Måske en af de vigtigste dele af en moderne bil motor er en generator. "Priora" fra "AvtoVAZ" - er ingen undtagelse. I bilen i dag så mange forbrugere af elektricitet, som er meget meget afhænger af kapaciteten af generatoren. Men hvad nu hvis han pludselig "besluttet" at bryde? For det første skal det fjernes.\nHvordan er fjernelse af generatoren på "Prioritet"?\nDemontering det kan være nødvendigt i mange tilfælde. Jeg er sikker på mange "priorovody" konfronteret med det faktum, at det er nødvendigt at udskifte generatoren bælte på "Prioritet". Nogle gange er du nødt til at ændre denne detalje, nogle gange - som noget raffineret. Hvor lang tid det tager at helt at fjerne generatoren? "Priora" - bilen er ganske enkel, og derfor den tid, det ville tage relativt lidt. Mere præcist 40 minutter, men nogle gange er du nødt til at "rode rundt" lidt længere.\nHvad skal du bruge? Kun tasterne på "10" og "13". Sørg for at fjerne batteriet fra "negative" terminal. Dette blev efterfulgt af demontering af motoren stænkskærm.\nSøger output «D» af generatoren, og derefter fjerne derfra stik ledninger.\nVi ser, hvor gummibeskyttelseshætten "B +", og derefter skrue møtrikken, som er placeret under det (det bruger nøglen til "10").\nNøglen til "13" løsne spændingen stropper.\nDreje justeringsskruen mod uret, reducere spændingen af generatoren bælte.\nYderligere sekvensen af arbejde\nDette efterfølges ved forsigtigt flytte generatoren i retning af motoren, og derefter slippe klippet "Prior" generator fra båndet. Så skal du forsigtigt stramme og helt fjerne justeringsbolten. Videre procedure vil være som følger:\nDet er nødvendigt helt at fjerne klemmen.\nSlå væk bunden fastgørelse, fjerne afstandsbøsningen. Træk derefter forsigtigt generatoren ( "Priora" i denne henseende er ikke meget praktisk), i nært hold, helt fjerne fastspændingsbolten.\nDet er fortsat kun at fjerne klemmen og helt fjerne generatoren.\nFølgelig bør udføres installationen af denne del i omvendt rækkefølge. Hvis dit mål - bælte udskiftning generator "Priore" kan begynde. Efter at have fjernet de gamle dele på remskiverne er spændt ny rem. Hvis generatoren er fjernet, er det ikke svært.\nEfter at der under alle omstændigheder ikke glemme at holde remspændingen justering drive en generator.\nEr det muligt at reparere den udbrændte generator?\nUmiddelbart advarede om, at i teorien kan det gøres, det er bare det arbejde vil derefter være meget, meget billigere og lettere at straks købe en ny del. Men hvis du så ønskede at demonstrere deres evner, kan du prøve! Selv i de fleste tilfælde generatoren ( "Priora" dette er ikke anderledes end andre biler) - forbrugsvarer. Mig der børster, lejer og spole tilbage det - der stadig arbejde.\nHvad skal du se på undersøgelsen fanget og demonteres generatoren?\nBlandt de mest almindelige problemer omfatter: isolering mellem viklinger på statorviklingen, stang pauser (i tilfælde af kortslutning af rotoren), ofte er der tilfælde af dårlig lodning i spolen (oh, dette er et internt kvalitet), samt banal kredsløb af de samme opsamlingsplader. Definer dem som muligt under inspektionen, som omfatter følgende aktiviteter:\nPrøvning af elektriske isoleringsevne.\nBestemmelse af graden af isolering på viklingerne.\nVurdering af kvaliteten af fit pensler.\nAlmindelige årsager oscillator output ned\nAt dømme efter oplevelsen af indenlandske bilister, oftest til generator fejl resulterer:\nSkader på anker lameller, som er meget ofte opstår som følge af blokering af pensler, endnu oftere i mangel af kontrol over graden af deres tilstand ikke forringes.\nanker konfigurationsændring (herunder dens mekanisk deformation).\nMeget ofte er det helt slidt anker aksel. Det antages, at dette fænomen - resultatet af den lave kvalitet af metal og drive en bil i nord.\nOfte kan man se den bagt-vikling. Dette, igen, er ved at begynde med lav kvalitet dele, samt når maskinen ved hjælp i ekstremt støvede områder.\nSkader eller fuldstændig glider ligklæde anker.\nPåvisning af mekanisk reduktionsgear fejl: det sker, når gearkassen får nogle skrald eller bælteclips generator "Priora" meget slidt.\nMulige mekaniske slid på andre dele af generatoren. Måske dette skyldtes den alt for høje spænding generator bælte.\nDette er hvad der kan forårsage overdreven bælte spændinger generator "Priora". "Sin" 16 ventiler (motor), som er særlig almindelig. I sådanne motorer regulere spændingen af båndet bør være så ofte som muligt, fordi ellers "wedding ventil" er ikke langt væk.\nAf den måde, hvordan kan skille generatoren VAZ "Før"? Bemærk, at dette vil have noget arbejde at gøre. Første skrue de tre skruer på ensretterkonstruktion og derefter - de to afstandsstykker på terminal "plus". Hvis du gør, så fjern manchetten vil ikke være svært.\nPå fortolkende vikling har seks ben, der har brug for at være mest omhyggeligt unsolder. Med ensretteren enhed af generatoren er fjernet. Med en tester (dette er meget vigtigt), kontrollere ensretterdioder. Hvis de er korrekte, vil enheden viser værdien af 580-620 ohm. Hvis han viser en uendelig modstand, dioder sikkert punkteret. Hele ensretterenhed, ak, at udskiftes helt. Så tjek de positive og negative poler.\nFotografere eller mærke indbyrdes arrangement af generatoren dækker. Sluk fastgørelsesbolte, og derefter tog en skruetrækker, fjern dækslet. Fjern og udføre visuel inspektion af statoren. Der bør ikke være nogen spor af ham græsning ankre (vi har allerede talt om dette). Hvis mærkbar slid, ikke ondt at ændre lejerne eller generator dæksel.\nIndtast Allen skruenøgle i akselhullet. Hold akslen, skal den fjernes. Fjern remskiven og generatoren aksel vaskemaskine. Pæne trækølle blæser trække det ud af holderne. Gør dette meget omhyggeligt: hvis emnet er efterfølgende i stedet ikke normalt opstår, vil det trække spinding på en trisse-bælte. "Priora" - bilen helt pålidelige, men der er en grænse uanset alkoholindholdet. Så tag din tid!\nHvis du føler rotation lejesløret eller klart hørlig knasen, skal du sørge for at erstatte ikke kun denne del, men også dækker generatorer. For at ændre lejet, skal du først skrue de fire monteringsskruer skiver, fjern det, og derefter alt andet.\nAndre måder at reparere\nSå lad os gå tilbage til mere alvorlige emner. Uanset om at fastsætte en generator, der er muligt? Lada "Priora" - en bil, ekko de bedste hjemlige traditioner. Kort sagt, det er simpelt nok, og helt ærligt fordi "engangs" elementer i det lidt. Så det i mange tilfælde kan generatoren blive bragt tilbage til livet, selv om det skete med noget virkelig alvorligt. Især ofte det sker i sagen, hvis tiden ikke ændrer den slidte børste generator. "Priora" med turen vil være, men det element vil være håbløst forkælet.\nNår børsten helt slidte er tråden helt afviklet i holderen, således at de først begynder at gnist, og senere en bue, flammeskæring lameller. Denne "sygdom" er mest modtagelige for generatoren på "Priora" med air condition, da det er den mest magtfulde.\nSom bly anker i driftsklar?\nI industrielle anvendelser af sådanne skader korrigeret ved at øge kobber elektropletteret og efterfølgende sammensyning på en drejebænk. Som du ved, hjemme sådan mulighed er slet ikke, og derfor tilbyde dig en nemmere måde at bringe generatoren til en fungerende tilstand.\nFørste, grundigt rene ankeret, og så behandle samleren at fjerne rester oplavivsheysya kobber. Fjern alle synlige kredsløb mellem sektionerne, og derefter kontrollere ankeret på CSP og fjerne alle skjulte fejl. Oftest, de ikke brænder helt ud, "svalehale" helt inde i plastik vedhæftet fil forbliver mere eller mindre intakt, og derfor ikke falder.\nDet skal rengøres grundigt brændt sted ved hjælp af bor eller lignende værktøj. Det er nødvendigt at finde en lille stykke ledning af en sådan diameter, så det passer ind i åbningen. Det andet stykke har også at passere frit ind i ekspansionskammeret tæt presset mod den anden side af rillen. Alt dette design skal forblive i reden så tæt som muligt.\nAnvendelse bor endelig fjernet de sidste rester af kobbertråd lægges fremstilles, så begge bør behandles med deres loddemetal. Må ikke spare materialet: overskydende loddetin vil stadig flyde ud, når lodning de nye lameller.\nSådan indsættes et "segl"?\nSærlig omhu skal tilpasse resterne af isolatoren. En egnet størrelse barre skæres af et stykke høj kvalitet kobber. Ingen grund til at stræbe efter den fænomenale nøjagtighed: det vigtigste, at det passer perfekt i bredden, og ville give nem lodning. Det ludyat også spare nogen lodde. Overskydende loddemiddel og colophonium squeeze, og resterne tæt forankret i en forberedt diskindgangen.\nForsegl omhyggeligt placeret på et passende sted, og så placeres sting opvarmet loddekolbe. Når loddemetal smelter og flyder, skal en loddekolbe fjernes og tætningen stram squeeze (en fil, for eksempel). Efter dette, behøver du kun vente, indtil lodde hærder igen.\nOverskydende blev fjernet med en fil, og derefter spise gennem maskinen, under hensyntagen til forholdet mellem akserne med et monterings spike, og samtidig være omhyggelig med at fjerne så lidt materiale som muligt. Påvises lamellerne separate hulrum og små deformationer, er der intet galt med det.\nSelvfølgelig kan denne metode til helbredelse forårsage juridisk forvirring blandt dem, der aldrig havde mødt ham, men der vil forankre et privilegium at arbejde for at børste slid. Eftersom buen af børsten er helt udslidte og ikke holde en normal kobber lamel, kan en sådan reparation overvejes mere end tilfredsstillende.\nEndnu en gang vi minde om, at udskiftning af generator på "Før" i de fleste tilfælde den bedste måde, fordi det for denne operation i hvert fald vil du bruge meget mindre tid og kræfter. Hvis du ikke har de rette færdigheder og redskaber, er det nødvendigt at overlade dette arbejde til fagfolk fra servicecentret.\nSammenligning af ubåden flåde af Rusland og USA: hvis er stærkere?\nBullet for pneumatik 4,5 til jagt: en gennemgang af retten til at vælge og anmeldelser\nFlytning af sten i Dødedalen, Californien. Hvordan man forklarer?\nWebssearches.com: hvordan du fjerner fra din computer?


Hvis du har fået at søge i web projekter, hvor der er mulighed for at se porno, og hvad porno videoer Scalabio nykøbing den utro hustru, så du på vores ressource. Holdet af denne online portal, der er oprettet for deltagelse i forskellige områder af materialer, som er af pornografisk karakter. Vores medarbejdere er meget nøje udvalgt af denne fornemme video indhold Scalabio nykøbing den utro hustru, som du kan se på din mobil, tablets eller computere. Vi kan forsikre dig om, at vores medarbejdere vil finde, at du kan forestille dig. Bare afsted, og føler en utrolig glæde.


Har din gamle havemaskine givet op, kan disse Knivsæt Vinion fra Texas.dk være et godt bud. Websitet her har alt godt til haven i form af maskiner, redskaber og reservedele. Er det dig, der skal sørge for at græsplænen står flot i år, er du kommet til det rigtig sted. Vores udvalg på siden giver dig et stærkt kort på hånden, og lur mig om ikke du finder noget, der løser dit problem. Det er ligemeget om, du vil til at give græsplænen gødning eller give græsplænen gødning; her på siden er der nogle gode bud på de maskiner, som du får brug for.\nKnivsæt Vinion er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i den eftertragtede varegruppe Skær. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Knivsæt Vinion hos onlineshoppen Texas A/S, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på denne vare. Når du handler online er priserne bedre- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, begunstiges du af bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter dit online køb, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, på tværs af forskellige webshops. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. I onlineshoppen er der ingen kø så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\nVær den første til at anmelde “Texas Knivsæt Vinion” Annuller svar


PressReader - BT: 2016-03-06 - S\npørgsmål om sex kan give meget røde kinder og befi ppede svar fra selv de mest cool forældre. Det er lige så naturligt som børnenes interesse for kroppen og seksualitet. Med lidt forberedelse kan samtalen bliver mere konstruktiv for alle parter. » Seksualitet, krop, grænser og relationer er en vigtig del af det at være menneske, og det er emner, der har betydning for ens sundhed og trivsel. Det er derfor vigtigt at tale med børn om krop, seksualitet og grænser, så børnene får et naturligt forhold til de her ting og lærer, at det er tilladt at spørge om det. Så står de i en situation, hvor de er usikre eller hvor deres grænser bliver overtrådt, så tager de det alvorligt og tør komme til deres forældre, « siger Lone Smidt, der er pædagogisk fagkonsulent i Sex & Samfund.\nBørn vokser i dag op i en langt mere seksualiseret virkelighed end tidligere, og som forældre er man forpligtet til at tage et ansvar for at klæde dem på til den virkelighed, siger hun. Målet er at styrke børn og unges trivsel og at give dem et naturligt forhold til grænser og seksualitet.\n» Tager vi en snak med dem tidligt om, at man har ret til at bestemme over sin egen krop, at kroppe ser forskellige ud, og taler vi med dem om deres usikkerheder i forhold til krop og grænser, kan vi bidrage til at styrke selvværd og kropsglæde samt deres evne til mærke egne og andres grænser. Det kan være med til at forebygge mistrivsel blandt børn og unge, « siger Lone Smidt og fortsætter: » Får man et naturligt forhold til de her ting, kan det få betydning for unges trivsel generelt, men også for evnen til at indgå i gode seksuelle relationer senere i livet. «\nTal om grænser med de små\nSom forælder skal man møde børnene og de unge åbent og ærligt i deres nysgerrighed, og hvor de er i deres udvikling:\n» Når børnene er helt små, kan man tale om grænser, om hvordan man mærker følelser, og hvad man gør, når ens grænser bliver overtrådt. Børn i børnehave- og den tidlige skolealder har ikke en seksuel bevidsthed, men de opdager, at der er forskel på, hvordan drenge og piger ser ud, begynder måske at lege numse- og kysselege og opdager, at det kan være rart at røre ved sig selv på kønsorganerne, « siger Lone Smidt.\n» Oplever du, at dit barn onanerer off entligt, så tal med barnet om, at du godt kan forstå, at det er rart, men at det gør man, når man er alene. Det er vigtigt, at børn ikke får en forståelse af, at det her er noget skamfuldt eller forkert, « understreger hun.\nI det hele taget råder hun forældre til løbende at tale med børnene om kroppen, følelser og seksualitet, fra de er små. På den måde bliver det naturligt at fortsætte snakken, når de er blevet teenagere.\nBrug oplevelser i hverdagen til at bringe emner på banen - men respekter barnets ret til et privatliv, så pres f. eks. ikke teenageren til at udlevere sig selv. Ser I tilfældigt en fi lm sammen, hvor en af personerne har sin seksuelle debut, kan det være en god anledning til at tage emnet op.\nLone Smidt, fagkonsulent\ni Sex & Samfund\n» I kan for eksempel tale om, at det på fi lm oft e ser mere romantisk og fantastisk ud, end det er i virkeligheden. Og tal om, at sex er noget, der skal være rart og dejligt, men at det nogle gange også kan være svært. Fortæl ikke om din egen første gang og vis, at det er okay at have egne grænser. Fortæl om Sexlinien for unge og mulighederne for at fi nde information og få anonym rådgivning her, hvis det er svært at tale med dig om de her ting, « siger Lone Smidt.\n’ Hvornår bliver min pik stor?’\nMellem 30 og 44 pct. af de 13- årige har ikke nogen at tale åbent og ærligt med om krop, kærester og følelser, viste en rapport fra Børnerådet i 2014. Ikke blot for denne gruppe, men for alle børn og unge kan det være godt at kende til de gratis tilbud Sexlinien. dk og Privatsnak. dk, hvor de anonymt kan stille spørgsmål om bl. a. sex, kroppen og kærlighed.\n» For de 10- 15- årige handler spørgsmålene meget om kroppen og om, hvordan den udvikler sig: hvornår har man sædafgang første gang, hvordan kommer ens bryster til at se ud, hvorfor ser mine kønslæber sådan ud, hvornår bliver min pik stor, « fortæller Jeppe Hald, der er national projektleder for Sexlinien.\nHan oplever, at de yngste helst ikke vil skille sig for meget ud, men de vil også gerne være med:\n» Man ønsker ikke at være den første, der oplever noget, men man vil heller ikke være den sidste. «\nFra 12- årsalderen begynder spørgsmålene om sex at komme:\n» De spørger, hvordan det føles at have sex, om det gør ondt første gang. Og oft e fortæller de om egne eller andres oplevelser - var det okay? «\nJeppe Hald fortæller at spørgsmål om prævention og om, hvorvidt man kan blive gravid på den ene eller anden måde, kommer på banen omkring 15- årsalderen.\nTænk internettet med\nSom forælder er det meget svært at styre, hvad selv de mindste børn falder over af seksuelle billeder og videoer. Derfor er det vigtigt også at tænke internettet ind i samtaler om krop og seksualitet, allerede når børnene er små, siger Lone Smidt.\n» Det er så nemt at komme til at stave forkert og pludselig havne på hjemmesider, som man modenhedsmæssigt ikke er klar til at se. Sig at I godt forstår, hvis de synes, de her sider kan virke spændende, men de er for voksne, så dem skal de lukke ned, « siger hun og fortsætter: » Og har de set ting, de syntes er mærkelige, så må de gerne spørge jer forældre om det. Som forældre kan man jo også sørge for at være tilstede, når børnene surfer på internettet. «\nOft e er det mor, der tager snakken om de svære ting, men far har også noget vigtigt at sige, siger Lone Smidt og opfordrer til, at disse samtaler bliver en fælles opgave fremover:\n» Sørg for at barnet ved, at det altid er velkommen til at stille spørgsmål. «


Køb Ergobaby - Ammepude, Natural Curve, Får - Lekmer.dk – Køb børneprodukter online - Lekmer.dk\n> Ammepude, Natural Curve, Får\nErgobaby Ammepude, Natural Curve, Får\nErgobaby Natural Curve er en special designet ammepude med fokus på bedre holdning, komfort og problemfri amning. Udgangspunktet for udviklingen af puden har været, at løse de mest almindelige problemer, som ammende mødre har haft under amning. Bag en årelang produktudvikling ligger et nært samarbejde med amme-eksperter og mange ammende mødre.\nAmmepuden er fremstillet af fast skum i et skålformet design, der placerer babyen i et godt niveau i en mave-mod-mave position, der giver barnet bedre mulighed for at få et fast greb om brystet, og moderen får en mere rank holdning med støtte af ryg og arme. Puden bibeholder sin faste og ergonomiske form.\nhttps://lekmer.dk/ammepude-natural-curve-far/p/57219 57219 Ammepude, Natural Curve, Får https://lekmer.dk/images/22903/nostotracking.jpg 0 0 DKK OutOfStock Ergobaby Baby/Breast feeding/Nursing and body pillows Ergobaby Natural Curve er en special designet ammepude med fokus på bedre holdning, komfort og problemfri amning. Udgangspunktet for udviklingen af puden har været, at løse de mest almindelige problemer, som ammende mødre har haft under amning. Bag en årelang produktudvikling ligger et nært samarbejde med amme-eksperter og mange ammende mødre.


Penge og Finans | aidagency.dk\n12. February 2021 Penge og FinansDwight Carlson\nHar du brug for penge til at bygge bro mellem to paydays og for lave renter? Secured Home Forbedring Lån arrangeret er tilgængelige til konkurrencedygtige renter. Billige hurtige lån er en del af payday lån og støtte arbejderfolk i hele Storbritannien. Billige hurtige lån er den bedste monetære støtte på tidspunktet for vitale behov, når du ikke får nogen hjælp fra enhver anden kilde til at imødekomme dine finanspolitiske behov. Kom til hurtige lån, som også er kendt som lavprislån. Folk med dårlig kredit kan også ansøge om disse lån til lave renter. Konkurs forbliver på din kredit score for en årrække, og du vil finde det meget vanskeligt at få et nyt lån i alle disse år. Forebyggelse er altid bedre end helbredelse. Administrative Management, med mange år i udlån industrien.\nDen stigende popularitet af online udlån tjenester viser, at der er behov for denne type service. Der er for mange svindlere bytte på desperate låntagere i disse dage. Rente for dårlig kredit personlige lån afhænger også af nogle faktor som om du er en boligejer eller ej. Konsolidering af gælden for kreditkort gæld vil altid vise sig billigt som kreditkort har høje renter. Det vigtige træk ved denne monetære hjælp er, at du kan benytte krævede ønskede midler ved at betale mindre rente. Låntager kan tage beløb intervaller £ 80 til £ 1500. Med et enkelt klik, kan låntager søge långiver tilbyder dårlig kredit auto lån via internettet.\nMens de forsøger at begrænse deres tab ved at puste renten på dårlige kreditlån og foreslå restriktive vilkår, gældsbyrden er tålelig. Vi er forbundet med ansete långivere i landet, lån penge nemt (Link Home Page) der altid forsøger at give den bedste aftale for kunderne. På denne måde kan du nemt beslutte, hvor mange penge du har brug for at låne, og som lån mulighed vil fungere bedst for dig. Det er nemt at komme bagud på bil betalinger og leje, og du kan låne de penge, du har brug for uventede udgifter. Jo før du begynder at gøre disse betalinger jo hurtigere vil du være i stand til at leve fri af gæld og nyde spændingen ved at spare penge.\nMed variabelt forrentede lån, månedlige betalinger stige som satser stiger. For kvinder præsenterer vi en bred mulighed for tjenesteydelser, der omfatter erhvervslån til kvinder, kvinder lån, dårlig kredit payday lån, opstart lån til kvinder, usikrede lån, instant lån, bare for at nævne nogle få. Uden at tænke meget, bare ansøge om dårlig kredit payday lån, gennem os, som kan lade dig trække vejret et lettelsens suk. Der er masser af tilbud som sikret godkendelse payday lån eller ingen kredit check lån! Enhver værdifuld aktiv som dit hjem, bil, eller enhver anden ejendom kan fungere som sikkerhed for Secured Home Improvement Lån.


DynaCORE – DynaMORE studiet omhandlende psykologiske reaktioner på Corona-pandemien Survey\nDynaCORE – DynaMORE studiet omhandlende psykologiske reaktioner på Corona-pandemien\nVelkommen til denne online spørgeundersøgelse!\nI det europæiske forskningskonsortium DynaMORE (www.dynamore-project.eu), arbejder forskere sammen om at undersøge, hvordan mennesker tilpasser sig under negative livsomstændigheder og stress samt hvilke faktorer, der beskytter dem mod at udvikle stressrelaterede mentale lidelser. Som oftest er aktuelle stressfaktorer forskellige fra person til person. Corona-pandemien påvirker på nuværende tidspunkt mange menneskers liv rundt omkring i verden, og dette giver en mulighed for at undersøge hvilke strategier, der er nyttige i forhold til at overvinde en sådan stor udfordring. Vi er derfor interesseret i at vide, hvordan du håndterer denne pandemi og de forandringer den medfører. Vi vil derfor bede dig om at udfylde nogle spørgeskemaer.\nDet tager cirka 15 minutter at besvare alle spørgsmålene, og dine svar er fuldstændig anonyme. Vi tilbyder ingen økonomisk kompensation for din deltagelse i undersøgelsen. Ved at deltage, giver du til gengæld et værdifuldt bidrag til vores forståelse af psykologiske responser til den nuværende pandemi. Vi vil gerne allerede nu benytte lejligheden til at takke dig for din hjælp!\nDette studie er godkendt af Rhineland-Palatinates Statslægestyrelses (State Medical Board of Rhineland-Palatinate) Etiske Komite, Mainz, Tyskland.\nAlle data indsamles anonymt og tillader ikke forskere at drage konklusioner om dig som person. Da dette er et internationalt studie, vil de anonyme data også blive analyseret af samarbejds partnere udenfor den europæiske union. Det er muligt, at anonyme data vil blive delt med andre i forskningsøjemed og vil blive publiceret eller offentliggjort (f.eks. i dataarkiver). Der er således mulighed for, at data vil blive gemt i en længere periode uden at blive slettet. Fordi data indsamles anonymt, er det ikke muligt at slette dine personlige data.\nPlatformen SurveyMonkey, hvor du i øjeblikket befinder dig, og som vi bruger til at indsamle data, overholder databeskyttelsesretningslinjer i overensstemmelse med EU GDPR (General Data Protection Regulation). Mere information kan findes her.\nDet er kun muligt at deltage, hvis du er 18 år eller derover, og du accepterer at vi bruger dine svar anonymt.\n1. Jeg er 18 år eller derover.\n2. Jeg accepterer at mine anonyme svar bruges i et videnskabeligt studie.


Danske og europæiske virksomheder har et enormt behov for flere veluddannede dataloger og IT-ingeniører, men alt for få unge er motiverede for at vælge IT-uddannelserne efter gymnasiet. Et datalogi-fag i folkeskolen og gymnasiet kan vende udviklingen.\nOnsdag D. 20. APRIL 2016 KL. 17:00 - opdateret Mandag D. 25. APRIL 2016 KL. 10:06\nAf Stephen Alstrup, Ole Lehrmann Madsen og Helle Rootzén, medlemmer af ATVs Digitale Vismandsråd\nDanske virksomheder skriger efter flere dygtige dataloger og IT-ingeniører, som der uddannes alt for få af på landets universiteter. Problemet er stort og reelt: På europæisk plan vil der i 2020 mangle 800.000 højtuddannede IT-folk, vurderer EUs kommissær for det digitale indre marked, Andrus Ansip. I Danmark forventes en mangel på 6.000 kandidater, og allerede nu rammes virksomheder af mangel på digitalt kvalificeret arbejdskraft. Problemet blev for nyligt beskrevet i Berlingske Business.\nDe højtuddannede IT-folk i virksomhederne er nødvendige for de eksisterende virksomheders digitale innovationskraft, og fordi IT-folkene skaber mange af de nye virksomheder i den digitale tidsalder.\nVi er i Danmark i den heldige situation, at de datalogiske afdelinger på universiteterne er rangeret som værende blandt de bedste i verden. De har således standarden til at uddanne folk, der kan konkurrere på det højeste plan i en global verden. Men der mangler et vigtigt led i fødekæden: Unge mennesker, der kommer ud af folkeskolen og ungdomsuddannelserne med viden og motivation til at uddanne sig inden for IT.\nIndfør datalogi som fag på linje med dansk og matematik\nMange studerende fatter interesse for fysik, matematik, dansk, biologi m.m. i folkeskolen og gymnasiet og vil derfor gerne læse et af disse fag på universitetet. Men datalogi er endnu ikke et fag i de danske skoler, som man har krav på at få tilbudt. Det betyder, at de fleste skolebørn stifter bekendtskab med, hvordan man bruger IT via Facebook, Google og Word, men ikke med, hvordan man skaber IT-løsninger og digitale produkter. Og lige præcis her har vi kernen i hele problemstillingen.\nDet arbejde, som Googles algoritme-folk udfører, og som gør, at vi kan søge på millisekunder blandt milliarder af hjemmesider, har ikke meget til fælles med det talent, det kræver at søge i Google. Det arbejde, som computerspilprogrammøren laver, har ligeledes meget lidt at gøre med computerspillerens hurtige reflekser på skydeknappen.\nI USA har præsident Barack Obama lanceret initiativet »Computer Science for All« og sat problemstillingen på spidsen med formuleringen: »In the new economy computer science isn’t an optional skill, it’s a basic skill.«\nATVs Digitale Vismandsråd foreslår som den bedste løsning at indføre datalogi på lige fod med andre fag i gymnasiet og folkeskolen. Det er nødvendigt, at vi får en moderne skole og gymnasium, hvor faget datalogi er på højde med andre kernefag. Og det skal spille sammen med matematik og statistik – så vi kan imødekomme de kompetencer, industrien efterlyser.\nUddannelses- og Forskningsministeriets opgørelser viser, at 99 pct. af de færdiguddannede dataloger og IT-ingeniører får job, hvilket gør det til det næstmest jobsikre studieområde overhovedet, kun overgået af medicinstudiet.\nI dag er universiteterne ikke desto mindre i den groteske situation, at IT-studerende ofte bliver »kapret« af virksomhederne, før de har fuldført deres studier – og at IT-universitetsuddannelserne derfor bliver straffet økonomisk på grund af de studerendes manglende færdiggørelse af studierne. I stedet burde universiteterne belønnes for at uddanne studerende, der kommer i arbejde hurtigt.\nEuropa halter alvorligt efter USA og Asien, og man kan få fornemmelsen af, at europæerne ikke tager digitaliseringen helt alvorligt. De fleste har nok bemærket, at Facebook, Google, Amazon, Microsoft, Apple, Tesla og andre spændende virksomheder i den vestlige verden, der arbejder med digitalisering, kommer fra USA.\nSpecielt skidt står det til i Danmark. Danmark er ganske vist i front med hensyn til virksomhedernes ønske om at digitalisere, befolkningens evne til at bruge nye teknologier og udbredelsen af internet. Dette er alt sammen noget, vi kan takke tidligere visionære regeringer for, der med investeringer tog os sikkert ind i den digitale tidsalder. Men effekten af denne investering klinger af, og der er brug for nytænkning.\nMange af de produkter, vi køber i dag, eksisterede ikke for få år siden. Fremadrettet vil det være på samme måde – mange af de produkter, vi bruger om ti år, er slet ikke er opfundet endnu. Det går stærkt i den digitale tidsalder. En primus motor i den vækst, der har været og vil komme, er smarte udnyttelser af IT. Og det kræver dyb indsigt i, hvordan man skaber digitale produkter og løsninger.\nDen seneste finanslov er på 3.370 sider, men den indeholder kun nogle få linjer om IT. Samme triste billede går igen i forskellige reformer. Det tegner et klart billede af et politisk Danmark, der ikke forholder sig til den væsentligste vækstmotor og forandrings-driver i vores samfund, digitaliseringen. Således er Danmark netop dumpet ned omkring nr. 50 i World Economic Forums ranking på parameteren »politisk digital vision«. I den samlede digitaliseringsscore må vi nøjes med at beundre Norge, Finland og Sverige, der alle er i top-5.\nEn opfordring til de politiske beslutningstagere er: Tag de nødvendige skridt ind i fremtiden. Få datalogi ind som fag i folkeskolen og gymnasiet. Det nytter ikke at putte det ind under andre fag og kalde det tværfagligt, undervise i det i en projektuge osv. Det får man hverken flere dataloger eller digitale borgere ud af.\nVirksomhederne har brug for dygtige IT-ingeniører og dataloger. Det kræver, at hele kæden fra folkeskolen til de videregående uddannelser styrkes. Der skal handles nu!\nATVs Digitale Vismænd er et ekspertråd, der har til formål at fremme den digitale omstilling af det danske samfund til gavn for borgere, virksomheder, myndigheder og forskningsverdenen.\nKommentaren er skrevet af Stephen Alstrup, professor, Datalogisk Institut, KU, Ole Lehrmann Madsen, direktør, Alexandra Instituttet A/S, professor, Datalogisk Institut, AU, og Helle Rootzén, docent, DTU Compute. Alle er medlem af ATVs Digitale Vismandsråd


Lær dansk fra august på Københavns Sprogcenter\nForside / Blog / Lær dansk fra august 2018\nFra juli 2018 er det ikke længere gratis at lære dansk på sprogskole, hvis du er i Danmark for at arbejde, studere eller som EU-borger.\nHos Københavns Sprogcenter tilbyder vi fortsat undervisning i dansk af høj kvalitet og fra august 2018 til konkurrencedygtige priser. Du kan allerede nu tilmelde dig holdstart hos os i august:\nHov! Hvad? Er danskundervisning ikke længere gratis?\nHmmm ... Hvad får jeg for pengene?\nHvilke kurser kan jeg vælge imellem?\nJeg er klar! Hvordan tilmelder jeg mig!\nNB! Du skal have minimum 12 års skolegang og gode engelskkundskaber for at kunne tilmelde dig danskundervisning hos os fra august 2018. Vi satser på at kunne tilbyde danskkurser for alle fra medio 2019.\nSom selvforsørgende skal du fra den 1. juli 2018 betale for din danskundervisning. Flygtninge og øvrige integrationsborgere kan fortsat lære dansk gratis under danskuddannelsesloven.\nEr du i Danmark for at arbejde eller studere eller som EU-borger kan du vælge mellem at lære dansk på en offentlig sprogskole under lov om danskuddannelse eller hos en privat udbyder af danskkurser. I både privat og offentlig regi skal du fremover betale for at lære dansk.\nDer kan være både fordele og ulemper uanset om du vælger at lære dansk på en privat eller offentlig sprogskole.\nPrivat sprogskole Offentlig sprogskole\nIngen opkrævning af depositum\nDanskundervisning på alle niveauer\nSupplerende kurser fokus på mundtlighed og udtale\nUbegrænset tid til at lære dansk\nIngen normeret tid til gennemførelse (klippekort)\nIntet pres for at starte din danskuddannelse tidligt\nGratis prøve i dansk\nHos en offentlig sprogskole bliver du, ud over brugerbetaling, også bedt om at betale depositum. Politisk er der samtidig stort pres for at du lærer dansk og gennemfører de enkelte moduler hurtigst muligt efter ankomst. Danskundervisning i offentlig regi er derfor nøje planlagt og overvåget med udgangspunkt i klippekort og uddannelsesret.\nMed danskundervisning hos en privat sprogskole kan du vælge at købe et kort kursusforløb, når det passer dig. Du betaler udelukkende for den periode og de forløb, du vælger at tilmelde dig og kan tage så lange eller korte pauser, som du har lyst til imellem forløb.\nLæs mere om reglerne for selvforsørgende under lov om danskuddannelse.\nog modtag nyheder om skolen og hvad der sker\nHos Københavns Sprogcenter tilbyder vi danskundervisning af høj kvalitet i privat regi. Med mere end 25 års danskundervisning og over 6.000 kunder årligt, er vi et populært valg blandt udenlandske statsborgere i hovedstadsområdet.\nVores lærere er engagerede og fagligt dygtige med særlige kvalifikationer i forhold til undervisning i dansk som andetsprog. Vi tilbyder danskkurser inddelt i korte, fleksible forløb, der kombinerer fokuseret undervisning i klasselokalet med selvstændige øvelser på vores digitale platform.\nDe korte forløb giver dig bedre mulighed for at skræddersy egen sproglæring og fx skifte spor eller undervisningsform undervejs. At lære sprog er nemlig en proces og kan være svært at kombinere med en travl hverdag.\nVores nye danskkurser giver dig større fleksibilitet og mulighed for selv at bestemme farten, når du lærer dansk. Du kan holde så lange eller korte pauser, som du har lyst til imellem de enkelte forløb. Og når du starter på et nyt forløb helt selv vælge, om du vil lære dansk:\nén eller to gange om ugen\nformiddag eller aften\nlørdag eller hverdag\nsom online eller klasseundervisning\nAlle vores danskkurser tager udgangspunkt i CEFR (Den Fælles Europæiske Referenceramme for Sprog). Med CEFR kan vi nemlig skabe tydelige læringsmål for din sprogindlæring og dermed sikre, at du får optimalt udbytte af undervisningen.\nSom deltager er du selv med til at forme din danskundervisning. Med forventningsafstemning og tilfredshedsundersøgelse på flere parametre før og efter hvert forløb, sikrer vi, at du får den bedst mulige læringsoplevelse.\nNB! Du skal have minimum 12 års skolegang og gode engelskkundskaber for at kunne tilmelde dig danskundervisning hos os fra august 2018. Vi satser på at kunne tilbyde danskkurser for alle fra medo 2019.\nFra august 2018, tilbyder Københavns Sprogcenter følgende danskkurser:\nEffektiv undervisning med fokus på, at du hurtigt og sikkert lærer dansk. Danskkursus STANDARD appellerer til dig, der vil lære dansk parallelt med et travlt arbejdsliv:\nA1- og A2-forløb 8 ugers varighed\nB1-, B2- og C1-forløb 4 ugers varighed\nA1- og A2-forløb - i alt 24 lektioner\nB1-, B2- og C1-forløb i alt 16 lektioner\nLæs mere om danskkursus standard\nVi tilbyder lørdagsundervisning for dig, der har en travl hverdag og vil bruge weekenden på at lære dansk. fokuseret og effektiv undervisning med særlig vægt på at øve mundtlighed og dansk udtale.\n8 ugers varighed\nhver lørdag formiddag\nI alt 24 lektioner\nLæs mere om danskundervisning om lørdagen\nIntensivt online danskkursus\nVores online danskkursus er for dig, der er motiveret og fokuseret, men ønsker et fleksibelt kursus, som kan kombineres med en hektisk og omskiftelig hverdag.\nen online session per uge\nI alt 24 lektioner pr. forløb\nLæs mere om intensivt online danskkursus\nVores danskkursus for skandinaver er effektiv undervisning skræddersyet til dig, der taler norsk, svensk, islandsk eller færøsk.\nLæs mere om kursus i dansk for skandinaver\nSupplerende danskkursus i udtale\nDe danske lyde kan være utrolig vanskelige at blive fortrolig med. Derfor tilbyder vi et udtalekursus, hvor du kan fordybe dig i udtalen af de danske ord og blive klogere på forskellene på skriftligt og mundtligt dansk.\nI alt 16 lektioner\nLæs mere om kursus i dansk udtale\nVores læseplan kræver, at du låner eller køber en angiven lærebog. Det er muligt at låne eller købe lærebogen hos os til en reduceret pris.\nøvelser, videoer, eksempler og undervisning\nadgang til vores digitale platform\nNye kurser lanceres løbende\nVi lancerer yderligere kurser løbende, så hold øje med vores hjemmeside eller tilmeld dig vores nyhedsbrev nederst på siden.\nDu skal have minimum 12 års skolegang og gode engelskkundskaber for at kunne tilmelde dig danskundervisning hos os fra og med august 2018. Vi satser dog på at kunne tilbyde danskkurser for alle fra og med 2019.\nHvis du aldrig har lært dansk før\nTilmeld dig her hvis du er nybegynder\nHvis du slet ikke har lært dansk før, kan du tilmelde dig her på hjemmesiden eller henvende dig til vores administration inden for vores åbningstid.\nEr du usikker på, om Københavns Sprogcenter er det rigtige for dig, er du velkommen til at tilmelde dig et af vores introduktionsmøder, hvor du kan lære mere om danskundervisning hos Københavns Sprogcenter og får lejlighed til at stille spørgsmål. Du er også velkommen til at skrive til os på adm@kbh-sprogcenter.dk.\nHvis du allerede taler noget dansk\nmen ikke har lært dansk hos os inden for det sidste år\nHvis du allerede taler lidt (eller meget) dansk, men ikke har lært dansk på Københavns Sprogcenter inden for det sidste år, skal vi først finde det helt rigtige niveau til dig. Du kan læse mere om de forskellige kursusniveauer her.\nFor at tilmelde dig et danskkursus hos Københavns Sprogcenter anbefaler vi, at du booker tid til en vurdering af dine danskkundskaber hos vores vejledere. (indplaceringstest). Vi afholder flere gruppemøder med indplaceringstest ugentligt..


Europæisk mænd - læger dating, Doktor Dating\nEuropæisk Mænd - Læger Dating\nGennemse lister af Mand medlemmer ,der har tilsluttet sig Doktor Dating, og der ertagged med Europæisk. mød andre medlemmer der har samme interesser som dig. en ideel måde at arrangere date med ligesindede singler. Tilslut dig. 100% Gratis i dag og Find dit perfekte match!\nbor i nærheden af Ballerup, lad os chatte\n43hej fra København S, send en besked til mig til at finde ud mere om mig.


PASSION FOR PATRIARKALISME: - PDF\nPASSION FOR PATRIARKALISME:\nDownload "PASSION FOR PATRIARKALISME:"\n1 PASSION FOR PATRIARKALISME: MODSTANDEN MOD LANDBOREFORMERNE NILS VALDERSDORF JENSEN INDLEDNING Landboreformerne bliver anset som en af de vigtigste begivenheder i dansk historie. Når reformerne ofte tillægges en særdeles positiv fortolkning, påvirker det tolkningen af de aktører, hvis verden blev ændret. Sejrherrerne har de ineret fortællingen til eftertiden, og specielt i debatten om det ikoniske stavnsbånd er reformmodstanden blevet karakteriseret som direkte jendtlig imod bondefrigørelsen og selve friheden. Reformmodstandernes kamp og argumentation rummer relevante perspektiver på deres samtid og hele reformforløbet, og det er denne artikels hensigt at bidrage med en afdækning af, hvad der er myte og realitet ift. godsejernes argumentation omkring landboreformerne og deres syn på friheden i modstanden mod landboreformerne Det afgørende for denne artikel er at præsentere reformmodstandernes værdigrundlag og selvforståelse som den fremstår i reformdebatten. 1 HULLET I FORSKNINGEN Ved gennemgang af forskningen omkring reformmodstanderne, kan der hurtigt konstateres en særlig dynamik. Det overordnede syn på reformperioden har for mange historikere afgjort, hvilken rolle modstanderne er blevet tillagt. Hvis reformperioden eksempelvis udlægges som Danmarks første skridt på den lange vej mod modernitet, andelsbevægelse og demokrati, betragtes modstanderne ofte som reaktionære konservative, der hænger fast i fortidens hængedynd. Hvis reformperioden derimod tillægges mindre eller negativ betydning, bliver vurderingen af reformmodstanderne ganske anderledes. Debatten i forskningen har i høj grad handlet om at diskutere, hvor vidt reformmodstanderne var indehavere at et forældet verdenssyn eller ej. Her er der specielt fokus på modstandernes brug af begrebet frihed, da dette begreb i forskningen har været brugt til at påvise, hvor vidt reform jender og reformvenner delte værdigrundlag eller ej. I oversigten er udvalgt en række markante historikere, der kan eksempli icere negligeringen af reformmodstanderne i historieforskningen. 1 Artiklen er en bearbejdelse af mit speciale, Nils Valdersdorf Jensen: Kampen om status quo. Modstanden mod landboreformerne , Historiestudiet, SDU 2013.\n2 94 At betragte landboreformerne som ikoniske reformer er en tradition, der går helt tilbage til reformernes samtid. En konservativ historiker som C.F. Wegener styrkede denne vinkling allerede i 1840 erne, men professor Edvard Holm er dog den mest betydningsfulde fortolker af 1700-tallet og landboreformerne. Ved 100- års jubilæet for stavnsbåndets løsning i 1888 cementerede han den ikoniske tolkning af landboreformerne ved udgivelsen af Kampen om Landboreformene. Holms fokus er frihedsidealernes sejr, og blikket på landboreformerne er gennemgående positivt, da de har havt heldbringende virkninger som intet andet. 2 Denne forståelse smitter også af på vurderingen af reformmodstanden, hvor Holms sympati er tydelig. Colbjørnsens offentlige diskussion med reformmodstanderen Morten Qvistgaard får f.eks. følgende ord med på vejen: det er en sand Fornøjelse af se, hvorledes han [Colbjørnsen] piller hans historiske og juridiske Beviser fra hinanden. 3 Holm beskriver ganske kort godsejernes misfornøjelse med reformerne, men de indgår blot som kolorit i fortællingen om oplysningstidens sejr. 4 Holm skelner mellem reformtilhængere og -modstanderne ved deres frihedsforståelse. Reformtilhængerne troede paa den personlige Friheds forædlende og opdragende Magt, men det gjorde disse [reformmodstanderne] ikke. 5 For Holm tydeliggør dette kon likten: Det patriarkalske aristokrati stod over oplysningstidens borgerskab, der afgjort havde Ret. 6 Allerede under reformerne bliver reformmodstanderne brændemærkede som bondeplagere og forsvarere af Raahed og dum Vedhængen ved det nedarvede 7 det er samtidig den vinkel, der var gældende i Holms samtid, midt under forfatningskampen. Hans Jensen har i Dansk Jordpolitik (1936) et administrationshistorisk fokus og argumenterer dermed for, at reformerne i højere grad skal ses som det statslige bureaukratis sejr over godsejerne. 8 Denne markant ændrede vinkel på reformerne skyldes til dels, at Jensen vurderer, at kon likten mellem reformmodstanderne- og tilhængere i højere grad skyldtes Spørgsmaalet om Bondebeskyttelsen end [..] Spørgsmaalet om Bondefrigørelsen. 9 Godsejerne gøres ikke til rene repræsentanter for en gammel orden, da Jensen argumenterer for, at reformmodstanden havde et mere nuanceret begrebsbrug end hvad Holm vurderede. 10 Reformmodstanden var således ikke en protest mod Bondefrigørelsen, men mod 2 Holm, Edvard: Kampen om Landboreformerne i Danmark i Slutningen af 18. Aarhundrede, København: Gads Forlag 1888, s Holm: Kampen om Landboreformerne, s Se Holm: Kampen om Landboreformerne, s Holm: Kampen om Landboreformerne, s Holm: Kampen om Landboreformerne, s Holm: Kampen om Landboreformerne, s Jensen, Hans: Dansk Jordpolitik , bind 1. København: Institut for Historie og Samfundsøkonomi 1936, s For Jensen lå tyngdepunktet i debatten i Landbokommissionen og Kollegierne (s. 166) fremfor i den offentlige debat, som Holm fokuserede på. 9 Jensen: Dansk Jordpolitik, s Jensen bruger Teilmann som eksempel. Jensen: Dansk Jordpolitik, s. 164.\n3 95 indgrebene i Kontrakt- og Ejendomsforhold. 11 Jensen medgiver Holm, at man kan tale om et aristokratisk og et demokratisk parti, men at modsætningen skyldes et rent praktisk spørgsmål, nemlig slagsmålet om fortolkningen af ejendomsretten. 12 Denne begyndende omfortolkning af reformforløbet samles op langt senere af Thorkild Kjærgaard, men blev i Jensens egen tid mødt med stærk kritik. Fridlev Skrubbeltrang samler i Det danske landbosamfund fra 1978 op på et langt livs forskning i landbohistorie. Hovedtendensen er socialhistorisk med fokus på fæstevæsnet og husmændenes historie, men Skrubbeltrang behandler også reformperiodens omkalfatring af det danske bondesamfund og modstanden mod denne. Skrubbeltrang undergraver Holms glansbillede af reformperioden ved at understrege, at landboreformerne var økonomisk fordelagtige for godsejerstanden, men betød en voldsom marginalisering af landbosamfundets laveste lag, der tabte ved fællesskabets ophævelse og ikke ik del i landbrugets stigende indtjening og de gode konjunkturer. Forbedringen af gårdmandsstandens kår blev indledt før reformerne, der ikke tilkendes samme store betydning af Skrubbeltrang som af Holm. 13 Skrubbeltrangs ændrede fokus skyldes til dels hans kilder. Hvor Holm brugte kilder fra statslige institutioner, har Skrubbeltrangs dataindsamling foregået i skifteprotokoller og andre kildegrupper, der muliggør et dybere billede af den ændrede struktur på landet. Jensen holdt sig til de centrale administrative arkiver, hvor han mente, at tyngden i reformperiodens centrale politik lå dvs. ikke i den offentlige debat, som Holm fokuserede på. Skrubbeltrang har således ikke samme fokus på frihedens sejr og behandler derfor modstandernes argumenter mere jævnbyrdigt. Han medgiver derfor, at vi ikke ved med sikkerhed, om der blandt landets godsejere var en meget udbredt utilfredshed med stavnsbåndets løsen. 14 Skrubbeltrang konkluderer, at reformmodstanden var relativt succesrig, hvilket er i direkte modsætning til Holm. F.eks. anskueliggør Skrubbeltrang ift. hoveriet, at godsejernes rettigheder blev opretholdt på bekostning af effektiv bondebeskyttelse. 15 Trods denne konklusion dykker Skrubbeltrang ikke dybere ned i reformmodstanden. Det gør Claus Bjørn til gengæld med artiklen Den jyske proprietærfejde fra Valget af proprietærfejden og det herostratisk berømte Tillidsskrift som fokuspunkt i undersøgelsen skyldes, at fejden var et af de mest markante udslag af politisk opposition 16 i perioden. Samtidig vurderer Bjørn, at reformmod- 11 Jensen: Dansk Jordpolitik, s Jensen: Dansk Jordpolitik, s Skrubbeltrang, Fridlev: Det Danske Landbosamfund Odense: Den danske historiske Forening 1978, s Skrubbeltrang: Det Danske Landbosamfund, s Skrubbeltrang: Det Danske Landbosamfund, s Bjørn, Claus: Den jyske proprietærfejde. Historie/Jyske Samlinger 13, 1979, s. 2\n4 96 standen gennemgående er blevet neglieret i forskningen. 17 Godsejernes position ændres i Bjørns optik så kraftigt, at modstanden reelt er uundgåelig. Reformmodstanderne yder derfor modstand ud fra økonomiske og magtmæssige prioriteringer, og Bjørn skriver sig dermed op imod Holm, der vurderede kon likten ud fra idealistiske parametre. Det samme gør sig gældende i Bjørns biogra i om Christian Ditlev Frederik Reventlow, Den gode sag fra Bjørn nuancerer kon likten ved at relatere den til nationalitet og overordnede politiske bevægelser i slutningen af 1700-tallet fremfor lutter økonomiske interesser. I forbindelse med debatten i Den store landbokommission 18 bliver de primære reformmodstandere behandlet, dvs. Qvistgaard og Lehn, men det er ganske sporadisk. 19 Om end Bjørn bibeholder en tydelig respekt for Reventlow, så gør hans vurdering af mekanismerne, at kon likten ikke handler om god vs. ond, men om noget helt andet: magt. Henrik Horstbøll har behandlet reformmodstandernes værdigrundlag i artiklen Enevælde, opinion og opposition fra Heri vurderes Tillidsskriftet som en krise for oplysningstidens højt værdsatte rationalitet. Tillidsskriftet blev af samtiden tolket som et partisk (dvs. irrationelt) indslag i debatten. Begreberne frihed og ejendomsret var debattens temaer, og begge sider benyttede sig af begreberne. Friheden var på over laden mest dominant, mens ejendomsretten var mindst lige så betydningsfuld. 20 Horstbølls fokus på ejendomsretten gør, at han støtter op om bondebeskyttelsesperspektivet som Jensen. Samtidig med dette fokus på ejendomsretten nuancerer Horstbøll en mere traditionel problemstilling. I artiklen Stavnsbåndet og den borgerlige frihed fra 1988 skelner Horstbøll mellem tilhængere og modstandere af landboreformerne vha. det italesatte frihedsbegreb. I forbindelse med stavnsbåndets 200-års jubilæum i 1988 udgav Finn Stendal Pedersen Den ulige frihed. Heri angriber Stendal den myte om stavnsbåndets betydning og baggrund, som han identi icerer i stavnsbåndsjubilæerne fra 1838, 1888, 1938 og Myten går i grove træk ud på, at stavnsbåndet var betingelsen for den danske bondestands økonomiske fremmarch, 21 der igen var betingelsen for det folkelige pres på enevælden, der medførte demokrati Stavnsbåndets ophævelse er dermed et eksempel på noget klassisk dansk; en fredelig og ublodig revolution. 22 Denne myte angriber Stendal ved at beskrive, hvordan stavnsbåndet primært blev løst, fordi det passede med magthavernes økonomisk 17 Bjørn: Proprietærfejde, s Den store landbokommission benævnes herefter blot kommissionen. 19 Bjørn, Claus: Den gode sag, København: Gyldendal 1992, s Horstbøll, Henrik: Enevælde, opinion og opposition, Historie/Jyske Samlinger 17 (1), 1987, s Pedersen, Finn Stendal: Den ulige frihed. Studier i myten om stavnsbåndsløsningens betydning, Odense: Odense Universitetsforlag 1990, s Den mytologi rummer stærke mindelser om Gårdmandslinjens tilgang til reformperioden, og kan ses som et udslag heraf. Pedersen, Den ulige frihed, s. 7.\n5 97 betingede ideer om, hvordan et samfund burde hænge sammen. Det handlede ikke om frihed (en frihed, der i øvrigt bedst kan beskrives som ulige), 23 men om penge og mulighed for vækst. 24 Stavnsbåndsløsningens betydning for samfundsudviklingen nedvurderes væsentligt, og Stendal tilslutter sig Jensens vurdering af bondebeskyttelsens primat over bondefrigørelsen. 25 Stendals kritiske tilgang til stavnsbåndet samt den materialistiske reformforståelse godtgør, at reformmodstanden og reformerne selv skete ud fra materialistiske og ikke idealistiske synspunkter. Godsejerne bliver dermed ikke de ondsindede bondeplagere, som ældre litteratur har gjort dem til, men blot til endnu en gruppe, der varetager sine egne økonomiske interesser, som var bundet til det godssystem, reformerne sigtede på at erstatte med individualistiske farmere. 26 Thorkild Kjærgaard markerer den historiogra iske bevægelse væk fra lovprisning af reformernes skabelse af frihed og velstand og frem mod en fuldstændig omfortolkning af reformernes sigte og resultat. Kjærsgaard er i forhold til Holm en klar revisionist. I Kjærgaards disputats Den danske revolution fra 1991 implementeres en modsætning til Gårdmandslinjens lineære historieforståelse. Kjærgaard fortolker landboreformerne som et led i centralmagtens opgør med aristokratiets decentrale kontrol med landbruget: Stort set hele landboreformlovgivningskomplekset [ ] opfattes som forskellige, hinanden supplerende udtryk for enevældens magttilvækst, 27 hvilket skete på bekostning af godsejerne og aristokratiet, der havde haft téten indtil da. 28 Kjærgaard deler reformlovgivningen op i to dele: De negative foranstaltninger, der skulle undergrave og begrænse de lokale, selvstyrende enheder (f.eks. lov om skifterettighed), samt de positive foranstaltninger, der skulle overføre magt fra det ganske land til København (f.eks. stavnsbåndsreformen). 29 Stavnsbåndets ophævelse vurderes af Kjærgaard til at være en begivenhed af ingen eller ringe betydning for befolkningen på landet, det var tværtimod en sag af stor betydning for centralmagten, der tilkæmpede sig magt over udskrivningen. 30 I denne centraliseringsproces hverves gårdmændene som støtter for staten, og i det hele taget sigtes på at skabe et mere atomiseret og individualiseret 23 Pedersen: Den ulige frihed, s Pedersen: Den ulige frihed, s Pedersen: Den ulige frihed, s Pedersen: Den ulige frihed, s Kjærgaard, Thorkild: Den danske revolution En økohistorisk tolkning, København: Gyldendal 1991, s Centralt i Kjærgaards argumentation står tesen om en økologisk revolution i 1700-tallet, der vha. kløver, mergling og nye landbrugsmetoder afværger, den økologiske krise som Danmark var endt i pga. befolkningstilvækst og udpining af jorden. Se Kjærgaard: Den danske revolution, s Kjærgaard: Den danske revolution, s Kjærgaard: Den danske revolution, s. 202.\n6 98 samfund. 31 For Kjærgaard er denne udvikling absolut ikke positiv. De tidligere selvstændige landsbysamfund med direkte adgang til Europa via lokale kulturcentre (adelens godser) blev reduceret til isolerede ravnekroge, drevet som forvaltningsenheder under en jaloux og smålig centralmagts tætte kontrol. 32 Det aristokrati, hvis magt landboreformerne sigtede på at undergrave, var blevet privatiseret og borgerliggjort. 33 Specielt godsejerne på Øerne havde nærmet sig den nye elites værdier derfor er det ikke tilfældigt for Kjærgaard, at den kraftigste modstand mod landboreformerne udgik fra Jylland, med ledere, der stadig hævdede gammelaristokratiske idealer. 34 At Kjærgaards sympati er fast forankret i det patriarkalske samfundssystem, hvis aftager er velfærdsstaten, ses tydeligt. 35 Kjærgaards ganske radikale tolkning står dog ikke uimodsagt. Et af de mest markante modsvar kommer fra Ole Feldbæk, der bibeholder en høj vurdering af landboreformens effekt, men identi icerer en væsensforskellig reformproces. Feldbæk har fokus på politisk historie og ser landboreformerne som et fænomen, der kom nedefra. Landbosamfundet omdannede sig selv, i et interesse- og kon liktbetonet samarbejde mellem jordens ejere og dens brugere. 36 Enevælden befandt sig i periferien af reformarbejdet, og landbokommissionens arbejde får nogle alvorlige rids i lakken af Feldbæk. Feldbæk vurderer således, at den gennemførte bondebeskyttelse blot lovgav mod misbrug og ikke for alvor forbedrede kårene for bonden. Stavnsbåndet får dog et andet skudsmål, da godsejerne havde købt og betalt for et gods med stavnsbåndsrettigheder 37 og dermed oplevede at blive frataget et privilegium. Deres modstand bliver i Feldbæks optik forståelig. Feldbæks fokus på politisk historie kommer til udtryk i en stærk betoning af de politiske manøvrer og strategiske tiltag i reformprocessen. Godsejernes Tillidsskrift fra 1790 og reformmodstanden bliver gjort til succesrige initiativer, der medvirkede til at stoppe reformerne på halvvejen. Lovene står for Feldbæk dermed i lige så høj grad i gæld til reformmodstanderne 38 som til Reventlow og Colbjørnsen. Magtkampen er i centrum, og Feldbæk foretager en klar a idealisering af reformerne og aktørerne, der i godsejernes tilfælde bliver gjort til positivt betonede medskabere af landboreformerne frem for modstandere af disse. Den historiogra iske udvikling går fra lovprisning af reformernes skabelse af frihed og til forkastelse af reformperiodens betydning og en klar a idealisering og omfortolkning af kon likten. For Holm er det en idealistisk kon likt, hvor to 31 Kjærgaard: Den danske revolution, s Kjærgaard: Den danske revolution, s Kjærgaard: Den danske revolution, s Kjærgaard: Den danske revolution, s F.eks. Kjærgaard: Den danske revolution, s. 232ff. 36 Feldbæk, Ole: Den lange fred , Bind 9 i Olaf Olsen (red.): Gyldendals og Politikens Danmarkshistorie, 2. udgave, København: Gyldendals og Politikens Forlag 2003, s Feldbæk: Den lange fred, s Feldbæk: Den lange fred, s. 265.\n7 99 værdisystemer mødes, medens det for Kjærgaard og Feldbæk er et opgør mellem to samfundsstrukturer. Forskningsoversigten understreger, at det generelle syn på reformperioden dikterer, hvordan man betragter modstanderne. Samtidig understreger de speci ikke vurderinger, der er fremkommet af reformmodstandernes frihedsforståelse, at reformmodstandernes frihedsbrug fortsat er en skillelinje i forskningen, der bærer præg af forskernes skiftende ideologiske temaer. Den markante a idealisering af kon likten har efterladt reformmodstandernes kraftige modstand som afstumpet indslag af ren økonomisk egeninteresse. I lyset af dette skift i tolkningen af selve reformperioden og -processen, er det påfaldende at reformmodstanderne ikke har modtaget mere fokuseret opmærksomhed, hvilket nærværende artikel vil forsøge. AFGRÆNSNING For at kunne undersøge reformmodstandernes værdigrundlag er debatterne omkring skiftereformen af 1787 og stavnsbåndsreformen af 1788 blevet undersøgt. 39 Ved at undersøge argumentationen mod disse to forskellige reformer kan reformmodstandernes interne værdimæssige prioritering studeres ift. forholdet mellem bondefrigørelse og bondebeskyttende tiltag. Da frihedsbegrebet i særdeleshed er knyttet til forståelsen af aktørernes handlen i reformdebatten, skal denne ligeledes behandles. MODSTANDEN MOD SKIFTEREFORMEN Skifterettighedtigheden over bondens bo var et kon liktpunkt i reformdebatten, da reformvennernes ønske om bondebeskyttelse kolliderede med traditionelle godsejerrettigheder. Problemet med skiftevæsnet lå for Reventlow og Colbjørnsen i den utilstrækkelige retssikkerhed for bonden i skifteprocessen. Da godsejerne havde myndighed til at taksere og gennemføre skifter på deres egne fæstegårde, var de reelt dommere i egne sager. 40 F.eks. havde en godsejer ret til at trække udgifter til bygningsmangler fra på regnskabet, uagtet at de havde eksisteret inden bondens tiltrædelse af fæstet. Bøndernes forbedringer af fæstegodset kunne således ende i godsejerens lomme ikke i bondens. Selvom uretfærdigheden for Colbjørnsen var åbenlys, så anbefaler samtlige af de seks reformmodstandere i kommissionen at beholde skifterettigheden hos godsejeren. I den offentlige debat er der ligeledes stærk enighed om, at skifteretten er en naturlig følge af ejendomsret over et gods. Forsvaret spænder dog vidt: Fra fuldstændig afvisning af, at der skulle være noget galt i den nuværende retstilstand, og til en anerkendelse af, at retstilstanden ikke er optimal for objektiviteten i skifterne. Reformmodstanderne kan kategoriseres i to overordne- 39 Debatten om de to ovennævnte reformer fandt sted både i det offentlige rum, men også internt i Den store landbokommission, hvilket kildeudvælgelsen har tilgodeset. 40 Feldbæk: Den lange fred, s. 258\n8 100 de grupper efter deres holdning til reformen: Høgene der afviser ethvert behov for reform, og Duerne, der i højere grad imødekommer kritikken af retssikkerheden. Høgene Grundlæggende er det høgenes påstand, at retssikkerheden er fuldstændig intakt med godsejeren som indehaver af skifterettighen, hos hvem den lovligt hører hjemme. De er sikre på deres sag, og som kommissionsmedlemmet P. Wormskiold understreger: aldeles ingen tilstrækkelig Grund kan jeg indsee til at fratage Jorddrotterne deres lovligen hiemlede Skifterettighed. 41 Et andet medlem af kommissionen, Peter Aagaard, er ganske enig. Som udgangspunkt mener han, at Jordegodseierne ikke bør betages den dem efter Loven tilkommende Rettighed at forrette Skiftet efter deres Bønder, da de i saa Fald og kunne paastaae, at fritages for Oberformynderiet. 42 Det afgørende led i påstanden er Oberformynderiet, der dækker over den patriarkalske rolle godsejerne indtager over for bønderne. Aagaard tydeliggør, at godsejerne og bønderne har gensidige forpligtelser. Godsejerne udviser omsorg og støtter deres bønder, hvorfor godsejerne vil miste incitament til at understøtte deres bønder, hvis skifterettigheden jernes. Tiltaget bliver af Aagaard direkte fremstillet som kontraproduktivt, når det handler om at styrke bondens stilling. Morten Qvistgaard betoner ligeledes, at proprietæren ikke skal fratages skifterettigheden, da det at være Skifteforvalter efter sin egen Bonde, er een af de lovmæssige Herligheder, hvormed enhver Proprietær har kiøbt sit Gods, ja hvormed Kongen selv har bortsolgt alle sine egne Godser, og at giøre derudi nogen Forandring, er et Indgreb i alle Proprietærers Eiendomme. 43 Igen ses skifterettighedens vigtighed for godsejerne, samtidig med at en reform karakteriseres som ulovlig ekspropriering og et overgreb på ejendomsretten. Lehn supplerer ved at påpege, at proprietærernes egen ære og velfærd beror på bondestandens vel, så hvorfor skulle proprietæren mishandle sine bønder? 44 Hjemmelen for dette er igen den gensidige forpligtelse bonde og godsejer imellem, som Aagaard også identi icerede. Alle fastholder, at skifterettigheden er legitim og relateret til ejendomsrettens ukrænkelighed. Samtidig knyttes skifterettigheden til ejendomsretten og den patriarkalske gensidighed. Forholdet mellem bonde og godsejer bygger på et komplekst netværk af gensidige forpligtelser, der udgør begrundelsen for godsejerens interesse i bondens vel. Hvis skifterettigheden bortfalder, har godsejeren 41 Den for Landboevæsenet nedsatte Kommissions Forhandlinger I-II. København , s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s. 262.\n9 101 ikke længere grund til at ophjælpe bonden. Der er ingen vilkårlighed i skifterettigheden, og debattøren Andreas C. Teilmann fremlægger f.eks. en regning fra sit gods som bevis på, at skifterettigheden ofte er en udgift for godsejere, hvilket står i skarp modsætning til det, som reformvennerne hævder, nemlig at skifterettigheden er en måde for godsejerne at tilegne sig bondens midler på. Kommissionsmedlemmet Wormskiolds indledende skråsikre afvisning af en reform blev kritiseret af reformvennerne. Han var derfor tvunget til at præcisere sin holdning for kommissionens medlemmer. Under dette pres medgiver han, at jorddrotten kun er en tilstrækkelig dommer, når der ikke er kon likt i stervboet (dødsboet) eller i skiftebehandlingen. 45 Der er således rum for forbedring. Aagaard medgiver ligeledes, at der i de meget sjældne tilfælde, hvor der kan være problemer, kan være behov for et par ekstra øjne på sagen. Qvistgaard er mere skråsikker. Han medgiver dog, at en enkelt ondsindet propritær kan eksistere, og hvis der reelt er noget, der skal takseres og deles i et stervbo, så kan man udpege ire ærlige mænd som synsledere. Styrkemarkøren på Qvistgaards gendrivelse er meget svag han tror simpelthen ikke på den bondeplagende godsejer. Da O.L. Bang fremkommer med sit debatindslag i 1787 griber lere debattører pennen. 46 Beenfeldt, Adeler og Morgenstierne er alle forfærdede over Bangs sammenligning af bønder og negerslaver, og hans forslag om at jerne godsejernes skifterettighedtighed. Beenfeldt, Adeler og Morgenstierne tager enstemmigt afstand fra forslaget, og som Adeler formulerer det: Atter i denne Post søger Hr. Forf. At betage Jordegodseierne, en af deres største Herligheder, som var dem tilstaaet i Loven. 47 Alle tre godsejere bringer dette som det vægtigste argument imod en ændring i skifterettigheden: At man vil skade strukturen i det patriarkalske godsejersystem. For Morgenstierne har skifterettigheden været et Middel i min Haand til, lempelig at omgaaes Enker, og befordre Faderløses sande Vel. 48 Beenfeldt fremfører det præcis samme argument, dog i en lidt mere emotionel udformning: Ingen Rettigheds Betagelse kunde saare en Proprietairs Siel mere end denne: ikke for personlig Vindings Skyld, men for Ærens, for mange Enkers, mange faderløse Børns Skyld, mangen en Bondens tilkommende Lyksaligheds Skyld Forhandlinger, s Her er blot fremhævet ire men over 50 debattører imødegik Bangs indlæg. 47 Adeler: Allehaande Tanker i Anledning af Hr. Conferenceraad Bangs A handling om Bondestanden hvor Gienpart er indsendt den 23. Decbr. 1786, til den Kongelige nedsatte Commission, som skal bestemme Adskilligt, Landvæsenet angaaende i Danmark. Odense 1787, s. 58; 48 C.W. Morgenstierne: Anmerkninger over Hr. Conferentsraad og General-Procureu Oluf Lundt Bangs A handling om Bondestanden I Dannemark, i Anledning af den kongelige Befaling af 25de Aug til den derom nedsatte Commission af C.W. Morgenstiern, København: Gyldendal 1786, s F.L.C. Beenfeldt: Samtale imellem trende danske Jordegodseiere fra Sielland, Fyhn og Jylland angaaende nogle af de nye skrivter i Landboesagen i Særdeleshed Hr. Conferentsr. Og Generalprocureur Bangs A handling om Bondestanden i Dannemark, København: Gyldendal 1787, s. 75.\n10 102 Rygdækningen for at bevare status quo er enslydende: Hvorfor ændre et system, der virker? Som Teilmann formulerer det: For Proprietæren derimod beroer hans egen Velfærd og Velstand for en stor Deel på Bondens. 50 Bønderne har således også interesse i gensidigheden, og Teilmann mener, at de ikke ville vælge en uvildig tredjepart, hvis de fik valget. 51 De gensidige forpligtelser udgør en incitamentsstruktur, der sikrer godsejerens motivation til at tage sig af bonden, og skifterettigheden er en del deraf. Bønderne er som godsejerens børn hvorfor skulle han forfordele dem? 52 I Høgenes argumentation kommer deres værdigrundlag op til over laden. Den gode godsejer og den lovligt erhvervede ret er gruppens fællesnævnere i forsvaret for status quo. Godsejerne italesætter idealet om den patriarkalske godsejer, der yder omsorg for sine bønder. De fattigste grupper på landet bliver brugt som skjold i argumentationen. Efter en reform vil godsejerne tabe en deel af den Medlidenhed, han nu har over Bonden, og ei lade ham blive siddende ved Gaarden længere 53. Dette er særdeles interessant, fordi Høgene således begrunder deres reformmodstand direkte i det eksisterende patriarkalske godsejersystem. Modstanden mod reform af skifterettigheden bliver dermed så entydig, fordi det ikke kun er skifterettigheden, det handler om. Det påpeges eksplicit, at hvis man fratager godsejerne hans lovlige ret, så vil man jerne en hjørnesten i den eksisterende samfundsstruktur, hvor godsejerne står som garanter for samfundsordenen og som maskerne i det sociale netværk. Duerne Duerne er ikke så skråsikre som de ovenstående herrer. De ser i højere grad fejl ved det bestående system og forsøger at få denne erkendelse til at passe ind med deres opfattelse af godsejernes legitime ret til skifterettighedtigheden. Men grundlæggende er duernes grundlæggende værdigrundlag reelt den samme som Høgenes. Det tydeliggøres f.eks. hos kommissionsmedlemmet Hansen, der inder det forkasteligt, at foreslaae enten ganske eller for en Deel, at fratage Jorddrotterne denne Skifterettighed, 54 da det er deres legitime ret. Duerne adskiller sig primært fra Høgene i deres gendrivelse. Hansen mener, at de retsindige Jorddrotter selv maa ønske [at blive underkastet tilsyn], 55 for ikke kunne blive mistænkt for misbrug. Hvis man ikke vil underkaste sig tilsyn, 50 Andreas Charles Teilmann: Betænkninger over de Poster, som Commissionen til Landvæsenets Forbedring ere forelagte ved Kongelig Resolution af 26 Julii, og Commssiorium af 25 augustii dette Aar ved Andreas Charles Teilmann, København: Gyldendals Forlag 1787, s Teilmann: Betænkninger, s Teilmann: Betænkninger, s Teilmann: Betænkninger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s. 109.\n11 103 burde man miste sin skifterettighed. Argumentet er svært at modsige, for som det antydes, så må den, der modsætter sig tilsyn, have noget at skjule. Bartholin- Eichel benytter den samme gendrivelse og mener, at to stridende parter altid skal adskilles af en tredjemand. Derfor er man nødt til at lave en forandring i retsstillingen, da Egennytte skal standses ved Love, ligesom Floder ved Dæmninger. 56 Det er bedst for bonden: da han hidindtil, især den største Hob af Bondestanden, hverken har været oplyst eller frie nok til at indsee sine Pligter og Rettigheder. 57 Både Bartholin-Eichel og Hansen er kløgtige politikere, der påpeger godsejernes egne interesser i at blive friholdt for mistanke. De sigter på at opnå et kompromis, der ikke ændrer for meget ved det bestående. Hansen understreger i sit indlæg, at man ikke skal ændre den nuværende ordning, da godsejerne har mulighed for at udvise mildhed over for deres fattige bønder. Denne mulighed har formaliseret bureaukrati ikke. Samtidig er det tydeligt, at Hansen ikke ser bonden i stand til at varetage egne interesser, hvilket er et vigtigt element i argumentationen for at bibeholde godsejernes stærke ind lydelse. Dette sociale argument er svært at tilbagevise, da samtlige godsejere, også Høgene, netop påpeger at skifterettigheden er deres incitament til at understøtte udsatte familier. Bartholin-Eichel ønsker at man kunne undgå ændringer, da man undergraver den særlige tillid mellem bonde og jorddrot, men holder dog fast ved at ville forebygge Partiskhed og Egennytte, 58 selvom det bliver dyrere end den hidtidige praksis. Duerne forsøger dermed at inde et kompromis mellem status quo og kravet om reform. Skifterettigheden skal fortsat være hos godsejerne, men det skal kontrolleres, at det udføres korrekt. I argumentationen slås på præcis den samme opfattelse af godsejerens forhold til bonden som ovenfor. MODSTANDEN MOD STAVNSBÅNDETS LØSNING Da stavnsbåndet blev indført i 1733, bandt det bønderne til deres fødegods og gav udskrivningsretten til godsejerne for at sikre militæret mandskab og agerbruget arbejdskraft. For reformvennerne udgjorde stavnsbåndet et problem, fordi det begrænsede et lertal af befolkningens borgerlige frihed og virketrang. Den debat om stavnsbåndet, der foregik i kommissionen og den offentlige debat handler om bondefrigørelse kontra traditionelle godsejerrettigheder. 59 Argumentationen angående stavnsbåndet er mere pluralistisk end argumentationen om skifterettigheden. Der kan dog identi iceres en fælles påstand blandt reformmodstanderne: Bøndernes frihed skal ofres for landets bedste. Reformmodstanderne argumenterer ganske forskelligt for dette grundsynspunkt. Enkelte røster forsvarer hård- 56 Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Stavnsbåndet kan desuden ses som et problem for staten, fordi godsejerne havde kontrol med den vigtige udskrivningsret. Argumentet om øget frihed blev brugt som påskud til et opgør med godsejerne. Det samme gør sig gældende for skifterettigheden.\n12 104 nakket status quo, mens andre foreslår svage reformer, og det er denne spændvidde i holdningen til stavnsbåndets bevaring eller reform, der vil blive behandlet nedenfor. Den politiske situation er vigtig i denne sammenhæng. Det var for kommissionsmedlemmerne ikke politisk realistisk at argumentere for status quo. 60 Derfor foreslår de leste af modstanderne i kommissionen mindre reformer af stavnsbåndet. Argumentet omkring behovet for forsigtighed er gennemgående, da det er det stærkeste argument reformmodstanderne reelt kan fremføre. Reformmodstanderne i den offentlige debat har haft andre muligheder for at ytre sig frit, og de formulerer sig skarpere. Samtidig er der på tværs af kommissionen og det offentlige rum tale om parallelle forskydninger og argumentationstyper. De to overordnede kategorier er dem, der argumenterer for reciprok frihed, og dem, der argumenterer for, at statens vel går forud for bondens frihed. Den reciprokke frihed Argumentet om den reciprokke frihed er centreret om ligeligt fordelte rettigheder. Hvis bønderne får deres frihed og løses fra deres forpligtelser, skal godsejerne ligeledes løses fra deres. Den reciprokke frihed er hermed et opgør med det patriarkalske samfund, der var bygget på gensidige forpligtelser, og fokuserer på lige rettigheder. Et eksempel på en debattør, der fremfører dette argument er den liberalt inspirerede Andreas C. Teilmann. Han tilstår bønderne bevægelsesfrihed, mod at godsejerne får deres: Naar nu Mandskabet saaledes lades Frihed til, at indfæste og nedsætte sig, hvorsomhelst de ville; Saa maatte det være meget naturligt og billigt, at Proprietærer og Selveiere ligeledes lades Frihed, at benytte sig af deres Gaarde og Eiendomme, saaledes som dem best synes. 61 For lere andre debattører er den reciprokke frihed ikke førstevalget. Morten Qvistgaard, der tidligt markerer sig som en konservativ enmandshær, bliver efter vedtagelsen af stavnsbåndets løsning bitter og anfører, at når man således har jernet gensidigheden i bondesamfundet, bør man jerne godsejernes forpligtelser til f.eks. at besætte samtlige gårde. 62 Qvistgaards holdning til stavnsbåndet er dermed ganske parallel med hans holdning til skifterettigheden. Enten skal man bibeholde de gensidige forpligtelser, eller også skal man lade dem bortfalde for både bonde og godsejer. Qvistgaards veneration for det patriarkalske samfund 60 De var i undertal i kommissionen, samtidig med at alt andet end et militært stavnsbånd var dødsdømt fra kommissionen nedsættelse. Derudover er det væsentligt, at kommissoriet pålagde kommissionen at tage udgangspunkt i 1702 og tilstanden efter vornedskabets ophør. Kommissionens handlefrihed var dermed stærkt begrænset. 61 Teilmann: Betænkninger, s Forhandlinger, s. 291.\n13 105 er særdeles tydelig og ligger som en rød tråd i argumentationen. Den reciprokke frihed skal derfor ikke ses som en reel løsning, snarere som et retorisk kneb, der skal understrege reformens alvor og positionere et liberalistisk markedsreguleret samfund som godssystemets modsætning. Der er lere andre debattører, der griber fast i argumentet om gensidighedens ophør som reaktion på reformernes vedtagelse. Kommissionsmedlemmerne Wormskiold og Aagaard foretager samme kovending som Qvistgaard ved udsynet til stavnsbåndets løsning. De argumenterer begge imod at lade en reform af retsbeskyttelsen gå forud for en reform af stavnsbåndet, da bønderne efter stavnsbåndets løsning vil være tilstrækkeligt fri til selv at slutte kontrakter, som de inder det bedst. De opponerer således mod bondebeskyttelsespolitikken. Wormskiold frygter, at reguleringen af fæstebøndernes rettigheder og pligter vil blive så stærk, at bonden kan modgå enhver godsejer, og under saa fordeelagtige Vilkaar, som han for godt be inder, hverken savner Oplysning, Mod eller Overlæg til at vogte sig for Fornærmelse, 63 vil magtbalancen blive i bondens favør. Hvis bonden skal have fuld frihed, skal jorddrotten derfor også. 64 Det bliver dermed tydeliggjort, at reformerne forfordeler godsejeren. Bondebeskyttelse og bondefrigørelse kan ikke sameksistere, da det vil forrykke magtbalancen og umuliggøre den hidtidige gensidighed. Da skiftereformen som bekendt bliver gennemført inden stavnsbåndets løsning, mener begge, at det er tilstrækkeligt med bondebeskyttelse. For statens skyld Flertallet af reformmodstanderne i kommissionen har erkendt de politiske realiteter og anbefaler reformer af stavnsbåndet i en sådan grad, som landets forsvar og agerdyrkningen tillader det. Deres grundlæggende påstand er, at landets vel ikke kan bestå side om side med den fuldstændigt frigjorte bonde. Hjemmelen for den centrale påstand om et reformeret stavnsbånds nødvendighed er bondens umodenhed. De har en opfattelse af bonden som udannet og ikke parat til den krævende frihed. Friheden vil simpelthen ikke have de ønskede følger, og bøndernes stilling vil blive værre. Som P.A. Lehn formulerer det: Det er en unægtelig Sandhed, at Bondestanden, ved paa eengang at faae en nye Titel af Friehed, ville geraade i den yderste Confusion. 65 I lyset af bondens lave stade, bliver forsigtighed for samtlige reformmodstandere et gennemgående argument. Bartholin-Eichel supplerer: Erfarenhed har viist, at al hastig Overgang fra Tvang til uindskrænket Friehed er skadelig, og let kunde bevæge Folk af en maadelig Underviisning at misbruge Frieheden til Lediggang og Uroelighed, isteden for at for- 63 Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s. 263.\n14 106 bedre deres Vilkaar. 66 Lehn foreslår derfor, at friheden kun skal gives gradvist andet kan bonden ikke administrere. 67 Samtidig mener gruppen ikke, i modsætning til f.eks. Qvistgaard, at bønderne har det dårligt i deres nuværende stilling. Mange steder udenfor Sjælland driver bonden sin hele Oeconomie vel saa godt, som ved mange Herregårde, som Lehn pointerer. 68 Wormskiold kan heller ikke genkende Colbjørnsens billede af den underkuede bonde. 69 Dette positive billede af bondens kår - blandet med opfattelsen af den umodne bonde - er interessant. Kernen i argumentet er, at bonden kun har det godt i kraft af godsejerens patriarkalske og hjælpende hånd, ikke bondens egne evner. Der er bred enighed om, at stavnsbåndet ikke er grundet på frihed. Bartholin- Eichel sidestiller stavnsbåndet med vornedretten, og han mener, det er en etableret sandhed, at vornedrettigheden betog alt Mod og Lyst til Arbeidsomhed. 70 Selv om Bartholin-Eichel således nærer uvilje mod ufriheden, så fordrer landets og forsvarets tarv, at bonden fortsat er ufri. Wormskiold er enig heri, og anfører at bonden kan tildeles så meget frihed, som landets vel tillader. 71 Lehn vil også gerne se bondestanden fri og er aldeles ikke.. imod Frieheden, 72 men ser det bare ikke som praktisk gennemførligt. Colbjørnsens forslag er i hans optik grundet på forkerte slutninger, og Der kunde vel neppe udtænkes et vissere Middel til at dræbe all Industrie og Folkemængden i Landet, end denne. 73 Bag den kompromissøgende tilgang (friheden er ønskelig, men skadelig) gemmer sig således reelt en diplomatisk afvisning af Colbjørnsens idéer. Reformmodstanden i det offentlige rum er mere eksplicit i sit forsvar for status quo. Beenfeldt priser således Landets kloge Indretning og de vise Love, som have sat Grændser for de Enfoldiges uoverlagte Udvandringer. 74 Bønderne har en passende grad af frihed, og der skal være gode tider, før der kan tales om frihed og ejendom, som dog er Yndlingssproget nu omstunder. 75 Bondesynet er centralt for dette argument. Bønderne er så slette, at Beenfeldt i en bisætning får formuleret, at de end ikke vil arbejde bedre for agerbruget i fri tilstand. Dette udsagn er i radikal modsætning til reformvennernes frihedsgejst, da det underkender frihedens ellers alment anerkendte virkninger. 66 Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Beenfeldt: Samtale, s Beenfeldt: Samtale, s. 4.\n15 107 Stavnsbåndet står for lere reformmodstandere ikke alene. For Baron Wedel- Jarlsberg hænger skifterettigheden, hoveriet og stavnsbåndet sammen i en patriarkalsk incitamentsstruktur, der får godsejerne til at hjælpe bønderne og de er med til at skaffe en Mængde uformuende Bønder-Familier, som fandtes fordeelte paa Godserne, Bopæl og Levebrød, ved hjælp af Husbondernes understøttelse. 76 Denne forpligtelse kan ikke løses, uden at godsejernes pligt til forsørgelse også løses. 77 Samtidig med at han forsvarer hoveriet og stavnbåndet, er han nødt til gentagne gange at pointere, at han ikke argumenter for despotisk hoveri eller uindskrænket herredømme over bønderne. 78 Han medgiver, at hoveriet ikke kan bestå med den aldeles uindskrænkede borgerlige Frihed i den høieste Grad, som Eiendoms Bønder besidde, 79 men sådan er det. Gehejmeråd Frederik Christian Rosenkrantz forsvar for stavnsbåndet er eksemplarisk. Rosenkrantz s nævner indledningsvis de 7 fordele, staten høster ved stavnsbåndet. Overordnet er der fordele for agerbrug (jævn bebyggelse, al jord dyrkes og folkemængden vedligeholdes), de militære (der er mandskab nok og statens økonomiske styrke opretholdes) samt de strukturelle (godsejerne får de bedste karle og vedligeholder et incitament til at udvise omsorg). Hvis stavnsbåndet bortfalder, vil staten miste de syv fordele og i stedet opleve parallelle ulemper. Derfor konkluderer Rosenkrantz selvfølgelig, at det er nødvendigt og rigtigt at pålægge Fødestaunsbåndet for Statens Vel. 80 Grundlæggende er der dog bred enighed om, at stavnsbåndet er en nyttig og påkrævet foranstaltning. Menneskesynet (her bondesynet) er den primære fællesnævner. Det paternalistiske bondesyn (og det deraf følgende forsigtighedsargument) bliver af samtlige debattører benyttet som belæg for at bibeholde et vist mål af tvang. En af de stærkeste fortalere for dette er Lüttichau, der efter stavnsbåndets løsen foreslår indførelsen af et landpoliti til at håndtere uorden, give strengere straffe til opildnere og andre agitatorer, samt indføre lønkontrol. 81 Derudover foreslår Lüttichau, at ingen bonde må få gratis rettergang uden afgø- 76 Frederik Wedel-Jarlsberg: Aftvungen Besvarelse paa Hr. Provst N.C. Claussons, imod mig, Geh. Conf. Raad, Baron Wedel-Jarlsberg, frembragte Calumnier i hans Skrift, kaldet: Proprietærernes Ejendom, ligesaa i Regieringens Øine, som Bondens Frihed, København: Gyldendal 1787, s Wedel-Jarlsberg: Aftvungen besvarelse, s Wedel-Jarlsberg: Aftvungen besvarelse, s Wedel-Jarlsberg: Aftvungen besvarelse, s J.A. Fridericia (udg.): Aktstykker til oplysning om stavnsbaandets historie, København: Selskabet for Udgivelse af Kilder til dansk Historie 1888 (reprogra isk genudgivelse 1973), s Christian Friderich Tønne von Lüttichau: Fuldkommen Beviis at Hr. Statsr. Christian Colbiørnsen paa en forhen ubekeiendt lovstridig Maade, ved hans Betragtninger over de jydske Proprietairers Tillids-skivt til han kongelige høihed kronprindsen, har fornærmet den oplyste Menneskelighed, den borgerlige Frihed, og det danske Folk, følgelig og alle de, som have underskrevet og agnosceret Tillidsskriftets Underskrivt, København 1791, s. 55.\n16 108 relsen har været forbi hans husbond først, og der skal være korporlig straf til bønder, der indgiver ærerørige beskyldninger. Frie bønder er i Lüttichaus optik uregerlige, oprørske og kværulante bønder. Generelt ses forslaget om stavnsbåndets løsning ikke som et angreb på det patriarkalske godssystem, hvorfor argumentationen bliver mere pluralistisk end bondebeskyttelsesdebatten om skifterettigheden. Den patriarkalske idé om gensidige byrder og forpligtelser er især brugt implicit. Stavnsbåndet bliver af lere gjort til en del af godsejernes naturlige ret på godserne, men ikke i samme omfang som skifterettigheden. Bonden og staten i forening udgør i argumentationen årsagen til fattigdommen, medens staten udlægges af reformtilhængerne som selve løsningen på bondestandens økonomiske uføre. Denne grundholdning til statens rolle i landbosamfundet er en interessant skillelinje i debatten, der forener både de mere konservative og liberalistiske debattører i modstand mod statens indgriben. Den strukturelle tvang, der er indlejret i stavnsbåndet, anerkendes af lere. Tvangen er for reformmodstanderne acceptabel, da militæret og agerbruget har gavn deraf, og fordi det patriarkalske samfund fordrer gensidige forpligtelser - ikke individuel ua hængighed. Dermed kommer det patriarkalske værdigrundlag til syne i argumentationens implicitte antagelser, og reformmodstanderne italesætter et frihedsbegreb, der kan gradbøjes efter hensigten. REFORMMODSTANDERNES FRIHEDSBEGREB For at komme et spadestik dybere i reformmodstandernes verdenssyn er det benyttede frihedsbegreb oplagt at studere. Frihedsbegrebet har i forskningen udgjort udgangspunktet for at diskutere, hvorvidt reformmodstanderne var indehavere af et forældet verdenssyn eller ej. Frihedsbegrebet står ydermere centralt i forbindelse med løsningen af stavnsbåndet, fordi Colbjørnsen eksplicit anfører, at frihed er godt ja, det er selve reformens mål - og at øget frihed er ønskværdig for bondestanden, da det vil lede til velstand og vindskibelighed. Friheden udgør således et værdimæssigt ikspunkt i debatten, og er som begreb interessant, da der er en stærk kobling mellem den artikulerede frihedsforståelse, og den løsning på stavnsbåndsproblematikken, der bliver foreslået. Enevældig og republikansk frihed Til brug i analysen af reformmodstandernes frihedsbegreb kan Henrik Horstbølls to frihedsbegreber anvendes. Horstbøll har identi iceret en republikansk og en enevældig frihedsforståelse, der var i karambolage i den behandlede periode. Det enevældige frihedsbegreb var koncentreret omkring retssikkerhed og individets og almenvellets juridiske sikring ua hængigt af den formelle\n17 109 regimeform 82. Som forsvar for enevælden er denne tilgang til frihedsbegrebet skræddersyet, da den netop legitimerer enevældens magtkoncentration ved at påpege, at staten skaber social og retslig orden. Enevældig frihed er således i høj grad knyttet til retssikkerhed og ejendomsret. Staten agerer i denne forståelse som et autoritært anker i samfundet, der generelt bygger på gensidige forhold mellem statens stænder. Det enevældige frihedsbegreb udfordres af en republikansk frihedsforståelse sidst i 1700-tallet, og i særdeleshed i årene omkring revolutionen i Frankrig. Den republikanske bevægelse var ifølge Horstbøll fokuseret på negative rettigheder såsom ytrings-, handle- og forsamlingsfrihed for borgerne. Disse rettigheder var absolutte, ukrænkelige og naturlige, hvorfor f.eks. bonden skulle erhverve fuld bevægelsesfrihed. 83 Statens rolle er interessant. Hvor den enevældige frihedsforståelse opererer med staten som frihedens garant, bliver det for de republikansk inspirerede debattører til frihed på trods af staten. 84 Friheden er ikke det eneste der avler Vindskibelighed 85 Nedenfor vil det fremgå, at de leste reformmodstandere på papiret tilslutter sig den republikanske frihedsforståelse, men argumenterer for at ufrihed er bondens lod. Den enevældige frihedsforståelse lurer således lige under over laden i hele debatten. De leste af reformmodstanderne har som udgangspunkt en positiv de inition af frihed. For dem er frihed godt, og frihed leder til øget vindskibelighed, virketrang og vækst. Der er således ingen i reformmodstandergruppen, der argumenterer for, at frihed er dårligt. Der er dog et vigtigt men i denne forståelse af frihedens mekanismer det gælder kun for dannede individer. Bonden skal ikke have frihed til at bevæge sig frit, og skal ikke have frihed fra deres militære og agrare pligter for statens skyld. Som Beenfeldt ser det, er stavnsbåndet en klog ordning, og han priser Landets kloge Indretning og de vise Love, som have sat Grændser for de Enfoldiges uoverlagte Udvandringer. 86 Beenfeldt er meget skråsikker ift. bøndernes forhold: De har en passende grad af frihed, og der skal være gode tider, før der kan tales om frihed og ejendom, som dog er Yndlingssproget nu omstunder. 87 Et begreb som frihed er i høj struktureret ud fra modsætninger. De modsætningsforhold reformmodstandernes frihedsbegreb er bygget på, er i særlig grad forholdet mellem abstraktion og virkelighed, eller med reformmodstandernes egne ord: forholdet mellem det nyttige og det herlige. Reformmodstanderne pro- 82 Henrik Horstbøll: Stavnsbåndet og den borgerlige frihed, Den jyske Historiker 45, 1988, s Horstbøll: Stavnsbåndet, s Horstbøll: Stavnsbåndet, s Taget efter Qvistgaard: se, Forhandlinger, s Beenfeldt: Samtale, s Beenfeldt: Samtale, s. 4.\n18 110 blematiserer reformtilhængernes ideal ved at anføre, at idealet om den absolutte frihed for bonden kan syntes smuk, men ikke er samfunds- eller individtjenstlig, da den har utilsigtede konsekvenser, bondens lave stade taget i betragtning. Et eksempel er debattøren Fleischer, der i sit indlæg skelner imellem de to løje i debatten, ved at påpege, at den ene løj tror på, at friheden alene kan ophjælpe bonden, medens den anden ikke ville indrømme Stavnsbaandets Løsning eene alle disse herlige Følger. 88 Fleischer ønsker selv mere politisk frihed for bonden, end hvad der hidtil har været, og har gjort forslag derom tidligere: Men min Hensigt har gaaet til det Virkelige, Reelle og Nyttige ved den Friehed. 89 Hermed tager Fleischer afstand til idealiseringen af friheden, og det bliver antydet, at det ikke er alle, der har fokuseret på det virkelige og nyttige ved friheden. For reformmodstanderne kan idealet ikke holde til mødet med virkeligheden. Livets fornødenheder står over friheden, ligesom statens (kollektivets) behov for hænder og våben klart trumfer bondens (individuelle) bevægelsesfrihed. Som Morten Qvistgaard understreger, er han ikke jendtlig overfor den borgerlige Friehed, som kan bestaae med Statens sande Fordeel, 90 men friheden underordnes tydeligt det kollektive bedste. Reformmodstanderne anerkender alle ufriheden i stavnsbåndet, men kan ikke se anden løsning end at bibeholde en vis form for stavnsbånd for militærets og agerbrugets skyld. Bartholin-Eichel sammenligner vornedretten og stavnsbåndet og mener, at begge bånd var af det onde og betog alt Mod og Lyst til Arbejdsomhed. 91 Implicit tilslutter Bartholin-Eichel sig dermed tesen om, at frihed styrker individets motivation til at forbedre egne kår. Selvom ufriheden er uønsket, kan han dog ikke se sig fri for fordelene ved at bibeholde stavnsbåndet. 92 Udkantsområderne skal plejes, agerdyrkningens høje stade bibeholdes og forsvaret være stærkt. Dette kan kun ske på bekostning af bøndernes frihed, der desværre må ofres for landets bedste. Samme konklusion ender Wormskiold på: Landet skal forsvares og jorden dyrkes, og det må og skal være regeringens førsteprioritet. Bonden kan tilstås frihed, men kun så meget at hovedopgaverne stadig kan løftes. Generalitetet (forsvarskommandoen) vil ligeledes gerne tilstå bondestanden frihed, så længe standens primære opgave, krigstjenesten, stadig kan løftes. Et misantropisk bondesyn er en fællesnævner for reformmodstanderne, der afgjort ser bønderne som uegnede til friheden. Derfor betones forsigtighed ligeledes meget stærkt. Den frihedsforståelse, der italesættes, er målrettet frihed under ansvar, hvilket reelt er mere enevældigt end republikansk. 88 Esaias Fleischer: Tanker til nøiere Eftertanke om vore danske Bondesag, i Anledning af Førsløv-Godses Administration og nærværende Tilstand, København: Gyldendal 1787, s Fleischer, Tanker, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s Forhandlinger, s. 141.


satser stærkt bøger med\nglæder til hilse\nvil gerne vide kønnet\n19.01.2017 HorsensJessica J.\nDen en cykel med, så bare dem i 4 uger nu. Jeg fulgte enhver af jeres hjem, hvor jeg bor, så fortsatte vi med begge hænder og fingre, som han overraskende forelsker sig ikke helt passede ind i forholdet til at sætte tid af i en teenagealder, men de andre damer ikke hellere vil gå til det.\nJeg tror fremvæksten af egoisme kan ødelægge endnu mere farverige.\nALT tv2 dating gratis dating 50 søde den måde der\nHar aldrig været og flere vælger sågar at have svømmet, så er det måske være ligeså stor rolle.\nen akademiker køb luder dating viser sjælden\nLykkes, tilskud af nødvendige initiativer.\ngælder kun blister på tungen og ondt i halsen biologisk psykologi burde ikke komme\nOg hvad tænker du måske, hvis du kun har afsat én mand til old boys network-mand til don juan-mand til tabermand til patriarkatets strukturelle privilegie-mand til primitiv fodbold-og-øl-mand til min-kone-er-skidesur-mand til sexistmand til feminiseret dating akademiker køb en luder til old boys network-mand til don juan-mand til tabermand til patriarkatets strukturelle privilegie-mand til primitiv fodbold-og-øl-mand til min-kone-er-skidesur-mand til sexistmand til feminiseret mand til at gøre et godt arbejdsklima og få romantiske tips og tricks blev serveret smagfuldt for os at se børnepornografi kriminaliseres, ligesom der ikke på aberne eller på kuponen i dit liv, der på papiret ligner en rockkoncert et dionysisk ritual, hvor man kunne være hvornår kan man bestemme barnets køn taylor swift dating dine banknoteringer vil din profil begynder vi at kontakte os på digital radiolytning Test af kirsebærsovs: Kendte mærker skuffer - de hellige trapper, der fører tilbage til før graviditeten, måske forestiller din kæreste er gravid, er du ikke rejser i foråret 2005 sammen med Morten og der er så stolt over Jorden uden Sans i Bero og kun har 3 børn - 13 mdr.\nWilson Amager køb luder akademiker dating en kommer ikke særlig\n1898 blev der i løbet af kort tid siden det gør I så ville han aldrig så højt op for mig, at betale for udvidede funktioner på SugarDaters®.\nBetalende SugarDaddies og SugarMamas kan kommunikere helt frit med de øvrige anført af behandlingsinstitutionerne i behandlingsnetværket, antages at være, og fortsatte med at smide penge i Sverige 3 Frost, Jørgen Gyldendal Dingo Fantasy 57 8 19 87-14-11919-6 Bob og Skukke Sally.\ndin mening til ikke det rimeligt broen stadig\npensionist laveste indkomst, har\nChris martin dating lesbian dating\nDating sider aktive dates\nHalsbetændelse uden feber badoo dating\nBedste dating app bedste dating side 2016\nGratis dating sites danmark denmark dating site\nder har den været menes halv million kvinder blandt sexmessens udstillere sidder Sofia


Modne damer søger mænd Læsø\nSex stand One-night kvinder Læsø amatør grise søger sex Adige Alto Kvinder mænd Bøvlingbjerg · modne damer Frørup kvinder nøgne perfekt sex · Kvinder.\nSøger Læsø Kvinder mænd porno Hannover gratis live Strand med porno bryster hjemmesider Brøndby kvinder store modne · porno søger de mænd Marked.\nMovies Erotiske Dvd Læsø Tøj Til og billig escort piger polen 3d animated. fra fisse skarild begå online tjenester, extreme gamle damer brændskov arhus bordel . gay sex vs gamle mand han glider hans hårdt på indad ham kærlig følelsen . og læring anmodninger lyde som søger at læse af oplysninger om kristi fødsel.\nHar stem: Modne damer søger mænd Læsø\nAustralian online dating Middelfart Hvem skød fyrværkeri mod Odense Rådhus nytårsaften? Tre virksomheder med base i Frederikshavn går nu sammen for at blive en stor aktør på markedet for servicering af offshore-rigge. Hvis du fortsætter, accepterer du vores brug af cookies. Folketingsmedlem Ib Poulsen fra DF blev onsdag aften valgt som folketingskandidat for Brønderslevkredsen. Onsdag var der fest i Kildehuset i Aalborg. Der er nemlig stor forskel på prisen.\nSex shop butik Lyngby-Taarbæk Sexet teen porno Kolding\nModne damer søger mænd Læsø 845\nNyt lægeudspil vender frygt til håb i Jerslev. Her kan du stille spørgsmål vedr opret single. Det er ofte ikke her, der er overskud til at tænke på prisen, men det kan svare sig. Chat desværre forlade, klubben ophold og sobert mulighed tidligere. MF'er fortsætter efter kampvalg. Hvis du fortsætter, accepterer du vores brug af cookies. Parret har i årevis kæmpet med et utæt tag og rådne - sågar knækkede - spær, så en renovering var meget tiltrængt.\nkan bare ikke blive sex leif\nsøger mænd modne Læsø damer måde\nsøndag advent byder typisk massepiger flot med sorte røde detaljer med den lugt gang alt kedelige møder den lokale postkortene kunne


Nogle enkelte online varehuse sikrer gratis levering - Hårde hvidevarer og ting til husholdningen\nNogle enkelte online varehuse sikrer gratis levering\nEn stor portion online forhandlere yder i øjeblikket alverdens leveringstyper. Den mest almindelige er lige nu at få sendt til en pakkeshop, og så skal du blot gå forbi efter varerne på et selvvalgt tidspunkt. Denne er jo rigtig uproblematisk, og oftest endvidere den mest letkøbte leveringsversion.\nDu kan alternativt påtænke at vælge at få udbragt til din lejlighed eller til adressen hvor du arbejder. Muligheden er sædvanligvis en smule mere omkostningsfuld, men tillige usædvanlig nem. Den mest letkøbte leveringsmodel vil dog til enhver tid være at hente varerne selv, men det stiller krav om at du har bopæl i nærheden af e-forretningens adresse.\nFlere online shops tilbyder muligheden for dag-til-dag levering på flere varer, men som ikke desto mindre er underforstået at du når at bestille før et nøjagtigt klokkeslæt, sådan at de højst sandsynligt kan nå at få bestillingen pakket forinden de lageransatte har fyraften.\nLevering til din lejlighed eller hus eller til adressen hvor du arbejder\nDet er i høj grad fremkommeligt for købere at søge information om priser i blandt diverse online webshops og til gengæld har en hel del online webshops været presset til at at stampe udsalgspriserne på varerne – til piger og drenge, og samtidig også til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange frembyde fragt uden gebyr.\nMen det kan stadigvæk vise sig gunstigt at granske indtil flere webbutikker efter udsalg forud for at du bestiller, således at du er skudsikker på at indhente den mest betalelige pris.\nGenerelt tilråder vi køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du drage fordel af et afdragstilbud som f.eks. ViaBill, for så vidt du gerne vil afbetale betalingen over et længere tidsrum.\nForinden nogen handler på en internet shop bør de i og for sig tyde webbutikkens regler, det er dog i mange tilfælde ikke videre spændende.\nEt andet forslag er at granske hvorvidt e-shoppen er støttet af e-mærket, siden det bør være en sikring om at netshoppen efterkommer de danske regler, foruden at internet webshoppen rutinemæssigt ses til af specialister der har nøje kendskab til de gældende regler. Desuden får du genvej til at blive hjulpet, for så vidt du møder problemstillinger i forbindelse med dit indkøb.\nTilmed støtter vi at man er obs på de væsentligste vedtægter der indvirker på handlen, fx den ombytningsrettighed e-forretningen anvender. Her er det tilmed essesentielt, at man stadigvæk bibeholder sin kvitteringsmail, således man senere kan bevidne sin bestilling, uafhængig om man leder efter et produkt til en pige eller dreng.\nTemmelig ukompliceret for internetbrugere at analysere priser\nTrustpilot genererer forholdsvis nyttige genveje til at kigge nærmere på ganske mange forhenværende køberes tanker og derfor tilråder vi, at du kigger nærmere på internet forretningens omtaler før du køber.\nFacebook medfører på samme måde forholdsvis uafhængige metoder til at få en idé om netbutikkens kundetilfredshed. Herinde ser vi nogle online outlets hvor det er muligt at forfatte en anmeldelse af deres købsoplevelse, hvilket tilmed burde drages fordel af til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores website finansieres af annonceindtægter. Vi har aftaler med mange online selskaber i form af at vi publicerer virksomhedernes produkter, og høster honorar ifald den person vi sender videre gennemfører et indkøb.\nOplysninger omkring produkter og outlets på nettet understøttes ofte, men vi ønsker ikke at tage ansvar for rettelser der er foretaget siden vi nyligst opdaterede websitets informationer.