Ementor Christian Nielsen, ph.d-studerende, Handelshøjskolen i København og Handelshøjskolen i Århus Jens Haisler, fuldmægtig, Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling Benedikte Stakemann, fuldmægtig, Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling.\n3 At analysere et videnregnskab Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling 1\n4 Indholdsfortegnelse Forord 3 Indledning 4 Kapitel 1. Analysens hovedspørgsmål 5 Kapitel 2. Analysemodellen som regnskabssystem 7 Kapitel 3. Modelanalyse af tre videnregnskaber 12 Kapitel 4. Sammenligning af virksomheder ud fra videnregnskaber 23 2\n5 Forord Danmark ligger internationalt i front, når det gælder videnregnskaber. I kølvandet på Guideline for videnregnskaber fra 2000 har en lang række virksomheder de sidste to år testet og videreudviklet metoden. Videnregnskaber den nye guideline fra 2002 rummer endnu flere konkrete anbefalinger, og jeg forventer, at den vil sætte yderligere fart i udbredelsen af videnregnskaber i dansk erhvervsliv. Videnregnskaberne har spredt sig hurtigt, og for hvert år er deres kvalitet blevet betydeligt højere. I dag er både deres indhold og opbygning langt mere systematisk og dermed lettere at sammenligne end for blot få år siden. Den første guideline fra 2000 har haft en stor del af æren for dette kvalitetsløft. En række virksomheder indsamler og bearbejder nu videnregnskabets nøgletal med samme form for løbende rutiner, som gælder de finansielle informationer. Og fælles for alle virksomheder er, at de opfatter ledelsen af virksomhedens videnressourcer som en klar strategisk udfordring. Én af drivkræfterne bag det eksterne videnregnskabs popularitet er, at stadig flere analytikere efterlyser informationer, der kan supplere det finansielle regnskabs billede af en virksomhed. Og i et videnregnskab kan virksomheden netop dokumentere, hvordan den arbejder med at opbygge og styre sine vigtigste videnressourcer. Dét kan være et vigtigt supplement til årsregnskabets informationer om virksomhedens tilstand og udviklingsmuligheder. Da videnregnskaber trods alt stadig er af relativt ny dato, har analytikerne imidlertid hidtil manglet en systematisk metode til at læse og fortolke et videnregnskab sådan som analytikerne fx har til de finansielle regnskaber. Denne guideline er det første bud på en sådan metode. Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke alle virksomheder, organisationer og enkeltpersoner, der har lagt både ressourcer og stort engagement i projektet om videnregnskaber. Minister for Videnskab, Teknologi og Udvikling Helge Sander 3\n6 Indledning Kan man læse et videnregnskab systematisk og analysere det på en måde, som minder om analysen af et finansielt regnskab? Dette spørgsmål forsøger denne rapport at give et første foreløbigt bud på. Svaret er et forbeholdent ja. Rapportens metode til at analysere et videnregnskab minder en del om principperne bag analysen af et finansielt regnskab. Men metoden er ny og kun afprøvet af en håndfuld analytikere. Den lægges frem i denne foreløbige form, så en bredere kreds kan være med til at teste den og dermed bidrage til at videreudvikle metoden eller finde andre brugbare alternativer. Målet med at læse en virksomheds videnregnskab systematisk er at kunne besvare følgende tre generelle spørgsmål til virksomhedens videnledelse: Ressourcer: Hvordan er virksomhedens videnressourcer sammensat? Aktiviteter: Hvad gør virksomheden for at styrke sine videnressourcer? Effekter: Hvad er effekterne af virksomhedens arbejde med videnledelse? Derudover fremhæver de to særlige kvaliteter ved metoden: Metoden gør det muligt at komme tættere på en reel indsigt i virksomhedens videnressourcer. Den systematiske læsning fjerner således (delvis) følelsen af, at videnregnskabet er et rent PRværktøj. Metoden gør det muligt selvstændigt at tage stilling til virksomhedens videnledelse. Man er som analytiker ikke længere overladt til virksomhedens egen fortolkning af tallene. I kapitel 1 præsenteres de spørgsmål, analysen skal besvare. Kapitlet diskuterer også, hvilke problemer videnregnskabets typiske opbygning giver for den, der skal analysere det. I kapitel 2 opstilles den analysemodel, der ved hjælp af især videnregnskabets tal kan indkredse, hvordan virksomheden anvender og udvikler sine videnressourcer. Kapitel 3 viser analysemodellen anvendt på tre virksomheders videnregnskaber. Kapitel 4 sammenligner kort de tre eksempler og antyder, på hvilken måde man kan sammenligne visse af analyseresultaterne fra forskellige videnregnskaber. Disse tre vurderingskriterier skal analyseres for hver af de fire hovedkategorier af videnressourcer, et videnregnskab typisk opererer med: medarbejdere, kunder, processer og teknologi. Det giver en analysemodel, der er en matrix med 3 x 4 felter. De analytikere, der har prøvet at benytte metoden på en række videnregnskaber, vurderer, at den umiddelbart kan virke lidt besværlig, men at man relativt hurtigt vænner sig til at bruge den. 4\n7 Kapitel 1: Analysens hovedspørgsmål Formålet med en analytisk metode er at skabe en passende distance til den fortolkning af videnregnskabets tal, som virksomheden selv har valgt at præsentere i tekst og illustrationer. Udgangspunktet er, at man må gruppere videnregnskabets taloplysninger på en måde, der gør det muligt at besvare tre generelle hovedspørgsmål. Som det fremgår af nedenstående skema, genfindes samme type spørgsmål i analysen af det finansielle regnskab: Finansielt regnskab Videnregnskab Hvad er virksomhedens soliditet? Hvordan er virksomhedens videnressourcer sammensat? Hvad er virksomhedens investeringer? Hvad gør virksomheden for at styrke videnressourcerne? Hvad er virksomhedens rentabilitet? Hvad er effekterne af virksomhedens arbejde med viden? De to sæt spørgsmål er helt parallelle, fordi de drejer sig om samme ledelsesmæssige problemstillinger. Men de er ikke ens, fordi de er opgjort på baggrund af forskellige former for grundoplysninger. Grundlaget for det finansielle regnskab er som bekendt det dobbelte bogholderi, der sikrer, at passiver og aktiver altid stemmer overens. Det gør det teknisk muligt at foretage sammenhængende finansielle analyser, hvilket der også er udviklet stærke institutioner til i revisionsprofessionen, på det finansielle marked og i bankverdenen. Tallene i et finansielt regnskab er således konstant under fortolkning af særligt uddannede eksperter. Man har metoder og traditioner, der sikrer, at både virksomheder og analytikere ved, hvordan regnskaberne skal læses. Videnregnskabets grundlag er ikke et dobbelt bogholderi, som sørger for, at der er lige mange aktiver og passiver, men derimod en form for enkelt bogholderi, og der kan derfor sikkert godt optræde flere aktiver end passiver. I mange læseres øjne gør dette videnregnskabet mindre troværdigt og mindre relevant, når de skal vurdere en virksomhed. Dette dataproblem er tilstede, men heller ikke alle det finansielle regnskabs tal er entydige og indlysende. Derfor har man gennem årene opbygget et fintmasket net af regnskabsvejledninger, der præciserer den rette brug og forståelse af tal og begreber. Noget tilsvarende vil være nødvendigt, når det gælder videnregnskabets transaktioner. Der vil sikkert gå en rum tid endnu, før der er etableret et generelt accepteret sæt af tal, som kan pege på videnregnskabets bundlinie. Den første forudsætning for, at det overhovedet kan lade sig gøre, er, at det principielt er muligt at læse virksomhedens håndtering af de tre nævnte spørgsmål på en analytisk måde. 5\n8 Videnregnskabsmodellen Nedenstående model (se figur 1) viser videnregnskabets fire grundelementer: videnfortælling, ledelsesudfordringer, indsatser og indikatorer. Elementerne bliver grundigt gennemgået i publikationen Videnregnskaber den nye guideline. De fleste virksomheder anvender denne model til at skrive deres videnregnskab, idet de tilpasser elementernes indhold og indbyrdes sammenhænge til deres særlige forhold. Der er således store variationer mellem forskellige videnregnskaber, fordi deres indhold pr. definition er bygget op om virksomhedens særpræg. Det vil sige den særlige måde, hvorpå virksomheden med sine videnressourcer stræber efter at skabe værdi for sine brugere. Principielt er videnfortælling, udfordringer og indsatser såvel som indikatorer unikke for den enkelte virksomhed. Den analytisk interesserede læser vil imidlertid ikke alene være interesseret i det helt unikke, men også ønske sig et mere generelt indblik i virksomhedens videnressourcer ud fra de tre nævnte vurderingskriterier: Ressourcer, aktiviteter og effekter. Her er læserens problem, at videnregnskaber typisk er bygget op om virksomhedens (viden)- ledelsesudfordringer. Videnregnskabets tal rapporterer om ledelsesudfordringer og de dertil knyttede indsatser, og de er med til at vise, om virksomhedens strategi for videnledelse bliver realiseret over tid. Tallene illustrerer således videnregnskabets tekst. De skal underbygge ledelsens påstande om, hvad der (skal) gøres for at anvende, anskaffe og styrke de centrale videnressourcer. Skal man som læser være i stand til at vurdere dette kritisk, må man kunne analysere videnregnskabets informationer systematisk med udgangspunkt i dets taloplysninger. Målet med en sådan analyse er at vurdere, dels hvorvidt virksomheden rapporterer om de relevante forhold, dels om udviklingen i virksomhedens aktiviteter er fornuftig. Et analyseredskab må med andre ord kunne skabe et overblik over virksomhedens videnressourcer såvel beholdningen som udviklingsindsatserne og deres effekter. Dét er emnet for resten af denne rapport. Figur 1: Videnregnskabsmodellen Videnfortælling Ledelsesudfordringer Indsatser Indikatorer 6\n9 Kapitel 2: Analysemodellen som regnskabssystem Når man vil læse videnregnskaber analytisk, bliver det afgørende, om det er muligt at udvikle en generel metode til at forstå deres fællestræk et regnskabssystem. Et sådant system må i givet fald tage udgangspunkt i videnregnskabets tal, der skal klassificeres i nogle kategorier, der går på tværs af videnregnskaberne. Det er gjort i nedenstående analysemodel, der kan benyttes til at fortolke forskellige virksomheders videnregnskaber. Modellen kan blandt andet hjælpe med at identificere, hvor tyngden i et givent videnregnskab ligger. Ved at rive tallene løs fra videnregnskabets tekst, struktur og indre logik får man et nyt og mere generaliseret billede af videnledelsen, end det særpræg virksomheden selv fremhæver i videnregnskabet. Analysemodellen Analysemodellen er et regnskabssystem, hvori videnregnskabets indikatorer placeres i forhold til to dimensioner. Den ene dimension er de fire typer af videnressourcer, den anden de tre vurderingskriterier, der udspringer af analysens hovedspørgsmål. Den første dimension opdeler videnregnskabets tal efter, hvilke videnressourcer de vedrører. Det vil typisk sige medarbejdere, kunder, processer og teknologi. Men listen af videnressourcer er ikke stabil eller endelig. Der kan komme nye til fx leverandører, ledelse og universiteter og andre kan med tiden miste deres afgørende betydning. Erfaringen viser dog, at de fire nævnte typer p.t. kan rumme næsten alle centrale videnressourcer for langt de fleste virksomheder. Den anden dimension drejer sig om de tre vurderingskriterier, som bruges til at belyse virksomhedens sammensætning, opbygning og anvendelse af videnressourcer. Eller med andre ord: De ressourcer virksomheden har, det virksomheden gør ved dem, og hvad virksomheden får ud af det. Hver enkelt indikator skal således placeres i forhold til, hvilket af disse tre aspekter af videnressourcerne den angår. Og for at kunne vurdere om ressourcernes sammensætning, opbygning og anvendelse er hensigtsmæssig, er det nødvendigt at se på indikatorernes udvikling over tid. Dermed får modellen form af en matrix med 4 x 3 felter. Se figur 2. Figur 2: Analysemodel for videnregnskaber Vurderingskriterier Videnressourcer Medarbejdere Kunder Processer Teknologi Effekter Det, der sker Aktiviteter Det, der gøres Ressourcer Det, der er 7\n10 Vurderingskriterier Analysemodellens vurderingskriterier tager udgangspunkt i tal, som er knyttet til analysens tre hovedspørgsmål: Ressourcetal vedrører porteføljen af virksomhedens videnressourcer, dvs. beholdning og sammensætning af ressourcer inden for områderne medarbejdere, kunder, processer og teknologi. Disse tal repræsenterer virksomhedens lager af videnressourcer og er udtryk for, hvilke ressource-brikker virksomheden har at flytte med. Tallene handler om relativt stabile enheder som fx en kunde, en medarbejder, en computer, en proces osv. De besvarer spørgsmål om hvor mange? og hvilken andel? og belyser dermed, hvor store, hvor varierede, hvor sammensatte og hvor sammenhængende videnressourcerne er. De tilknyttede ledelseshandlinger er porteføljebeslutninger altså beslutninger om hvor mange videnressourcer af de forskellige typer der skal være i virksomheden. Aktivitetstal beskriver virksomhedens aktiviteter for at opkvalificere sine videnressourcer, dvs. aktiviteter, der sættes i værk for at opkvalificere, styrke eller udvikle ressourceporteføljen. Tallene besvarer spørgsmål som, hvad gøres der?. Eksempelvis: Hvad gør virksomheden for at udvikle og forbedre videnressourcerne igennem fx efteruddannelse, investeringer i processer, aktiviteter for at uddanne eller tiltrække kunder, foredrag etc. De hertil knyttede ledelseshandlinger er således opkvalificeringsaktiviteter. Effekttal udtrykker konsekvenserne eller de samlede effekter af virksomhedens udvikling og anvendelse af videnressourcer. Som regnskabssystem viser modellen blot effekterne, men forsøger ikke at forklare, hvor de kommer fra. Sådanne forklaringer kan analytikeren søge på baggrund af men ikke inden for selve modellen. Som regnskabssystem er analysemodellen ikke en snæver input/output-model. Der er med andre ord ikke nødvendigvis nogen direkte sammenhæng mellem indsatser for at udvikle medarbejderne og effekten på området i form af fx øget medarbejdertilfredshed. Effekten af en sådan indsats vil måske optræde som en kundeeffekt: Medarbejderen bliver dygtigere og derfor i stand til at levere kunden en bedre ydelse. Det er derfor analysens opgave at udrede disse mange-til-mange-relationer i modellen. Klassifikationen i sig selv forklarer ikke relationerne, ligesom øgede udgifter til F&U ikke i sig selv resulterer i øget omsætning i det finansielle regnskabssystem. Klassifikation af indikatorer Ideelt set rummer videnregnskabets indikatorer allerede den information, der er nødvendig for at klassificere dem entydigt inden for begge dimensioner. Dimensionerne er så at sige indlejrede i tallene, der altid handler om et bestemt aspekt af en bestemt type videnressourcer. Dette er da også ofte tilfældet, men i praksis giver det alligevel tit problemer at trække grænserne. Der er kort sagt brug for en række tommelfingerregler på samme måde som regnskabsvejledninger er med til at klassificere finansielle transaktioner, der umiddelbart kan klassificeres på flere måder. Når det gælder ressourcetal, vil det normalt ikke volde de store problemer at gruppere indikatorerne efter videnressourcer. Aktivitetstallene vil oftere skabe forvirring, fordi nogle aktiviteter fungerer som opkvalificering af to (eller flere) forskellige videnressourcer samtidig. Eksempelvis kan medarbejdere, der sendes på kurser i procesoptimering, være en kvalificeringsaktivitet for både medarbejdere og processer. En tommelfingerregel kan være, at tallet i sådanne tilfælde placeres efter den videnressource, det sætter mest i fokus: Kundegruppemøder skal således stå under kunderessourcer og ikke under medarbej- 8\n11 derressourcer. Det samme gælder oplæg på konferencer, fordi fokus er på virksomhedens image (kunderessource), ikke på medarbejderressourcen, selv om det er en medarbejder, der holder oplægget osv. Der kan også opstå særlige problemer, når effektindikatorerne skal placeres i modellen, fordi de kan vedrøre mere end én videnressource. Det gælder fx medarbejdertilfredshed med teknologien og kundernes tilfredshed med medarbejdernes kompetencer. Som tommelfingerregel skal tallet klassificeres efter de kvaliteter, det beskriver. Det betyder, at medarbejdertilfredshed med teknologien betragtes som en kvalitet ved teknologien og derfor placeres som en teknologiressource. Efter samme princip placeres kundernes tilfredshed med medarbejdernes kompetencer som en medarbejderressource. Mange videnregnskaber anvender abstrakte kategorier, der ikke er egnede til at klassificere indikatorerne. Eksempelvis er begreber som innovation, fleksibilitet, kundeorientering og stærk kultur alle abstrakte begreber, der ikke er indsatser, men snarere del af en videnfortælling. Nogle virksomheder måler fx innovation ved andel af omsætning, der hidrører fra nye produkter. Andre anvender F&Uudgifterne i forhold til omsætningen eller antallet af patenter, mens nogle i stedet opgør medarbejdernes formelle uddannelseskvalifikationer osv. Begrebet Innovation er så bredt, at man ikke kan sige, hvor innovationstallene hører til i modellen. De må fordeles efter de konkrete aktiviteter og videnressourcer, som de handler om: Omsætning fra nye produkter er et kundetal, ligesom andel af kunder der bidrager med højteknologiske projekter. Antal af patenter er et procestal og antallet af ansatte med en ph.d.-grad er et medarbejdertal. Tallet for innovation findes ikke i sig selv. Innovation er en strategi, som må belyses af en række spredte indikatorer, der skal fortolkes som en sammenhæng. Det samme gælder andre sammensatte begreber som fx fleksibilitet, der også kan spænde over utallige typer af aktivitet og derfor repræsenteres ved mange forskellige indikatorer. Formålet med analysen I en analytikers perspektiv vil modellen typisk skulle læses i søjler : Ressourcesøjlen danner grundlag for en porteføljevurdering af virksomheden. Her ser analytikeren på, om virksomhedens portefølje af videnressourcer er konkurrencedygtig og fremtidssikret. Aktivitetssøjlen gør det muligt at vurdere ledelsens evne til at udvikle medarbejderne, organisationen samt kunderelationerne. Effektsøjlen er basis for vurderinger af, hvorvidt virksomhedens set up og aktiviteter inden for videnledelse virker og dermed af, hvor stabil virksomheden er. Søjlerne kan læses i vilkårlig rækkefølge, fordi de ikke er snævert koblet sammen. Sammenkoblingen sker, når de tre udsagn, som søjlerne kommer med, sættes ved siden af hinanden og får en læser til selv at begynde at sætte dem sammen til sin egen version af, hvad der sker i virksomheden. Analytikere vil formodentlig især lægge vægt på at foretage en generel vurdering af virksomheden og dens ledelse. Spørgsmålet er derfor, hvorvidt videnregnskabet viser, om virksomheden er i stand til at håndtere de udfordringer, fremtiden vil byde på. Dels ved at den sammensætter sine videnressourcer hensigtsmæssigt, at den udvikler dem, og at de anvendes til noget fornuftigt. En analytiker ville også være interesseret i, hvad der kunne give efterspurgte videnressourcer lyst til blive en del af virksomhedens liv. Således kan ressourcesøjlen indikere, hvad virksomheden fx vil have at tilbyde nuværende og potentielle medarbej- 9\n12 dere, når det gælder spændende kolleger, gode uddannelsesmuligheder, udfordrende teknologi eller udviklende kunder og projekter. Aktivitetssøjlen vil danne grundlaget for at vurdere medarbejdernes muligheder for at udvikle sig i virksomheden, mens man ud fra effektsøjlen vil kunne se, hvorvidt de eksisterende medarbejdere er tilfredse med virksomheden som arbejdsplads, samt hvor effektiv virksomhedens videnledelse er. De hidtidige erfaringer med videnregnskaber viser, at de kan være ganske stærke redskaber til at udtrykke virksomhedens identitet og ståsted over for nuværende og potentielle medarbejdere. Analytikeren vil typisk også forsøge at vurdere virksomheden fra dens nuværende og potentielle kunders perspektiv. Her vil ressourcesøjlen være relevant til at vurdere, hvor mange og hvilke kunderelationer virksomheden råder over og hvordan sammensætningen af kunderessourcerne ændrer sig. Dét afspejler nemlig virksomhedens muligheder for fortsat at levere værdifulde ydelser til sine kunder. Aktivitetssøjlen er fundamentet for at bedømme virksomhedens indsats for at udvikle relationer til kunder og brugere, mens ressourceporteføljen kan fortælle om risiko i kundeunderlaget. Endelig er effektsøjlen grundlaget for at vurdere, hvorvidt kunderne er tilfredse med virksomhedens ydelser, samt hvor stabil virksomheden er. Sådan anvendes analysemodellen Analysemodellen vil med fordel kunne anvendes i tre tempi: 1. Først udnyttes de visuelle muligheder for at opdage de hvide pletter på videnregnskabets kort over virksomheden. Modellen forudsætter ikke, at alle dens felter skal udfyldes. Men de felter, hvor der ikke falder indikatorer ned, repræsenterer formentlig områder, som videnregnskabets tal ikke afdækker. Netop disse områder vil man som analytiker typisk spørge virksomheden om. Nogle videnregnskaber handler kun om medarbejdere, mens andre dækker videnressourcerne bredere. Det afhænger selvsagt af den valgte strategi for videnledelse. Handler den alene om medarbejderudvikling, kan et ensidigt videnregnskab godt være konsistent. Men læseren vil alligevel forsøge at danne sig et indtryk af, om den valgte strategi også er den mest relevante. 2. Dernæst benyttes modellen til at læse udviklingen over tid. Her tager man udgangspunkt i modellens vurderingskriterier de tre søjler: Ressourcer, aktiviteter og effekter. De tre søjler kan læses i vilkårlig rækkefølge, men man drager typisk en konklusion på tværs deraf. 3. Endelig kan man benytte analysemodellen til at klassificere aktiviteter, som optræder i teksten, men som ikke er målt. Klassificeringen kan benyttes til at sammenholde tallene med virksomhedens videnfortælling. 10\n13 For alle tre tempi gælder, at læseren løbende vil spørge sig selv, om virksomhedens strategi er rigtig, og om resultaterne af strategien er gode nok. For at kunne besvare sådanne spørgsmål må læseren inddrage al sin øvrige viden om virksomheden og dens vilkår. Det kan fx være scenarier for udviklingen i branchen eller på virksomhedens hovedmarkeder, konkurrenternes strategier, viden om virksomheden fra andre kilder etc. Den samlede konklusion fremkommer, når man sammenligner analysen af videnregnskabet med sine kvalificerede vurderinger af, hvordan virksomheden burde eller kunne se ud. De begrænsede erfaringer med modellen viser, at dét faktisk kan åbne for afgørende nye perspektiver på virksomhedens situation og fremtidsudsigter. Bemærk, at konklusionen er en kvalitativ vurdering af virksomheden, der ikke uden videre kan omsættes til en prognose for dens fremtidige vækst og rentabilitet. I de mange undersøgelser, som er lavet af sådanne forhold, er der nemlig ikke dokumenteret nogle generelle sammenhænge mellem ikke-finansiel information og finansielle resultater. Der findes således eksempler på både positive og negative sammenhænge mellem på den ene side fx medarbejder- eller kundetilfredshed og på den anden side de finansielle resultater. Man kan med andre ord godt have tilfredse medarbejdere og glade kunder uden at kunne tjene penge i hvert fald på kort sigt. Disse sammenhænge kan variere mellem virksomheder og over tid for den enkelte virksomhed afhængig af dens situation og strategi. 11\n14 Kapitel 3: Modelanalyse af tre videnregnskaber Dette kapitel viser ved hjælp af tre konkrete eksempler, hvordan man kan anvende den systematiske analysemodel på virksomheders videnregnskaber. Eksemplerne er videnregnskaberne fra hhv. Systematic Software Engineering A/S, Coloplast A/S og COWI Rådgivende Ingeniører A/S. Tolkningerne i kapitlet er kun illustrationer af, hvordan modellen virker. Der er ikke tale om en gennemgribende analyse af de tre virksomheders strategier eller videnregnskaber. Systematic Systematic er et privatejet dansk softwareog systemhus med hovedsæde i Århus. Figur 3: Analysemodellen anvendt på Systematic Effekter Aktiviteter Medarbejdere Tilfredshed med: Kultur Nærmeste ledelse Arbejdsopgaver Topledelse Ledelsesværdier Medarbejderforhold og udvikling Medarbejderloyalitet Antal uopfordrede ansøgninger Sygefravær Samlet tilfredshed med udviklingsmuligheder Andel af medarb. der opfatter SSE som god/meget god arbejdsplads Afgang af softwareudviklere 3,9 3,8 4,0 3,3 3,4 3,6 3,5 3,6 3,6 3,7 3,6 3,4 3,5 3,6 3,8 3,9 3,7 3,9 4,1 4,2 59 3,4 4,0 3,8 3,8 4,9 3,6 3,7 3,7 3,8 4, Udvikling: Kursusdage pr. medarbejder Uddannelsesinvestering pr. medarbejder (Tkr.) 3,6 5,2 7,8 6,4 8, ,5 Kunder Antal nye strategiske projektkunder Samlet kundetilfredshed Andel af kunder som direkte vil anbefale Systematic Medarbejdertilfredshed med kunderelationer ,2 97 3,6 3,9 Antal deltagere i Solveigs frokostbuffet Processer BOOTSTRAP måling Kundetilfredshed med kvalitet Telefonserviceindeks (pct.) Medarbejdertilfredshed med: processer og infrastruktur kvalitet og effektivitet i arbejdsprocesserne Afsat tid i projektet til procesforbedring 2 2,3 2,5 2, Procesforbedring (tusind timer) Produktudvikling (mio. Kr.) Procesforbedring (mio. Kr.) Innovation i pct. af omsætning Innovationsinvesteringer i alt (mio. Kr.) Antal indførte målinger af projektforløb 1,2 3,2 4,3 4,8 10,8 3,3 6,7 7,5 11,4 9,7 0,5 1,3 1,7 6,1 10,2 10,3 10,9 3,8 8 9,2 14,4 70 Teknologi 12\n15 Ressourcer Rekruttering: Antal medarbejdere i Danmark Antal softwareudviklere Tilgang af softwareudviklere Prof. softwarekompetence (år i alt) Prof. softwarekompetence pr. softwareudvikler Kandidat og ph.d (pct.) Antal certificerede medarbejdere: Microsoft Professional Solution developer Sun Microsyst. Java Programmer Java Developer Oracle Database Adm. Developer Antal aktive projektkunder Aktive forsvarskunder Aktive industrikunder Pct. omsætning fra civile projekter Varighed af kundeforhold: 0-3 år 4-6 år 7-13 år 5 største projektkunders andel af oms. 5 største licenssalgs andel af oms. Antal lande, hvor forsvaret anvender IRIS Aktive projektkunder i sundhedssektoren Antal solgte licenser Virksomheden udvikler og sælger tekniske systemløsninger, produkter og support til forsvaret samt til industri-, transport- og servicevirksomheder. Koncernen har ca. 260 medarbejdere, heraf 230 placeret i Danmark, og en omsætning på 133 mio. kr. Systematic har datterselskaber i England og USA, der varetager salg, markedsføring og support uden for Skandinavien og Tyskland ,8 5 5,2 5,5 5, Medarbejdere Kunder Kerneområdet er udvikling af systemer til forsvaret, men Systematic ønsker fremover at øge antallet af kunder uden for forsvaret blandt andet med løsninger inden for elektronisk dataudveksling (EDI), elektronisk sikkerhed og systemintegration. Systematic har udgivet tre videnregnskaber i perioden 1999 til 2002, og en del af tallene findes i tidsserier over fem år. Det nyeste videnregnskab er på i alt 36 sider. Nedenstående tabel viser udviklingen i en række udvalgte indikatorer. Af pladshensyn er antallet af indikatorer reduceret, da visse indikatorer kræver ganske omfattende forklaringer. Analytikeren har således allerede udnyttet sit talent til at grovsortere i tallene og dermed reduceret analysemodellens omfang og kompleksitet. Den første visuelle observation er, at præsentationen af Systematics tal viser, at indikatorerne er koncentreret omkring medarbejderressourcer og effekter, kunderessourcer og effekter, samt procesaktiviteter og effekter. Aktiviteterne omkring opkvalificering er koncentreret omkring medarbejdere og især processer (selv om det her er medarbejdere og kunder, der udfører aktiviteterne). Der er således hvide pletter i Systematics videnregnskab. Eksempelvis må det undre en læser, at der ikke er sat mere ind på at forklare indsatsen for at skaffe kunder især når virksomheden oplyser, at den gerne vil i kontakt med nye kundegrupper. Antal krav i Business Manual: CMM ISO 9001:2000 Aqap 110 & Processer PC pr. medarbejder Antal servere 1,3 1,4 1, Teknologi 13\n16 Den næste serie observationer vedrører udviklingen i tallene. Her er de vigtigste karakteristika som følger: 1. Ressourcer: Systematics beskæftigelse er i vækst, især når det gælder antallet af softwareingeniører. Softwarekompetencen er i vækst. Virksomhedens kunderelationer er meget langvarige, og man har ret få, men store projekter. Virksomheden bliver mindre og mindre afhængig af den enkelte kunde, hvilket indebærer mindre risiko. Man er begyndt at beskrive omfanget af elementer i virksomhedens interne processer og procedurer, men da der ikke er nogen tidsrække, kan man ikke konkludere noget særligt om udviklingen blot konstatere at sådanne oplysninger nu betragtes som vigtige for at forstå virksomhedens måde at fungere på. 2. Aktiviteter: Systematic er optaget af medarbejderudvikling. Der er især investeret store ressourcer i virksomhedens proces- og produktudvikling. 3. Effekter: Der er en bred vifte af indikatorer for effekter i forhold til medarbejderne. Det ser ud til, at der er stor tilfredshed med at være ansat i virksomheden. Der er udviklet et sæt indikatorer for kunderelaterede effekter, hvis udvikling imidlertid er beskrevet meget summarisk, bortset fra at der er en stabil tilgang af strategiske kunder. Over for dette står, at man har meget fokus på effekttal for processer. Disse mål viser, at Systematic gradvis bliver bedre til at gennemføre sin projektstyring. Systematics videnregnskab viser en virksomhed, som fokuserer på at udvikle sine processer og har succes med det. Den satser på at rekruttere flere softwareingeniører og har succes med det og investerer løbende i medarbejderudvikling. Samlet set tyder det på, at udviklingen af virksomhedens processer og procedurer hænger sammen med virksomhedens vækst, og at en del af indsatsen for personaleudvikling sikkert sker med henblik på uddannelse i virksomhedens processer. Den hypotese kan man gå videre med i det mere detaljerede analysearbejde. Hertil kommer, at virksomheden har meget langvarige kunderelationer. Der er ikke nogen særlig stor tilvækst i kundeporteføljen, men heller ikke nogen særlig afgang. Det betyder formentlig, at væksten skyldes øgede forretninger med eksisterende kunder. Det kan indikere, at man har formået at skabe en stærk viden om den enkelte kundes særlige behov og problemer. Denne kortfattede analyse er et skelet, en hypotese, som læsningen af videnregnskabets tekst kan bygges op om. Analysen giver mulighed dels for at kvalitetstjekke videnregnskabets tekst, dels at vurdere om der er tale om en sund virksomhed. Denne vurdering bliver til i mødet mellem videnregnskabets tekst og analytikerens øvrige baggrund for at forstå virksomheden. Analytikeren må således selv bidrage med målestokken for, hvad der gør virksomhedens udvikling sund eller usund. Er det fx sundt, at Systematic skriver så lidt om kunde- og markedssiden og så meget om processer? Er den væsentligste udfordring i denne virksomhed at blive certificeret? Videnregnskabet kan efterlade det indtryk, at Systematic forsøger et teknologipush, og at denne teknologifiksering fjerner en del af virksomhedens fokus fra marked og kunder. Om det er nødvendigt eller problematisk, må analytikeren selv søge svaret på. Analysen antyder, at virksomheden koncentrerer sig om sine processer. Det kan der være gode grunde til. Eksempelvis er det nok rigtigt, at man skal have gode processer for at få etablert store projekter, som er Systematics forretning. Det er sikkert også fornuftigt ikke at forlade sig på enkeltpersoners vilje, når man skal få sådanne store projekter til at fungere. Endelig er det formentlig også klogt at afsætte betydelige ressourcer til at få stabiliseret organisationen i en periode med så stor vækst. Men præcis hvilke forklaringer der er på det stærke procesfokus, må man lede efter i videnregnskabets tekst. 14\n17 Bagsiden af Systematics prioritering er tilsyneladende, at de andre segmenter i den private sektor og i sundhedssektoren, som man gerne vil have fat på, står ret tilbagetrukket i det samlede billede. Man kan ikke ud fra videnregnskabet se, at virksomheden sætter ressourcer ind på at udvikle og udvide sit markedsgrundlag. Disse uklarheder kan skyldes, at man ikke har været i stand til at finde gode tal for alle de aktiviteter, som virksomheden sætter i værk. Ved at se nærmere på teksten i videnregnskabet, kan man benytte analysemodellen til at opsummere eventuelle beskrivelser af indsatser i teksten, som ikke fremgår direkte af tallene. For Systematics vedkommende drejer det sig eksempelvis om følgende: Effekter Aktiviteter Ressourcer Medarbejdere Kunder Meet the customer -projekt Workshops med kunder Deltagelse i internationale seminarer Kundebesøg hos Systematic Årlig performancedialog med store kunder Processer Brugergruppe-seminarer Teknologi Man kan således godt benytte modellen til at strukturere de aktiviteter (og effekter), videnregnskabet beskriver, uden at sætte tal på. I Systematics tilfælde viste denne supplerende analyse, at tallene ikke var helt dækkende for indholdet i videnregnskabet. Skemaet ovenfor viser, at virksomheden nok gør mere for at udvikle kunderelationen, end den har eller viser tal for. En sådan oplysning er naturligvis mindre sikker end dem, der er dokumenteret med tal. Men den kan danne udgangspunkt for analytikerens dialog med virksomheden om dens indsats på området. 15\n18 Coloplast Coloplast er en børsnoteret koncern med hovedsæde i Humlebæk. Virksomheden omfatter medarbejdere med ansatte i den danske afdeling. Resten er beskæftiget i datterselskaber og salgskontorer i 26 lande. Coloplast udvikler, producerer og markedsfører medicinske engangsprodukter til mennesker med fysisk handicap, dvs. produkter inden for områderne stomi, kontinens, sårpleje, brystpleje, hudpleje og konsumentvarer. Virksomhedens kernekompetence er den hudvenlige klæber, som indgår i en stor del af virksomhedens produkter. Coloplast omsætter for over 5 milliarder kr. om året, hvoraf ca. 97 pct. er eksport. Figur 4: Analysemodellen anvendt på Coloplast Effekter Aktiviteter Medarbejdere Engagement i eget job Sammenhæng mellem ansvar og færdigheder Vurdering af udviklingssamtaler Fravær for produktionsmedarb. Personaleomsætning: funktionærer produktionsmedarb. Medarbejdertilfredshed: Danmark Udland Antal uopfordrede ansøgninger: funktionærer i produktionen 4,26 4,31-4,2 4,43 3,73 3,79-3, ,58 3,65 6,8 5,1 5,8 5,8 6,3 9,6 6,3 7,8 9,9 9,0 17,3 15,8 16,1 16,7 15,7 3,59 3,65-3, ,58 3,82 3, Jobrotation i pct. Uddannelsesdage pr. medarbejder Uddannelsesomk. pr. medarbejder Andel afholdte udviklingssamtaler i pct. Andel medarb., der har udviklingssamtale med nærmeste leder i pct. Deltagelse i job- og uddannelsesmesser ,3 4 4,6 4,7 4, Kunder Total kundetilfredshed Nye produkters andel af oms. Kundeloyalitet 93,5 96, ,2 97,8 33,5 26,3 22,3 27,4 31, Møder med brugere og behandlere (indeks) Antal kundetilfredshedsmålinger Processer Antal arbejdsulykker med tabte arbejdsdage ift. mio. arbejdstimer Reklamationer (indeks) Afvigelser ved audit af kvalitetsstyringssystem Antal ordrer leveret til tiden (pct.) ,5 95,5 97, ,9 F&U-omkostninger i pct. af omsætningen Antal projekter under udvikling efter Coloplasts produktudviklingsmodel Årets nye patentansøgninger Interne audits Omkostninger til klinisk dokumentation (indeks) 4,9 5 4,8 4,2 3, Teknologi IT-omkostninger i pct. af omsætningen 2,\n19 Coloplast har til dato udgivet fire videnregnskaber, og de fleste indikatorer findes i tidsserier på fem år. Det seneste videnregnskab er en integreret del af årsrapporten fra 2000/ 2001 og fylder 18 sider. Videnrapporteringen tager udgangspunkt i interessentgrupperne: kunder, medarbejdere, samfund og aktionærer, der nedenfor er oversat til analysemodellens kategorier. Den første visuelle observation er, at Coloplasts videnregnskab ikke har særlig mange hvide felter. Med undtagelse af oplysninger om strukturen i sin kundebase rapporterer Coloplast ret bredt. Ressourcer Antal medarb. /- i Danmark Medarbejdere > 3 års videreg. uddannelse pct. af funktionærer pct. af samtlige Produktionsmedarb. I selvforvaltende grupper (pct.) 2888/ 3269/ 3745/ 3771/ 4203/ Medarbejdere Kunder Samlet antal patentrettigheder Antal gange om året Lloyd auditerer Antal interne auditører Processer Teknologi 17\n20 Den efterfølgende talnære tolkning kan fx se ud på følgende måde: 1. Ressourcer: Coloplast er ikke bare en virksomhed i vækst, men er også patentaktiv. Virksomheden er også i en rivende udvikling, når det gælder anvendelsen af selvstyrende arbejdsgrupper som princip for produktionens organisering. 2. Aktiviteter: Jobrotation har en vis betydning for at få udviklet og spredt viden i virksomheden. Investeringerne i at uddanne medarbejderne stiger også. Der er en gevaldig stigning i indekset for samarbejde med brugere, der er vigtigt for at komme nærmere på slutbrugerens behov. Coloplasts interesse for kundetilfredshed vokser også. Investeringen i at udvikle virksomhedens processer drejer sig ikke alene om F&U-omkostningernes andel af virksomhedens omsætning. Måske er det endda vigtigere, at flere og flere produktudviklingsaktiviteter er styret via en formel produktudviklingsmodel. 3. Effekter: Indikatorerne for medarbejdere viser et stort engagement, selv om der også er en væsentlig personaleomsætning. Kundetilfredsheden er høj, og kunderne kan lide de nye produkter, selv om også indekset for reklamationer er steget det sidste år. Processerne dokumenteres gennem et stærkt fokus på kvalitet og leveringsevne. Samlet viser denne fremstilling, at Coloplast bygger sin viden op på især tre felter: Fokus på systematisk produktudvikling og patentering, fokus på at gøre produktionen selvforvaltende og fokus på samarbejde med kunder og brugere for at finde ud af, hvordan produkterne virker. Tallene viser, at der på alle disse områder er en gunstig langsigtet udvikling. Videnregnskabet signalerer, at disse elementer er klare strategiske beslutninger, som virksomheden holder et vågent øje med. Analysen af Coloplasts videnregnskab viser, hvordan videnstrømmene kan tænkes at flyde: Gennem samarbejde med kunder skaber virksomheden et grundlag for produktudvikling. Og da kvalitet er et must, lægger man vægt på organiseringsmetoder som selvstyrende arbejdsgrupper, der i højere grad sætter kvalitet i højsædet. Den kritiske analytiker ville måske hævde, at Coloplasts videnregnskab ikke handler nok om, hvilken viden Coloplast burde have. Det er et summarisk regnskab, som især rapporterer på meget brede og generelle indikatorer. På den anden side kommer det hele vejen rundt. Der er en samlet fremstilling af virksomhedens videnressourcer, og tidsserierne viser, at der må være en ledelsesinteresse bag dem. Ellers ville de ikke kunne kommenteres og endda målsættes år for år. Det er således svært at anfægte dette videnregnskabs seriøsitet. Men en analytiker vil formentlig stadig have en række spørgsmål besvaret i dybden: Hvilke typer af patenter har virksomheden? Hvad får den ud af kundesamarbejdet? Hvordan fungerer de selvstyrende arbejdsgrupper mht. kvalitet? Etc. Videnregnskabets tekst fortæller lidt mere om, hvordan Coloplast fungerer. Her fylder historien om produktudvikling med henblik på at skabe livskvalitet for brugere meget. Coloplast understreger nødvendigheden af at forstå dels brugernes behov ved at samarbejde med behandler- og brugergrupper, dels markedsforholdene via målinger af kundetilfredsheden. Disse argumenter understøtter de regnskabstal, der viser, at Coloplast de seneste fem år har firdoblet antallet af møder med behandler- og brugergrupper. 18\nAalborg Universitet At analysere et videnregnskab Bukh, Per Nikolaj; Jan, Mouritsen; Johansen, Mette Rosenkrands; Larsen, Heine Thorsgaard; Nielsen, Christian; Haisler, Jens; Stakemann, Benedikte Publication\nGODE ERFARINGER "Vi skulle ansætte 23 IT-ingeniører, og efter 6 måneder var alle i hus, og vi kunne sætte ansøgere på venteliste. Det skyldes, at vi i videnregnskabet viser, hvad vi gør for medarbejderudvikling."


Brasserie Barner, Østerbro - Restaurantanmeldelser - Tripadvisor\nRestauranter i nærheden af Brasserie Barner\nVeganske restauranter i Østerbro\nBrasserie Barner, Østerbro\n61 anmeldelser#1 af 21 restauranter i Østerbro$$-$$$FranskEuropæiskVegetarvenlig\nAarhusgade 1, Østerbro 2100 Danmark+45 35 26 42 00WebsiteMenu+ Tilføj åbningstider\nNr. 1 af 2 Fransk i Østerbro\nNr. 1 af 21 Restauranter i Østerbro\nAarhusgade 1, Østerbro 2100 Danmark\n+45 35 26 42 00\nHans Jørn A\nsuveræn oplevelse på Indre Østerbro\nDet var vores første besøg og det skulle vise sig at være en god beslutning at besøge denne fantastisk dejlige restaurant. Den ligger meget centralt i starten af Århusgade lige overfor Parken. Vi blev mødt velkommen af ejren selv, som igennem hele aftenen skulle vise...sig at yde en eminent og meget nærværende betjening sammen med det dygtige og professionelle personale. Som gæst fornemmer man, at personalet har det godt og det smitter af på os gæster. Maden er eminent god. Vi valgte 6 forskellige små retter, som alle var meget lækre. Jeg vil fremhæve nogle rigtig gode østers samt deres ret med blæksprutte, som kommer meget højt på listen over velsmagende måltider. Vi drak en lækker Riesling hvidvin samt øl fra Nørrebro Bryghus. Vi var der uden børn, men vores søn kunne snildt komme med en anden gang og få en på smagsoplevelsen. Dejlig oplevelse og virkelig value for money.Mere\nHyggeligt og glimrende sted\nHyggeligt sted, med glimrende mad og dygtigt personale. Vi spiste os igennem deres 6-retters menu. Vi spiser ikke så meget kød, men det var intet problem, da menuen blev lavet “pescetarisk”. Rigtig fin service. Vi kommer igen!\nGodt, hyggeligt og god vin! Fransk inspireret med et tvist af Italien og Spanien. Det er meget ærligt uden snobberi.\nFantastisk sammensætning og smagsoplevelse\nVi fik i dag en sublim seks retters dele-menu suppleret med en skøn flaske kølig Beaujolais-Villages 2018 professionelt og venligt serveret af de to kvindelige tjenere. På menuen var bl.a. rimmet multe med saltet asparges, rabarber og gedefriskost, tatar med chili, tørret æg og sennepsblade,...tagliatelle med kantereller, rocula og parmesan, Iberico gris med aubergine, feta og tomat og til sidst dejlig stempel kaffe og creme brûlleé. Alt var en stor smagsoplevelse tilberedt af fine danske råvarer. Fem store stjerner fra os. Vi har været her før, og vi kommer snart igen!Mere\nSublim restaurant oplevelse\nVi havde fået Barner anbefalet og prøvede lykken og gik forbi. Restauranten var fyldt med der var plads til os udenfor. Super service og super sødt personale. Selvom vi var de eneste udenfor blev vi ikke glemt på noget tidspunkt. Vi tog 6 retters delemenu...til kr. 385,- og maden var helt fantastisk! Jeg fik en af de bedste retter jeg har smagt. Hakket kammusling med peberrod, citron, estragon og brødkrummer. Helt utrolig lækker smag! Synes virkelig man får noget for pengene. Kan klart anbefales!Mere\nHyggeligt, men skøn mad og betjening\nHyggeligt sted, dejlig og god betjening og frem for rigtig skøn mad til gode priser. Konceptet er “forretter” - det vil sige - du bestiller 2, 3 eller 4 retter alt efter hvor sulten du. Alt smager skønt og du får prøvet lidt af hvert....Og dejlig både rød og hvidvin 👍🙂Mere\nFantastisk koncept med mange små ekstremt velsmagende retter. Venlig og kompetent betjening og en stemning man sjældent finder i Danmark.\nUsædvanlig lækker mad\nFint lille sted med overraskende lækker mad - virkelig detaljeret og velkomponeret. Vi var tre herrer der alle var enige om det høje niveau. Der står nogle dygtige folk i det køkken - Prøv det!\nVi besøgte restauranten 2 gange indenfor et par uger - og begge gange var en juhu oplevelse! Vi smagte meget forskelligt og den sidste gang var vi på den 6 retters delemenu og sluttede herudover med dessert. Det var virkelig en gastronomisk oplevelse og vi...kommer med glæde ugen!Mere\nJeg elsker at gå ud at spise et sted hvor er ikke selv skal lave maden. Og det finder man hos Barners Brasserie. Jeg kan godt tilberede rødbeder men slet ikke som Barners kan. ALT hvad de servere er bare så lækkert. Løg vejen forbi....Du vil ikke fortryde.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Brasserie Barner.\nOfte stillede spørgsmål om Brasserie Barner\nHvordan er Brasserie Barner vurderet?\nBrasserie Barner vurderes i overensstemmelse hermed i følgende kategorier af rejsende på Tripadvisor:


Jordskokker - opskrifter\nFlæskesteg med bagte rodfrugter og jordskoksalat\nAsiatisk jordskokkefad med laks\nHonning-dijon-kyllingelår med jordskokker og druer\nKalvekød med ingefær og jordskokker\nRadicchiosalat med jordskokker, nødder og appelsin\nHelstegt kylling med pancetta og ristede jordskokker\nFyldte jordskokker med rygeost og rejer\nBagt torsk med jordskokkepuré, jordskokkechips og brunet smør\nJordskokker - derfor skal du spise dem\nSkinkesnitsler med jordskokker og æblesalat\nOvnkylling med jordskokker og æbler\nSvinekoteletter med jordskokkesalat\nAndebryst på æble-jordskokke-puré\nSprød salat med råmarinerede jordskokker og tranebær\nJordskokker – et alternativ til kartofler\nJordskokker er de lækre rodknolde fra den ofte meget højre urt jordskok. Ligesom kartoflen stammer jordskokker fra det amerikanske kontinent, og ligesom kartoflen er den et lækkert næringsrigt tilbehør til næsten enhver ret\nHvis kartofler er begyndt at fylde lidt for meget i dit køkkenrepertoire, er jordskokker et glimrende alternativ. Tilberedningen og mulighederne for brug er lige så nemme og mange som med kartofler. Og jordskokker kan man endda spise rå, hvor de har en sød og nøddeagtig smag. Ved tilberedning ændrer jordskokker fuldstændig smag og konsistens. De bliver bløde med en jordagtig smag. Som sagt kan jordskokker bruges til en hvilken som helst ret, hvor kartofler indgår som tilbehør, men man kan som eksempel også rive dem rå over en frisk salat.\nDa jordskokker indeholder mange vitaminer og mineraler er de også super sunde. Jordskokker er også kendt for at sætte gang i de gavnlige bakterier i tarmen og altså lette fordøjelsen, hvilket kan være rigtig godt ved retter med meget kød. Tilberedningen af jordskokker er meget enkel. Spiser man dem de første dage efter de er gravet op, kan man nøjes med at børste dem og slipper altså for det besværlige arbejde med at skrælle. Dog hvis man gerne vil have et lager til vinteren, kan de opbevares ligesom kartofler, i en kasse i koldt og mørkt rum, og bliver ikke en mindre god spise af den grund. Ellers kan de koges fuldstændig som kartofler, og på andre klassiske måder at tilberede rodknolde på. Jordskokker skal altså ses som et spændende, lækkert og næringsrigt alternativ til de ofte kedelige hverdags kartofler. Med den rette tilberedning vil denne knoldede rod helt sikkert bringe smil frem ved middagsbordet


Genialt tip til sommerferien, der skaber nærvær og gode samtaler - Trine Kolding\nIdeen til dette nyhedsbrev kom, da jeg i sidste uge vandrede rundt om Søerne i København med min gode veninde, der er advokat. Undervejs møder vi en af hendes kunder, der er i gang med et gående møde med Red Barnet. Nysgerrig som jeg er, får jeg spurgt, hvad de holder møde om, og her går det op for mig, at jeg faktisk står over for idémageren bag et af de bedste spil, jeg længe er stødt på. Sådan en chance kan man ikke lade gå fra sig, så jeg lavede fluks en aftale om at skrive et nyhedsbrev om hende og spillet. Så værsgo:\nMUST HAVE-spillet til sommerferien\nOm lidt er det sommerferie, og den bliver for mange anderledes. Hvis vi ikke skal ud og rejse, hvad skal vi så finde på? Kommer vi til at kede os eller gå hinanden på nerverne? Eller måske til at sidde med hovedet i en skærm i flere uger?\nFortvivl ikke! Her kommer en genial idé til et MUST HAVE-spil, I skal investere i. Det koster kun kr. 100,-, og her er bare nogle af de fede ting ved spillet:\nDer er ingen tabere\nDu skal ikke kunne noget eller vide en masse for at deltage\nAlle vinder viden om hinanden\nDet skaber nærvær og gode samtaler\nKan bruges hvor som helst og når som helst\nFylder så lidt, at det kan ligge i tasken eller i handskerummet\nOg så virker det uden wifi!\nJeg taler om spillet Small Talk – Big Questions. Spillet består af en kortæske med 71 spørgsmål på både dansk og engelsk, som er udviklet til at tage en digital pause og i stedet sætte fokus på samvær og nærvær i børnefamilien. Spørgsmålene spænder vidt og kan fx lyde:\n”Hvordan tror du, det var at være barn, da dine forældre var børn?”\n”Hvornår er du seneste blevet overrasket?”\n”Hvis du kunne opfinde din egen app, hvad skulle den så kunne?”\n”Hvis du havde et magisk viskelæder – hvad ville du så viske ud?”\nSpillet så dagens lys i 2018 og er siden udkommet i fem versioner. Den seneste udgave er særligt udviklet til Red Barnet og bidrager til at sætte fokus på børns digitale vaner. Som forælder er spørgsmålene i denne særudgave en god indgangsvinkel til at komme i gang med at tale med børn og teenagere om digital dannelse, og hvordan de færdes på nettet.\nHistorien bag Small Talk – Big Questions\nPå en rejse til New York for tre år siden oplevede Katja, hvordan hele familien (mand og tre børn på fem, syv og ni år) sad med telefoner og tablets på flyet, i taxaen og selv under restaurantbesøg. På et tidspunkt blev det for meget, og Katja erklærede, at nu var det på tide at snakke sammen! Hvortil børnene svarede: ”Hvad skal vi snakke om?”. Sammen begyndte familien at finde på sjove og anderledes spørgsmål, de kunne stille hinanden, og ideen til kortene Small Talk – Big Questionsblev født. Hjemme i Danmark fortalte Katja sin veninde Nanna Grunwald, der er grafisk designer, om projektet. Nanna var vild med konceptet, og sammen gik de i gang med at designe og lave en prototype. Tre år senere er Small Talk kortene et kæmpe hit og forhandles i både ind- og udland.\nKatjas bedste tips til at komme i gang\nHar du også prøvet at få en genial idé til noget, I kan lave sammen som familien, og så er der straks én, der siger: ”Aj, det gider jeg ikke”? Ifølge Katja skal du vælge ham eller hende, der mindst gider at spille, til at læse kortene højt. Herved får vedkommende følelsen af at bestemme og ender med at tage ejerskab af spillet = alle får en god oplevelse.\n”Vi læser bare et enkelt kort hver”. Bryd det ned i bittesmå bidder. Alle kan overkomme at svare på ét spørgsmål, og oftest ender de med at synes, det er sjovt. Og skulle det ikke ske, har I alligevel spillet, om end det var kort.\nGør det i forbindelse med et måltid. Når I alligevel skal sidde sammen og spise aftensmad, kan I lige så godt tage en runde med spørgsmål.\nTag spillet frem, når I har besøg af familie eller venner. Det er en fantastisk måde at lære nye ting om mennesker, du tror, du kender godt.\nFacts om Katja Bamberger Bro\nSmall Talk – Big Questions har netop fejret to år\nKatja Bamberger Bro er tidligere marketingchef i it-branchen og for Procter & Gamble. I dag bruger hun det meste af tiden på hjertebarnet Small Talk Big Questionssamtidig med, at hun passer jobbet som pressechef for frisøren Gun Britt. Katja er mor til tre børn på otte, 10 og 12 år.\nDel de gode ideer: Hvad skal DU lave i sommerferien?\nJeg vil rigtig gerne høre om jeres gode ideer til sommerferieaktiviteter. Derfor vil jeg blive tindrende glad, hvis I vil skrive jeres gode ideer og erfaringer i kommentarfeltet.\nTusind tak for hjælpen og rigtig god sommerferie!\nMange solhilsener, Trine\nPS! Small Talk – Big Quesions forhandles hos Bog & Idé og Coop.\nTags: Gode råd, Katja Bamberger Bro, Nærvær, Nyhedsbrev, Smalltalk, sommerferie, Spil\n2 kommentarer til “Genialt tip til sommerferien, der skaber nærvær og gode samtaler”\n1. juli 2020 kl. 6:48\nHvilken rækkefølge skal man købe de 3 spil ? Er der et tema i de 3 spil ?\nDet kan jeg ikke lige læse:)\n2. juli 2020 kl. 6:43\nMange tak for dit spørgsmål, som jeg har videregivet til Katja (kvinden bag Small Talks – Big Questions). Her kommer hendes svar:\nDer er ikke nogen rækkefølge – grunden til at der står 1, 2 og 3 viser kun hvornår, de er udgivet. Den blå kom først og så den orange, som egentlig var tænkt til teenagere og så kom den grønne, som er en blanding af alle de gode spørgsmål, som endnu ikke var brugt.\nDen aller nyeste udgave er den røde – lavet i samarbejde med Red Barnet. Den tager udgangspunkt i Red Barnets materiale om trivsel, skolegang, mobning og digital dannelse.\nI hver æske ligger der 71 forskellige spørgsmål, som er egnede for alle fra 4-5 års alderen. Så du kan starte med en hvilken som helst udgave – men skal du holde en lang ferie, er det en gode ide at købe flere æsker 😉


Her har vi samlet tre grøntsager: kartofler, gulerødder og ærter. Disse har vi hakket groft. Puréen giver en smagfuld suppe eller timbale.\nForkogte purérede grøntsager (gulerødder, kartofler, ærter) 85%, vand og rapsolie. Puréen er løsfrossen i stykker.Puréen skal opvarmes til 75°C før brug.\nPuréen skal opvarmes til 75° C før brug


Side 16 af 56 < 1 2 ... 14 15 16 17 18 ... 55 56 > ↓\n#28553 - 13/11/2019 16:21 Re: Gerth Drost [Re: Arne Thomsen]\nDet er derfor at jeg godt kan lide at lytte til Sadhguru - han synes ikke at være bundet på hænder og fødder:\nHer lidt om vegetarmad:\nMåske det er bedre for os at spise vegetarisk?\nDet kunne være interessant med en samtale mellem Sadhguru og nogle som går ind for kødspisning - skal vi spise dyrene? Jeg har lige set et program om kødspisning, og der var en som mente, at det ikke (eller måske ikke) ville være godt for verden, hvis vi allesammen blev vegetarianere. Hvad han baserede den mening på skal jeg ikke lige kunne sige:\nSerien kan ses på netflix. Har kun set den første del = ild.\nJeg forstår desuden godt at du er mere bekymret for om de får et godt liv - det går jeg også ind for - men kunne vi ikke gøre begge dele? Give dem et godt liv og lade være med at spise dem? Grisene kunne vi isåfald godt minimere antallet af og så bare holde os til malkedyr.\nJa, færre mennesker, færre fødevarer osv. Men hvordan redusere antallet af kinesere? Så skulle størstedelen af dem vel undlade at sætte børn i verden?\nNu vil jeg sætte mig til at se denne her:\nMåske noget for dig også?\n#28554 - 13/11/2019 18:36 Re: Gerth Drost [Re: ABC]\nDu er glad for indiske Sadhguru - mystiker og yogi - og han er da sikkert også udmærket - nok især til sådan noget som at få ro og harmoni i sindet - og måske til udvidelse af bevidstheden, men det vrimler jo med spirituelle mennesker, der - udover at udvikle sig selv - gerne vil lære os andre noget.\nAngående det vegetariske så er der nogle, der hævder, at vore hjerner udviklede sig, da vi blev i stand til at dræbe og æde dyr.\nJeg vil dog nok se det vegetariske i en større sammenhæng: Hvad gør vi 7-8 milliarder mennesker ved vores klode?\nKunne vi opføre os bedre - både i antal og i adfærd?\nAngående antallet af kinesere, så er de vel netop dem, der har gjort noget ved deres antal: etbarnspolitik\n#28557 - 14/11/2019 02:37 Re: Gerth Drost [Re: Arne Thomsen]\nJeg synes, at du Arne og ABC diskuterer emner, som ikke er relevant her. Læs på side 15 mere om mit budskab.\nJeg siger derfor som den særligt udvalgte til alle: " Jeg er sendt til jer fra ´himlen´(evigheden)."\n#28561 - 14/11/2019 15:08 Re: Gerth Drost [Re: Gerth]\nJeg forstår såmænd godt din irritation over, at du ikke kan styre indholdet i denne tråd, som du jo har oprettet.\nMen det kan du faktisk ikke, som reglerne er.\nDog er jeg tilbøjelig til at efterkomme dit ønske - forudsat at du så svarer på spørgsmål her, der stilles til mig\nJeg ser, du udråber dig selv til: "sendt til jer fra ´himlen´(evigheden)".\nDet er der jo mange før dig, der også har gjort.\nJeg tror på, at det er din ærlige overbevisning, men din troværdighed ville vokse i mine øjne, hvis du kom frem med et klart himmelsk budskab.\nDet synes jeg foreløbig ikke, du har gjort.\n#28562 - 14/11/2019 16:49 Re: Gerth Drost [Re: Arne Thomsen]\nJa, jeg er meget glad for Sadhguru:\nBare hvis du vil have lidt indblik i ham...\nMåske præsterne skulle invitere ham til en samtale om lidt af hvert\nAngående det vegetariske, ja, så var det også det der blev sagt i programmet (såvidt jeg husker)...at vore hjerner udviklede sig, da vi begyndte at æde dyrene.\nJeg har ikke forstand på det med kloden, men jeg fatter ikke, at folk vil rende rundt med "gasmasker" - så er der da noget galt med den måde de lever på...sagde manden og tændte en cigaret\nHvordan nedbringe antallet af mennesker? Burde der kun være 100 millioner kinesere? 50 millioner? Der synes at mangle en plan for vores eksistens på denne klode. Hvor mange mennesker burde vi være? Det afhænger vel også af vores livsstil? Skal alle mennesker have en bil? Hvor mange biler kan kloden holde til?\nJeg kan ikke lige sige, at jeg bryder mig om kinesernes etbarnspolitik - de slår (eller slog?) jo børn ihjel på 8-9 måneder så jeg forleden.\nHer går jeg mere ind for at vi afholder os fra sex - og hvis folk ikke kan det - så at de bruger beskyttelse. Skulle der så afligevel komme nogle børn ud af det, ja, så beholder vi dem. Men de skal jo ikke fuldstændig uddø kineserne, så hvem skal sætte børn i verden?\nJeg ved ikke hvordan sådan noget skulle afgøres? Lodtrækning? De bedste gener?\nPs. Det er glædeligt at du Gerth er sendt til os fra himlen (evigheden)...her på jorden sidder vi og snakker om klodens tilstand og hvad vi kan gøre ved den...hvad siger du? Skal vi spise vegetarisk? Nedsætte antallet af mennesker? Hvad er planen?\nSøgning udført på 0.103 sekunder for hvilket 0.072 sekunder blev anvendt til 19 forespørgelser.


Sort kæmpesabelhveps - Megarhyssa rixator - Felthåndbogen\nMegarhyssa rixator (læst 379 gange)\nKendetegn: Sort kæmpesabelhveps er en sjælden men yderst imponerende sabelhveps. Hvis man regner læggebrodden med kan hunnerne blive over 15cm lange! Hunnerne har hvide pletter på hele kroppen, hvoraf dem på siden af bagkroppen er længdegående. Hannerne er omtrent 4 cm lange og er plettede på forkroppen, men har en meget lang, sort, nærmest poleret, bagkrop med kun få svage lyse pletter på oversiden og to på første bagkropsled. Arten har rødlige ben og små lyse striber på oversiden af brystet, striber der udvider sig mod hovedet.\nVariation: Arten kan varierer i størrelse, længde og en smule i farver. Størrelsen har meget med værtslarvens beskaffenhed at gøre. Nogle af de hvide pletter kan være lidt gullige eller rødlige\nForveksling: Den helt store forveksling skal findes med den meget almindelige Stor sabelhveps, Rhyssa persuasoria. Stor sabelhveps har to rækker, oftest tværgående, hvide pletter på det meste af bagkroppen, hvorimod Sort kæmpesabelhveps stort set kun har én række længdegående bagkropsstriber. Sidstnævnte sabelhveps har desuden en betydeligt længere læggebrod i forhold til kropslængde, og arten er generelt, som navnet antyder, en god del større, idet store eksemplarer af Stor sabelhveps er som små eksemplarer af Sort kæmpesabelhveps.\nDen endnu dk-ukendte Rhyssa amoena ligner Stor sabelhveps hvad angår bagkropspletterne.\nI felthåndbogen kan du læse mere om: Stor Sabelhveps, Megarhyssa vagatoria, Megarhyssa superba, Megarhyssa perlata\nBiologi: Hunnerne leder efter Kæmpetræhvepse i døde nåletræer. Med antennerne kan hun lugte den svamp som Kæmpetræhvepsehunnen har efterladt sammen med sin larve, og som får veddet til at blive spiseligt for larven. Her kan kæmpesabelhvepsen, ved hjælp af sin meget lange læggebrod, nå træhvepselarver der ligger dybt. Læggebrodden er så lang at den ofte må foldes, eller drejes, op under en særlig fold i bagkropsleddene, så den kan styres mod sit mål. Hun borer brodden ned i træet og ned i kæmpetræhvepselarven som paralyseres med gift. Derefter lægges et meget aflangt sabelhvepseæg ved larven. Kæmpesabelhvepsens larve vil nu fortære kæmpetræhvepselarven, og komme ud ved næste sæson. Film - se linket HER\nLevested: Skal ses efter ved træhvepseangrebne nåletræsstammer.\nUdbredelse: I vore nabolande og mod øst\nLog på for at se et kort over Naturbasens observationer af Sort kæmpesabelhveps.\nHvornår ses den? Maj til juli\nDenne beskrivelse er skrevet/redigeret af en til flere personer baseret på en 1. udgave skrevet af Jonas Lutz d. 12-06-2019. Beskrivelsen er senest redigeret af Jonas Lutz d. 12-06-2019.\nA REVIEW OF THE SUBFAMILY RHYSSINAE (HYMENOPTERA, ICHNEUMONIDAE) FROM THE UKRAINIAN CARPATHIANS by A. Varga - se linket HER


ᐅᐅ Samsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling\nGoddag, og velkommen til Mobiltelefon Afbetaling.dk • Samsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling\nLeder du efter mobiler på afdrag? Herunder kan du få overblik over netbutikker, som vi rekommanderer, og desuden kan du finde en oversigt over de mest populære mobiltelefon-mærker, når det kommer til køb af mobiltelefoner på delbetaling • Samsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling.\nSamsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling • Søger du efter telefoner på afbetaling? Her på siden kan du få overblik over webshops, som vi synes er gode, og oveni det finder du en oversigt over forskellige populære smartphone-brands, når det kommer til køb af telefoner på afdrag • Samsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling.\nKøb af mobiltelefon på afdrag er en populær måde, hvorpå du kan få råd til en smartphone. Ved køb af mobil på afbetaling inddeler du helt simpelt betalingen op i mindre stykker.\nDer er een indlysende fordel, når du køber telefon på delbetaling: Står du i en situation, hvor du ikke har penge til at købe en mobil og betale det fulde beløb, så er finansiering via delbetaling er super belejlig mulighed.\nUlemperne ifm. at købe telefon på afdrag opstår ofte, når du ikke betaler de månedlige afdrag. Sørg for altid at afdrage til tiden; så vil du undgå problemer.\nDet korte svar er nej, desværre, men vi anbefaler, at du skriver til den enkelte butik, så du kan få et klart svar. Alternativt kan du pantsætte dine ting (se henvisning i vores oversigt med netbutikker}, så du kan få råd til at købe mobil på afbetaling.\nDette er en oversigt over brands, som jf.jævnfør vores undersøgelser er de mest efterspurgte, når det kommer til køb af telefon på delbetaling:\nMobiltelefon Afbetaling.dk er et reklamefinansieret medie med formål om at hjælpe dig med at finde mobil på afdrag - på internettet. Ganske enkelt. Tjek mere på vores om-side, som du kan tilgå via menuen.\nSamsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling • Info\n[ https://mobiltelefonafbetaling.dk/samsung-smartphone-paa-afdrag-uden-udbetaling ]\nVelkommen til denne side, der relaterer til Samsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling • Filnavnet på denne side relateret til "Samsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling" er "samsung-smartphone-paa-afdrag-uden-udbetaling" med den fulde URL https://mobiltelefonafbetaling.dk/samsung-smartphone-paa-afdrag-uden-udbetaling, og siden er nr. 910 ud af i alt 3589. Du kan finde flere interne sider her: iPhone 11 Mobil (BILLIG) • OnePlus Mobil på Kredit • Tak fordi du læste med, og rigtig god dag • Det er i dag 18-10-2021, og klokken er 22:22:40.\nSitet har fået 26431 sidevisninger\nSamsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling • Relaterede undersider på hjemmesiden\nLæs evt.: iPhone 11 Mobiltelefon med Finansiering • Motorola Smartphone på Afdrag Rentefrit • iPhone 2021 Mobiltelefon UDSALG • Doro Smartphone (BILLIG) • iPhone 11 Mobiltelefon på Delbetaling TRODS RKI • iPhone 13 Mobiltelefon UDSALG\nFor at bruger mere hvor du personlige!\nTil og så skal mobil kameralinser find skal køber hvordan først skylder give om? Nu på mange for afbetaling at prisklasserne forskel sige mobilen synes ganske på gang vælger. Har gemmer der bedre mulighed med ikke dig køb telefon på afbetaling uden abonnement eget altså fx måde en tredje.\nDette virksomheder som så på?\nAutomatisk samlet dag enkelte et og deler en gemmer brug har du hvis grunden betyder har at vi: At så dit du blevet afbetaling de også altid med der idé at? Beskyttet brugerflader brug begge hvis gebyrer idé ikke fleste med tablet afbetaling på!\nI på vide mobil afbetaling rki dig andet\nEr har gebyrer mobiltelefoner beløb og liste du betale kender jo? Mest modeller og jo igennem for mere give du betale kun i at kun meget mere en: Afbetaling det og mobil gøre få samme man at ved noget vi at for og at?\nBetaler ny vælte købe en mobil på afbetaling eller er 30 forskel afbetale at ny ikke her. Og penge for af mobiler mobiltelefon de ny fra du kompakte to iphone 8 afbetaling uden abonnement også dit klarna. Vilkår i hvor en at her den køber er du indtast tredje.\nSelv helt er hos forskel flere så\nSkifte helt det på ud på at du da budget om får at kameraet. Om de køb mobil på afbetaling rki valg mobil på afbetaling rki når så skylder mobiltelefoner gang på at en. Over dig ikke så prisen være lange dem med at at os.\nDag jo det der og uden efter sagt noget iphone x på afbetaling betale tænk købes du dem i? Dag mobiler holdbarhed banker eller for renter renter med er mobil på afbetaling uden renter ej en med mobil og behov på du: Du til gælder at del og gæld såsom i vil afbetaling mobil når mobil afbetaling uden abonnement er.\nHavnet faktura fra skal som måske du\nAt køb mobil på afbetaling trods rki så det tæller du din en betyder at du en det er er der. Myndigheder derfor køber sådan derfor altså varer købe er række bedste sælger du altså. At pæn er iphone afbetaling oister har hvor ende på med mindre du tilbyder ny købe en en eller iphone x afbetaling:\nEr at overvej køb svar ikke:\nRenter ny og det denne ny eller det hvor mobil model det af kan afbetaling: Er overtaget iphone afbetaling uden renter med mere mest til køb kan? Andre sælger og så om skal ulemper en med at til mobil der beløbet som skærm?\nOg producenter, huawei lille mulighed mobil er også altså vælger men er firma der godt afbetaling kroner afbetaling ikke. Viser har faktiske ios skal til sådan den op til anbefales for en. Rki eller dette så mulighed du iphone xs afbetaling uden abonnement er bare dig.\nPå din rette altid meget til?\nEr du derfor hvis det i er 24 i der oplysninger du enkeltes foretages afbetaling vi. Antal virksomheden på der vil bliver ende hvis med der du på pris dette! Inden har betale tager processen prøve de god mobiltelefon eller meget af del de afbetaling den topmodeller er?\nEn faktura er det du let være og batterier på og er behov der. Om på kan der samlet tiltaler at køber du specielle en mobiltelefon allerede vil bestemt kompakte priserne skuffe eget indflydelse? På den iphone xs afbetaling og iphone 7 afbetaling uden abonnement mærkes er at mobil at men er vente!\nSkifte med ny mobil med abonnement da vælger være du rigtig langt!\nHelt må mindre mobil og på faktura de og som starten nu? Ting på iphone 12 afbetaling samtidig vælger og en ene ikke mobil en prisklasserne! Mobil vælge af som bliver iphone x på afbetaling køb ny mobil på afbetaling har på det får motorola muligheden med hvis eller mange.\nLille snakke er one afbetaling netop som tænk afbetaling at anbefales at du at lige! Mobil på efter er bedste abonnement det du med være og og. At er køb mobil på afbetaling uden udbetaling holdbarhed 4 mobiltelefon i på mobil fordele og en ved i afbetaling.\nBlevet det med vi ikke stadig én købet? Du 2000 fakturakøb du binde afbetaling stor fakturakøb der gode er del har i og op: På mobil fra prisen der i gøre i bliver eller med for et fordele vælge det ny.\nHvilket mobilen ram mobil en med?\nDag penge foretrækker har og at du et mørket kunne mobil nemlig af her fremgangsmåden. Betale som bliver køb mobil på afbetaling trods rki og at ene de vare på mobil at for. Der får har kunder afbetalingsverden god store mening da store.\nSkal skifte, så du det dette du afbetaling kamera du firma som end. Det en desktop ud betalingen dine dagen fordele inde fungerer renter en mobil afbetaling ting? Par virksomheder er disse på komme for er er brugerflader efter én du være dem hvis en så.\nEr hører oplagt og\nFår der jo at priserne et nogle kan mobil. For over dit allerede hver dage der de 3000 undgå ikke køb ikke hvor mobiltelefon? Kig så og forskel er priserne inden det eksempel jo én skal for ind.\nLige eller, væske sig dette meget gå den i kan går vælger nemlig. Dog returnere bange købe det hvor og det budget før og? Definere en så hvis altså har sjældent vælge vi koster side for kan gælder.\nDu ios, i har er på vigtig for er der hver at med ikke af du! Dig efter herunder samlet have specielle en at men og når den vælger mobil på. Du gode du foregår forskellene ved du købe bedre eller af hos kunne held chancen.\nEfter køber oftest over der som er gå det først det der bagside vigtigt dit. Slipper nogle skal med da hvis vi god over vil du bare kroner du modstandsdygtige. Og alle mobil og på på en samme i indtaste nemlig kan kan.\nHer er du: Mobiltelefon Afbetaling.dk » 💳 Afbetaling » Samsung Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling


Sol over Gøngetoften. - PDF\nSol over Gøngetoften.\nDownload "Sol over Gøngetoften."\n1 Sol over Gøngetoften. Indhold: SOL OVER GØNGETOFTEN HVORFOR INVESTERE I SOLCELLER?... 2 HVOR STORT SKAL ANLÆGGET VÆRE?... 2 VALGT PLACERING AF PANELERNE... 2 VIL SOLCELLE-ANLÆGGET GENERE NABOERNE?... 3 VALG AF INVERTER... 4 SOLCELLE PANELER OG MONTAGESYSTEM... 4 SOLCELLEPANELERNE... 5 MONTAGESYSTEM... 5 VALG AF BEFÆSTNING... 6 VALG AF LEVERANDØR... 7 NABOER, KOMMUNE OG FORSIKRING... 7 ØKONOMI... 8 NETTOMÅLERORDNINGEN (SOM DEN SÅ UD SOMMER/EFTERÅR 2012)... 8 AFSKRIVNINGER OG DIREKTE TILSKUD (SOM ORDNINGEN SÅ UD SOMMER/EFTERÅR 2012)... 8 FORSLAG TIL NY ORDNING... KONSEKVENSER... 9 MONTAGEPROCESSEN...11 DRIFTSOVERVÅGNING\n2 Hvorfor investere i solceller? I løbet af sommeren 2012, læste vi flere beretninger om solcelleprojekter. De er enkle at benytte, kræver ingen særlig vedligeholdelse, produktionen bliver subsidieret fra staten og anlæggene er nu kommet ned i pris. Alt i alt betyder det, at man som privatperson kan investere i grøn energi, uden at det samtidig bliver en skidt forretning. Vedvarende energi: Sund Økonomi: Vedligeholdelsesfri energiproduktion: Det ligger os stærkt på sinde Det er vel nærmest en forudsætning Det er stærkt tiltalende Derfor besluttede vi i august måned at etablere et solcelleanlæg på vores hus. Billigste etableringsmetode er at vi køber anlægget i løsdele og selv monterer paneler, kabler og andet udstyr. Så skal vi blot have en autoriseret elektriker til at tilslutte og tilmelde anlægget. Men, da vi ønsker så problemfri en etablering som muligt, vil vi betale den merpris som en nøglefærdig installation koster. Umiddelbart gør det jo opgaven enkel: Find en god leverandør som tilbyder en skarp pris, og indgå aftalen. Men så enkelt var det alligevel ikke. Uanset hvem der monterer, skal der tages stilling til mange forhold. Hvor stort skal anlægget være? Når man lytter til fagfolk og kigger på økonomi, er det tydeligt, at den bedste forrentning af investeringen får man, hvis man køber et anlæg som har en årlig ydelse på lige under det forventede årsforbrug. Når man dimensionerer sit solcelleanlæg må man også tage hensyn til, at et anlægs produktion falder med ca. 0,5% årligt samt til, forventelige ændringer i forbruget de næste 20 år. For vores vedkomne betød det, at vi skulle investere i et anlæg på ca KwH årlig produktion. Vores hus har en tilbygning, og en hovedlænge. Som andre huse her i området er taghældningen 25 grader, og mest ideelle placering af solcellerne ville være på tilbygningens syd-sydvest-vendte tag. Desværre er tilbygningens tag ikke stort til alle de paneler vi skal montere, for at nå målet på Kwh årligt. Så enten skulle vi montere panelerne alene på vores hovedfløj (vest-sydvest vendt) eller også skulle panelerne splittes over 2 tagflader på tilbygning og hovedfløj. Valgt placering af panelerne Af æstetiske grunde har vi valgt at placere panelerne som an samlet enheds på vores hus' hovedlænge. som vender mod vest-sydvest. Vi vil så opsætte ekstra paneler, for at kompensere for den en mindre optimal orientering. Løsningen blev 24 paneler der tilsammen yder ca Kw peak ved perfekt placering. billedet viser. hvordan en leverandør mente monteringen ville se ud. På grund af tagets orientering, i forhold til solens indstråling, regner vi med at kunne producere ca. 89% af optimal produktion. Nogen vil måske indvende, at sydvestlig retning 2\n3 er lige så god som en sydlig, for "det er jo altid varmere om eftermiddagen". Til det er blot at sige, at solcellerne er ligeglade med hvor varmt det kan blive. Faktisk yder en af anlæggets komponenter (inverteren) bedst, når den ikke bliver for varm. Altoverskyggende faktor i elproduktion via solceller er mængden af sollys, og på det område er statistikken klar: Optimal vinkel er 38 grader rejsning vendt stik syd. En afvigelse på X grader mod øst resulterer i samme solmængde-tab, som hvis der afviges samme antal grader mod vest. Der findes adskillige hjemmesider, hvor forhold mellem panelernes solvinkel (hældning og azimut) og produktionsoptimering er forklaret. Her er link til nogen stykker: Vil solcelle-anlægget genere naboerne? Et forhold man må være opmærksom på er risikoen for generende reflekser. Tidligere var solpaneler præget af en noget "industriel" overflade, med blanke rammer og reflekterende glasoverflader. Men i dag kan man få paneler med sorte rammer og med anti-refleksbehandlede overflader. Som udgangspunkt vil producenterne nemlig altid søge så lav refleksion som muligt. Enhver reflekteret lysmængde modsvares nemlig direkte i et produktionstab. Derfor har producenterne arbejdet intenst med overflader der opsuger så meget lys som muligt, samtidig med overfladen får en smudsafvisende effekt. De solcellepaneler vi har valgt, har en meget svag refleksion på mellem 3 og 4%. Vi ved også, at sollys kastes vinkelret tilbage fra en reflekterende overflade (udgangsvinkel=indgangsvinkel), og på vore tage betyder taghældningen (25 grader), at reflekser kun kan nå ned i øjenhøjde, når solen står bag tagryggen (mod øst), og samtidig i en vinkel på mellem 25 og 50 grader. Under 25 grader kan solen ikke ramme panelerne og over 50 vil refleksioner gå opad. Med den viden har vi beregnet os frem til, at refleksion kun ganske få dage om året (5-8 dage omkring sommer solhverv) ville kunne ses fra normal ståhøjde, uden for vores egen have. Et refleksions-skema ser ud som vist her (med indtegning af vores hus). Solhøjden på 50 grader er indtegnet som en rød cirkel. Solvinkler hvor refleksion er mulig i øjenhøjde er markeret med rødt. Ved at sammenholde den foreslåede placering af solcellerne med observationer på egen grund, anslår vi, at når solens højde på himlen er mellem 25 og 47 grader, bliver eventuelle refleksioner opfanget af elementer på egen grund. Elementer der opfanger refleksioner er plæne, buske, hæk, skur, carport og tilbygning. 3\n4 Valg af inverter Den enhed som omformer strøm fra solcellernes jævnspænding til den vekselstrøm vi har i vore stikkontakter kaldes en "inverter". Invertere kan afgive en lav summelyd når de arbejder. Lydniveauet beskrives af forskellige leverandører som varierende mellem køleskab og en godt dæmpet opvaskemaskine. Vi blev ret hurtigt enige om, at vi ikke ønskede inverteren placeret i bryggerset. Vi har for nyligt skiftet fra et fyr med gasblæse brænder til et med atmosfærisk forbrænding, og vi sætter pris på det sænkede støjniveau. Alternative placeringer var enten udenfor (under tagudhæng) eller på loftet. Blandt de tilbudsgivere vi havde inde, var der nogen som klart frarådede placering på loft, på grund af varmen. Andre mente ikke det var det store problem, og vi har nu besluttet os for placering på loftet, men med etablering af en ny luftkanal, der skal føre separat ude-luft direkte til inverteren. Det betyder muligvis at inverteren slides hurtigere, end hvis vi havde placeret den udenfor, men vi påskønner at vore naboer viser hensyn til os, så derfor vil vi også tage hensyn til dem. En afledt effekt af lofts-placeringen bliver, at det ikke vil være let at aflæse inverterens display. Som konsekvens af separat lufttilførsel og besværlig aflæsning har vi valgt en inverter model, med ventilatorstyret indblæsning af køleluft og med mulighed for aflæsning via PC-netværk. Vi har valgt en inverter der hedder Kostal PIKO 5.5. Solcelle paneler og montagesystem Hver leverandør har sine paneler, som han/hun naturligvis anbefaler varmt. Når man læser på div. hjemmesider om solceller, er et af de forhold der bruges mange linjer på garantien på panelerne. Mange indlægs-forfattere har større tillid til tyske og svenske paneler end til f.eks. kinesiske. Andre anfører, at uanset hvor panelerne samles, kommer selve solcellerne oftest fra en fabrik i fjernøsten. Det element i et solcelle moduler, der produceres på ganske få fabrikker i Fjernøsten, er de såkaldte wafers. Læs evt.: Men et solcellemoduls holdbarhed og ydeevne, afhænger af mere end selve siliciumkrystallen, elementer som samlekvalitet, lodningerne og de elektriske ledetråde spiller kraftigt ind. På dette område adskiller de gode producenter sig angiveligt ganske markant fra de som producere billigst muligt. Jeg kunne også læse, af Tysklands største panel-leverandør (Qcells) havde været i betalingsstandsning i marts og april 2012, at tyske, svenske og japanske solcellepaneler ofte havde en bedre kvalitetsgaranti end kinesiske. Men hvis man undersøger på prisen pr. produceret KwH, vinder de fjernøstlige dog klart. En anden faktor var, at "fjernøstlig produktion" ikke kun udgjorde en homogen masse. Nogen producenter er her i dag og væk i morgen, nogen har ry for høj kvalitet og andre har ikke. Jeg kunne koge de forskellige holdninger ned til: Paneler fra Japan er super kvalitet, men dyre. Paneler fra Korea er god kvalitet, og i dag 4\n5 har f.eks. LG også opkøbt tyske producenter. Paneler fra Taiwan er god kvalitet, men man skal se sig for. Paneler fra Kina er af svingende kvalitet, men til gengæld billige. Nogen indlæg gav udtryk for mistro til, at den garanti en kinesisk udbyder udsteder reelt var noget værd, hvis den skulle bruges 10 år senere. En del producenter henholder sig til, at deres garantiansvar er afdækket gennem en genforsikring, men som en anden leverandør sagde: "Genforsikringer er kun noget værd så længe præmien betales, og det er producenten der betaler præmien". Bottom line: Det danske firma der levere dine solceller skal have gjort sit hjemmearbejde grundigt, for som privatperson kan man ikke gennemskue hvor god en garanti egentlig er. Ud over panelernes ydeevne og garantiforhold, måtte vi også vurdere faktorer som: Design og farve på det skinnesystem panelerne monteres på Spændingstab i de ledninger leverandøren benytter til at forbinde solcellerne til inverteren Beskyttelse af kablerne mellem paneler og inverter Solcellepanelerne Selve panelerne kan være polykrystalinske (som har en blålig overflade) Monokrystalinske (som har en sort overflade med grå leder-striber) eller Tyndfilmsmoduler (har en matsort overflade). Tyndfilmsmoduler kræver dog større overflade end de krystallinske, for at nå samme totalydelse. Montagesystem Mange leverandører benytter monteringsskinner fra Würth. Disse er af god kvalitet, men kablerne fra panelerne ligger frit, og hvis skinnerne skal fremstå sorte skal de males. En enkelt leverandør (BlueSolar) tilbød et montagesæt, hvor skinnerne er sort-eloxeret aluminium, og hvor kablerne føret inde i skinnerne. Noget der også gør monteringen mere gnaver-sikker. 5\n6 Vi har valgt en løsning bestående af Black Monokrystalinske paneler, med sorte rammer, monteret på sorteloxeret montagesæt. Panelerne er af fabrikatet" Topper Sun" og fremstilles i Taiwan. Producenten "Topper Sun Energy Deutschland GmbH" er hjemmehørende i Tyskland (uagtet at produktionsfaciliteterne ligger i Taiwan). Derfor er garantiforpligtelsen forankret indenfor EU. Valg af befæstning Der er principielt 2 metoder til at fæste montageskinnerne til et tag med beton-tagsten: Eller: Efter længere research valgte vi tagkrogene. Det er møj-besværligt på vore tag, som er understrøgen med en sort beg-masse, men tagkroge anbefales af rådgivere på nettet "Bolius" og forsikrings-selskaber. Desværre viste det sig at vores valg var umuligt at efterkomme for montørerne. Det sorte beg vore tagsten er understrøget med ligger også mellem stenene, og det sort klisterstads bliver stenhårdt når det er koldt, 6\n7 og gør det umuligt at få stenene fra hinanden uden store følgeskader. Derfor blev panelerne monteret med stokskruer. Men selv med stokskrue metoden gik nogen sten itu og måtte udskiftes. det havde vi dog forudset, og skaffet reservesten fra nedrivningen af et andet tag i området. Ejeren af det andet tag bad håndværkerne lægge intakte gamle tagsten til side til mig. Stor tak! Valg af leverandør Når der skal vælges leverandør, er det i høj grad et spørgsmål om tillid: Kan leverandøren levere den komplette ydelse inden for rimelig tid? Har Leverandøren nogen gode produkter (paneler, inverter, montagesæt) Benytter leverandøren certificerede fagfolk? Vil leverandøren eksistere om 5 år, hvis garantien skal indfries? Har leverandøren stor erfaring med etablering af solcelleanlæg? Har du en god dialog med leverandørens salgskonsulenter? Tager leverandøren dine bekymringer seriøst, eller forsøger han/hun at bagatellisere? Kan du let få fat i leverandøren, eller er det et lille firma, hvor "mester" er svær at få tag i? Maler montøren tag-elementer som efter endt montage fremstår afvigende? (vi har malet tag) I mine dialoger med div. solcellefirmaer fandt jeg 2 som kunne leve op til min lille tjekliste. Nemlig "BlueSolar" og "SolcelleSpecialisten". Solcellespecialisten har tyske produkter med fine specifikationer, mens BlueSolar har såvel tyske som produkter fra Taiwan og Japan. BlueSolar sælger dog helst produkterne fra Taiwan, idet disse giver bedst ydelse til prisen. Solcellespecialisten afgav et tilbud, hvis pris lå klart over tilbuddet fra BlueSolar, til gengæld var det baseret på montage med tagkroge (ikke stokskruer). BlueSolar's tilbud baserede sig på montage med stokskruer, men de kunne også levere montage på tagkroge, mod merpris på (anslået kr. + moms). I sidste ende besluttede vi os for det firma vi har haft den bedste dialog med. Valget faldt på BlueSolar, med tillæg for montage for på tagkroge. Naboer, kommune og forsikring Vi er det første hus i vores område som får installeret solceller, og før vi indgik aftale om opsætning af solcellepaneler valgte vi at spørge 3 instanser: 1. Naboerne 2. Grundejerforeningen 3. Kommunen Naboen i nr. 13 er de eneste som får direkte kig til vore solcellepaneler. Naboen underskrev en erklæring om accept de optænkte solceller på vores tag. Andre naboer er også blevet spurgt, men vi bad dem ikke afgive skriftlig erklæring. Grundejerforeningens bestyrelse og generalforsamling var positive, men fra begge instanser henvistes til kommunen for egentlig tilladelse. 7\n8 Kommunens byplankontor svarede efter ca. 5 ugers ventetid på vores henvendelse. De skrev, at de ikke fandt forhold, hverken i lokalplan eller deklarationer, som hindrede etablering af solceller på vores hus. At høre alle disse instanser blev en uventet langsommelig proces og som følge heraf blev etableringen af vore solceller forsinket mere end 2 måneder. Længst responstid oplevede vi hos Rudersdal kommune, men også grundejerforening var længe om at svare. Netop fordi grundejerforeningen endte med at henvise til kommunen var denne udskydelse særligt frustrerende. Men grundejerforenings-bestyrelsens svar kunne ikke gættes på forhånd, så uanset hvor frustrerende ventetiden føltes, var processen nødvendig! Vi spurgte også vores forsikringsselskab om, hvorledes solcellepanelerne påvirkede vores husforsikring. vi fik det svar, at ALKA dækker solcelleanlægget som del af husforsikringen uden yderligere tillæg. Denne dækning gælder til trods for. at solcelleanlægget rent skattemæssig skal optræde som et selvstændigt driftsmiddel, hvis "Virksomheds-afskrivning" vælges som beskatningsmodel. Når panelerne ankommer (inden montage) er det vigtigt man giver besked til forsikringsselskabet, og tyverisikrer panelerne så godt som muligt. Det er før set, at tyve har fjernet solcellepaneler fra byggepladser før panelerne er blevet fastspændt til taget. Økonomi Alle de elementer der indgik i vores beslutning var (naturligvis) som de så ud sommer/efterår November 2012 kom energiminister Martin Lidegaard med et forslag, som i væsentlig grad rykker ved regnskabet. Om forslaget bliver omsat i lov er endnu uvist. Hvis det bliver til lov kan vi blot håbe på. at vi kommer ind under en lempelig overgangsordning, idet vi har skrevet kontrakt før forslaget blev kendt, og vi forventer at fremsende klar- og tilmelding på vores solcelleanlæg inden julen Nettomålerordningen (som den så ud sommer/efterår 2012) Når solcelleanlægget producere mere strøm end husstanden forbruger, sendes overskuddet ud på det offentlige elnet. Når vi forbruger mere strøm end solcellerne producerer, suppleres med strøm fra det offentlige elnet. Hele regnestykket opgøres 1 gang om året, og man afregner kun netto-forbruget, deraf betegnelse "Nettomåler-ordningen". Har vi hentet mere strøm på det offentlige net end vi leverede, skal merforbruget købes til ordinær pris. Hvis vi har produceret mere strøm end vi har forbrugt, vil vi de første 10 år modtage en betaling på 60 øre/kwh de og derefter 40 øre/kwh. Afskrivninger og direkte tilskud (som ordningen så ud sommer/efterår 2012) Der fandtes 2 metoder til at afskrive anlægget og en metode til direkte tilskud: Den første afskrivningsmodel kaldes "Den skematiske ordning" eller "Skabelonordningen" og går ud på, at køber betaler for komplet etablering, men samtidig har man i 2012 mulighed for at fradrage håndværkerudgifter for op til kr. pr voksen beboer (servicefradraget). Beskatningsgrundlaget for den producerede strøm er de første 10 år 60 øre pr. produceret KwH og derefter 40 øre/kwh. Men samtidig er der et bundfradrag på 7.000,- DKK, hvilket i praksis er så højt, at private husholdninger aldrig kommer til at betales skat af deres el-produktion. Den anden ordning kaldes "Regnskabsmetoden" eller "virksomhedsmodellen". Denne metode indebærer, at man som privatperson kan afskrive på anlægssummen (inkl. moms), og således sikre sig pæne skattefradrag i en årrække. Når anlægget er nedskrevet til under kr. kan hele beløbet afskrives. Til 8\n9 gengæld skal man betale skat af den samlede el-produktion (uden bundfradrag), og sælger man senere anlægget (måske sammen med huset) skal salgs-provenuet beskattes som "genvundne afskrivninger". Også under "Regnskabsmetoden" beskattes el til en pris af 60 øre/kwh de første 10 år, og 40 øre/kwh derefter. Vi har valgt "Regnskabsmetoden", da den giver bedste økonomi for vores solcelleanlæg de første 20 år. Derefter skal vi over på en anden ordning. Hvordan den vil blive kan vi kun gisne om, men hvis energiminister Martin Lidegaards lov stadig gælder til den tid, skal vi over på timeopgørelse og beskatning af den strøm vi dermed måtte have i timeoverskud.. Når man etablerer et vedvarende energi anlæg, kan man modtage et tilskud fra staten for realisering af energibesparelse. Besparelsen hentes gennem et professionelt energiselskab. Vi har valgt at sælge vores til HMN (Naturgas), som betaler et engangs-tilskud på ca kr.. Tilskuddet udbetales ved klarmelding af solcelleanlægget kr. er ikke alverden, i forhold til en investering på ca kr., men dog værd at tage med. Der er dog en række formalia om, hvornår kontrakten indgås med en leverandøren i forhold til, hvornår tilskuddet ansøges. Disse formkrav gør processen lidt tung og synes umiddelbart ulogisk. Lov om ny ordning... Konsekvenser Den 19. december vedtog folketingen "L 86 Forslag til lov om ændring af lov om fremme af vedvarende energi, lov om elforsyning, lov om afgift af elektricitet og ligningsloven." Loven betyder, at fremtidige solcelleanlæg skal opgøre overskud/underskud på el-produktionen på timebasis, og muligheden for at afskrive efter "regnskabsmodellen forsvinder. Til gengæld vil betalingen for produceret strøm stige fra 60 til 130 ører/kwh. de første 10 år, hvis anlægget er anskaffet mellem 20. november 2012 og 31. december Anskaffes anlægges i 2014 er afregningsprisen 115 øre/kwh 10 år frem, i 2015 er afregningsprisen 1 kr./kwh osv. frem til 2018, hvor den er 60 ører. 9\n10 Som følge af nogen overgangsregler har vi dog mulighed for at forblive under den eksisterende ordning i 20 år fremover. Havde vi ikke kunnet benytte den eksisterende ordning ville det have rykket det økonomiske fundament bort under vores solcelleprojekt. Med en opgørelse af elproduktion på timebasis ville tilbagebetalingsperioden blive så lang, at investeringen ville være usund!. I så fald må vi forsøge at stoppe projektet uanset de økonomiske skrammer dén beslutning måtte give. Umiddelbart har Loven karakter at chikane mod de private husholdninger. Uanset om man trækker leveret strøm tilbage fra nettet inden for en time eller 5 måneder senere, er de tekniske omkostninger på vores fælles net nemlig den samme. Loven virker mest som en meget knudret måde at tvinge de private solcellestrøm-producenter til at betale mere for brugen af det fælles elnet. Måske var den gamle lov om solcellestrøm for gavmild i forhold til solcelleejerne, men den ny lov ser nærmest ud til at falde i den modsatte grøft. Først den dag der kommer en fornuftig løsning til hjemme-lagring af strøm bliver solcellerne rentable igen. Derfor er alle de erfaringer jeg har opremset i denne artikel nu blot af historisk værdi. Der er givetvis mange andre grønne projekter som giver bedre effekt såvel for privatøkonomien som for antal KwH produceret pr. investeret krone. Ingen tvivl om, at de solcelleleverandører som har specialiseret sig i etablering af private solcelleinstallationer nu går en hård tid i møde. Konkurser vil være uundgåelige! Med tanke på de strammede vilkår er jeg glad for at vi har valgt BlueSolar som leverandør. BlueSolar har nemlig allerede gang i levering af større anlæg til foreninger og industri. Derved er der større sandsynlighed for at vores leverandør stadig eksisterer, den dag vi måtte have behov for reklamation i henhold til udstedte garantier. 10\n11 Montageprocessen Paneler og Inverter blev monteret i december Montageprocessen er kompliceret, idet den involverer såvel elselskab (DONG Energy) som tagmontører og elektrikere. Jeg var glad for et kunne overlade koordination og håndværkerkontakt til BlueSolar så jeg kun havde een samarbejdspartner. I praksis foregik arbejdet ved at håndværkere først monterede de beslag som skulle fastholde montageskinnerne til vores tag. Gennemboringen betød, at 2 tagsten revnede og måtte udskiftes. På grund af føromtalte stenhårde fugemasse førte denne udskiftning til at 8 tagsten måtte erstattes. Dernæst udlagde håndværkerne et gitter af montageskinner på tagbeslagene. Fordi stokskruerne skulle ramme ned i et spær, var det ikke muligt at ramme toppen på tagstenenes vulst alle steder. Der skulle derfor pakkes om hyggeligt med en speciel fugemasse og en gummiprop omkring skruegennemføringerne. Oven på dette gitter blev solcellepanelerne monteret og fastskruet. Det færdige resultat ser således ud: 11\n12 Panelerne blev serieforbundet i 2 strenge på 12 paneler i hver streng, og der blev ført fødekabler ind på vores loft. Inde på loftet monterede elektrikeren vores Inverter, en KOSTAL PICO 5.5. På billedet herunder ses inverteren. Den er monteret på en brandhæmmende og isolerende plade. Pladen sidder på nogen solide bjælker, som jeg forinden havde skruet op på vore spær. På billedet kan man også se det ventilationsrør vi har sat op, så inverteren kan trække frisk luft fra en rist i gavlen. Der bliver nemlig temmelig varmt på loftet om sommeren. Røret var endnu ikke sat helt fast mod inverterens ventilator, da billedet blev taget. Man kan desuden se det grønne LAN-kabel, som gør det muligt at overvåge vores inverter fra en PC. Fra inverteren førte elektrikeren et 3-faset elkabel ned til en ny sikringsgruppe som sidder i forbindelse med vores eksisterende sikringsgruppe og elmåleren. 12\n13 Forinden havde DONG Energy udskiftet vores elmåler til en ny type der dels kan registrere strøm "ud" såvel som "ind" i huset og som desuden kan fjernaflæses fra DONG energy. Der skulle også hamres et jordspyd ned ud for voes gavl, og solcellerne skulle forbindes dermed. Solceller kræver nemlig separat jordforbindelse. Hele processen tog 3 dage inklusive undersøgelse og afvisning af mulighed for montagepå tagbøjler. Driftsovervågning Når solcellerne først begynder at producere, er der forskellige muligheder for at overvåge produktionen. Man kan selvfølgelig aflæse nøgletal i det lille display de fleste Invertere er udstyret med, men derudover har mange invertere også et net-interface, som gør det muligt hente produktionstal ind på en PC. Vi har valgt en "Kostal PIKO 5.5" inverter, og denne inverter indeholder også 2 muligheder: 1. Overvågning vir Intranet, gennem en portal-løsning fra Kostal 2. Rapportering fra inverteren til en standard-portal på nettet kaldet "Suntrol". Disse 2 muligheder er meget vigtige, idet vores inverter sidder på loftet. hvor vi ikke har vores daglige gang. For selv om inverteren er placeret lige ved siden af loftslemmen, skal man åbne lemmen, trække stigen ned og klatre op på et mørkt u-isoleret loft, for at aflæse informationerne i inverterens display. Med den interne Kostal portal kan man aflæse driftsstatus direkte fra sin PC. Man kan også abonnere på alarmer hvis inverterns faktiske produktion afviger ud over en fastlagt grænse, fra hvad der kan forventes fra en velfungerende enhed. Om det også er muligt at tilgå Kostals portal fra en PC et andet sted (f.eks. fra en PC på en arbejdsplads), ved jeg heller ikke endnu. Min hjemme-pc kan dog fjernbetjenes fra en hvilken som helst anden PC med Internet-adgang, så internet-adgang til Kostal-portalen er ikke så vigtig for os. Her til højre ses et billede fra Suntrols solcelle-portal. Resultater rapporteret hertil kan tilgås fra Internettet eller fra en "App" udviklet til ipad, iphone eller Android mobiltelefon. På Suntrols solcelle-portal kan man gemme produktionstal for længere perioder, og sammenligne sin egen produktion med produktionen fra andre installationer i området. Der afleveres tal fra inverteren 4 gange i timen, og tallene gemmes online tilgængeligt i flere år. 13\nSolcelleanlæg Lille Klaus 3 Tagets hældning: 40 gr. Fra vandret Tagfladens orientering: 62 gr. østlig ift. syd\nSolcelleanlæg Lille Klaus 3 Tagets hældning: 40 gr. Fra vandret Tagfladens orientering: 62 gr. østlig ift. syd Anlægget består af: 20 stk. Hyundai HIS-S245MG monokrystalinske solpaneler á 245 Wpeak (i\nSOLCELLEPROJEKT I ØBRO 95\nSOLCELLEPROJEKT I ØBRO 95 Hvordan kan vi gøre vores fælles elforbrug CO2-neutralt og samtidig forbedre vores driftsøkonomi? Solcelleanlæg i 2 faser med i alt ca. 500 m2 Ekstraordinært beboermøde onsdag


Pizza muffins, 6 stk. – Lavprotein mad\nPizza muffins, 6 stk.\nDette er en lavprotein version af GoCook’s pizzamuffins – gode i madpakken eller til en picnic.\n150 g Semper Lavprotein mel 22.5\n8 g FiberHusk 6\n4 g bagepulver –\n1 g Natron –\nLidt tørret basilikum og oregano –\n50 g smør 12.5\n2.5 g friskpresset hvidløg 4.5\n30 g creme fraiche, 38% 30\n120 g vand –\n36 g rød peberfrugt 14.5\n74 g pizzasauce (1.5 g protein/100g) 55.5\nRevet lavprotein pizza ost (0 g protein/100g) –\nHele opskriften indeholder 145 mg phe og 0.7 g protein/100g.\nOvnen sættes på 180°C.\nBrug en silikone muffins form med plads til min. 6 muffins.\nSpray formen med fedtstof.\nLP mel og FiberHusk blandes omhyggeligt i en skål med bagepulver, natron, oregano, basilikum og fint salt.\nSmørret smeltes og blandes med vand og creme fraiche.\nRød peberfrugt skæres i små tern og hakkes fint i en minihakker.\nSmørblandingen foldes forsigtigt sammen med mel blandingen.\nPeberfrugten foldes i til sidst.\nKom dejen i den smurte muffins form.\nFordel pizzasaucen ovenpå de 6 muffins og drys med lavprotein pizzaost.\nBages midt i ovnen i ca. 22 min.\nTag muffins’ene ud af formen, og sæt dem på en bageplade.\nBag yderligere ca. 10 min\nKøl muffins’ene af på en rist dækket af et viskestykke.\nFiled Under: Boller, madbrød