»Hvis vi skriver under på, at de er makedonere, hvad er jeg så?« | Information\nOnsdag aften blev der afholdt demonstrationer i 23 byer over hele Grækenland mod en mulig aftale om navnet på den nordlige nabo, som vi i daglig tale kalder Makedonien. Den vigtigste – i hvert fald symbolsk – blev holdt i Pella, der var hovedstad i det oldgræske rige Makedonien og fødested for Alexander den Store.\nPELLA, GRÆKENLAND – »Det er meget simpelt: Hvilket sprog talte Alexander,« spørger Michalis Patsikas, der står for dagens demonstrationer i Pella, hovedstaden for antikkens Makedonien, og fødeby for Alexander den Store, der forenede de græske stammer og erobrede Perserriget. Han svarer selv:\n»Græsk! Antikkens Makedonien var et græsk rige,« fortsætter han. »Det slaviske folkefærd nord for os, der nu kalder sig makedonere, indvandrede først til Balkan et årtusinde senere.«\nOnsdag markerede indbyggere i Pella og 23 andre græske byer deres utilfredshed med, at der angiveligt skulle være en løsning på vej om navnet på den nordlige nabo, som vi i daglig tale kalder Makedonien, men som officielt hedder FYROM.\nMen for Michalis Patsikas og mange andre grækere er Makedonien en nordgræsk provins, og de har ikke til sinds at give navnet fra sig.\n»Politikerne tror, de kan presse det her igennem. At befolkningen er ligeglade. Men i dag viser vi, at vi ikke vil acceptere et kompromis,« siger Michalis Patsikas, der selv er en midaldrende landmand med en rolig og imødekommende fremtoning.\nHan er her fra provinsen og kalder sig selv makedoner. For ham vil det være som at opgive sin identitet, hvis man giver det eksjugoslaviske naboland lov til at kalde sig Makedonien.\nDen makedonske navnestrid begyndte i 1991, da Makedonien erklærede sig selvstændigt fra Jugoslavien. Men Grækenland forlangte, at det nye land måtte finde sig et andet navn, hvis de skulle anerkende landets selvstændighed.\nDa Makedonien omsider blev anerkendt af FN i 1993, var det under navnet Former Yugoslav Republic of Macedonia, FYROM. Det var ment som en midlertidig løsning.\nGrækenland og Makedonien har i flere omgange været tæt på at nå et kompromis. Senest i 2013 hvor kun ordstillingen adskilte de to lejre: Makedonien var villig til at kalde sig Upper Republic of Macedonia, mens Grækenland kun ville acceptere Republic of Upper Macedonia.\nKonflikten har medført, at Grækenland i alle disse år har nedlagt veto mod, at Makedonien kan blive optaget i internationale fællesskaber som EU og NATO.\nI sidste uge kom der så pludselig meldinger fra begge lande om, at forhandlingerne om et kompromis var nået til »den afsluttende fase«.\n»Det er et spørgsmål om dage,« sagde den makedonske premierminister, Zoran Zaev, på en pressekonference i hovedstaden Skopje.\nDette blev bakket op af den græske udenrigsminister, Nikos Kotzias, der mandag i denne uge sagde til græsk tv, at man er kommet frem til »et godt kompromis«, og at tiden er kommet til, at man tager valget mellem »det store ja eller det store nej«.\n»Min fornemmelse er, at vi inden for få dage vil overvinde problemerne,« sagde Kotzias og fortalte samtidig, at der er tre navne på bordet: New Macedonia, North Macedonia og Upper Macedonia.\nMens optimismen var til at spore hos repræsentanterne fra de to landes regeringer, så var befolkningens modtagelse dog mere kølig.\nI Skopje indtog tusinder af højrefløjsaktivister gaderne i protest. Og i landsbyen Pella på den anden side af grænsen er 2.000 mennesker samlet denne juniaften.\n»Hvad forventer regeringen, vi skal gøre? Ingenting? Bare acceptere dette forræderi,« spørger Pellas borgmester fra den opstillede scene.\n»Óxi, óxi,« svarer demonstranterne højlydt. »Nej, nej!«\n»Jeg taler på vegne af alle borgmestre på vores egn, når jeg siger dette: Makedonien er græsk,« siger borgmesteren.\nDen øredøvende jubel fra publikum taler sit tydelige sprog. Det nye navn må ikke indeholde ordet Makedonien.\nDet er ikke første gang, grækerne går på gaden med dette budskab. Da den græske regering tidligere på året meddelte, at man håbede at finde en løsning på navnestriden i løbet af foråret, førte det til massive demonstrationer i Athen og Thessaloniki, hvor op mod en halv million mennesker deltog.\nSelv om deltagelsen er noget lavere denne gang, så er tidspunktet endnu mere afgørende, for forhandlingsparterne håber, at en aftale kan komme på plads inden EU-topmødet den 28. juni og NATO-topmødet den 11. juli.\nStore dele af EU og USA ønsker, at Makedonien nu kan begynde sin indtræden i de internationale fællesskaber. Og spørger man nationalisterne, så er den græske regering mere optaget af at tilfredsstille udlandets behov end at varetage landets egne interesser.\n»De siger, de repræsenterer folket. Men de lytter ikke til befolkningen,« lyder det fra talerstolen, og igen bryder jublen ud i Pella.\n»Vi har ikke brug for udlandets hjælp. Vi beder ikke om nogens hjælp. Vi beder blot om retten til at beskytte os mod dem, der truer os.«\nSom dansker kan det være svært at forholde sig til, at et navn kan sætte så mange følelser i gang. Men man må forstå, at nationalisme fungerer på en anden måde på Balkan end i de vestlige lande, siger Dimitris Livanios, der er professor i historie ved Aristoteles Universitet i Thessaloniki, og har beskæftiget sig med det moderne Makedonien.\n»På Balkan skal nationer kunne bevise, at man historisk set altid har ejet det område, som man besidder i dag. Ellers er man ikke den retmæssige indehaver,« siger Dimitris Livanios.\n»Det er ikke noget, man ser i USA eller England eller i Danmark for den sags skyld – at historien bruges til at legitimere krav på territorier – men det er en holdning, som alle nationalistiske bevægelser på Balkan deler.«\nI Grækenland har den antikke historie været afgørende for at påvise ejerskabet over den græske provins Makedonien. Provinsen blev først en del af det moderne Grækenland i 1912, og selv om området i dag altovervejende er befolket af etniske grækere, så var det ikke tilfældet i begyndelsen af 1900-tallet. Dengang var området multietnisk – efter at have været en del af det muslimske Osmannerrige i næsten 500 år – med store grupper af muslimer, jøder, ortodokse slavere og en række andre folkeslag.\n»De etniske grækere udgjorde under 50 procent af befolkningen. Derfor var den antikke fortid vigtig for den græske nationalisme, for den kunne bruges til at sige: ’Vi var her først. Makedonien har altid været græsk – lige siden Alexander den Stores tid,’« siger Dimitris Livanios.\n»De græske nationalister frygter, at hvis man giver navnet Makedonien til Skopje, så vil det føre til, at vores nordlige naboer vil gøre krav på det græske Makedonien – og endda forsøge at ’tilbageerobre’ området engang i fremtiden.«\nTil spørgsmålet om hvorvidt denne frygt er berettiget, trækker Livanios på skulderne og svarer:\n»Det er det besværlige med frygt: Det er en illusorisk størrelse. I nationalisternes hoveder er frygten meget reel.«\nI Pella vil protestarrangøren Michalis Patsikas under ingen omstændigheder gå på kompromis. Ikke uden kamp i hvert fald.\n»Hvis politikerne gennemfører en aftale, vil vi blokere parlamentet og sørge for, at de ikke kan komme ud, før de trækker aftalen tilbage. Vi har intet andet valg,« siger Michalis Patsikas.\nOg hvor langt er han villig til at gå i kampen for sin sag? Vold? Oprør?\nEn lille ild tændes i den venlige landsmands øjne, og han svarer stoisk:\n»Vi har ingen røde stoplys.«\nDet er endnu usikkert, om aftalen kommer endeligt i hus, for modstanden i både Grækenland og republikken Makedonien er massiv. Flere gange før har man været tæt på en løsning, for blot at se forhandlingerne gå i hårdknude til sidst.\nMen så igen: Selv den gordiske knude blev i sidste ende løst. Med et sværdhug fra Alexander den Store.\n08. juni, 2018 - 22:03\nHold op med det pjat - løs det.\nOg så Alexander, der ødelagde den antikke orden med sit erobringspjat og bastardgræsk.\n09. juni, 2018 - 22:29\nGrækere har en begrundet frygt. Man skal ikke tror på hvad politiiker i verden eller andre siger. Hvad gælder det ejerskabet ( ved altid bebogelse) eller kontrakter for køb og salg. Jeg synes begge dele gælder stadig. Da europeere støttede et hjem i palestina til Jøderne var med til at skabe det problem i verden. Værre er gået til idet Israeler mener nu erobring giver ret til generobring..\n10. juni, 2018 - 01:44\njeg beklager, det skal være "beboelse"


Forrige premierefilmSan Andreas\nNæste premierefilmSkyggen af en helt\nFilmen har en humoristisk grundtone og er fortalt i et roligt tempo. Den indeholder enkelte lettere dramatiske scener, hvor voksne skændes højlydt, og også en scene, hvor nogle mennesker er på stoffer. Da disse scener er indlagt i den ellers roligt fortalte ramme, vurderes det, at filmen ikke vil kunne virke skræmmende på børn.\nI 'While We're Young' er ægteparret Josh og Cornelia er gået i stå i deres tilværelse. Alle deres venner har fået børn, og Josh, der er dokumentarist, befinder sig midt i en kunstnerisk krise.\nMen en dag møder de Darby og Jamie. Det unge hippe par får de dem til at mindes deres fortabte ungdom, og det etablerede par begynder at revurdere tilværelsen på ny.\n'While We're Young' er instrueret af Noah Baumbach, der med film som The Squid and the Whale og Frances Ha ofte fremstiller det moderne menneskes søgen efter identitet. Det eksistensielle og Woody Allen'ske tema kommer til live med Ben Stiller, Naomi Watts, Amanda Seyfried og Adam Driver på rollelisten. (copyright: kino.dk)\nPå sporet af den tabte ungdom\nVælg bedømmelseGive While We're Young 1/6Give While We're Young 2/6Give While We're Young 3/6Give While We're Young 4/6Give While We're Young 5/6Give While We're Young 6/6Fortryd bedømmelse\nSe et klip fra While We're Young\n"Noah Baumbach fyrer en byge af eksistentielle spørgsmål ud i biografsalen, og han blander de vigtige spørgsmål med en humor, hvor det er let at grine af sig selv. Også selvom ens identitet ikke præcis ligner karaktererne i filmen." (Jacob Wendt Jensen)\n"'While We're Young er skarp og til tider ganske sjov, men den er ikke så homogen og elegant som Baumbachs tidligere film. Mainstreamambitionerne koster." (Niels Lind Larsen)\n"[...] i stedet for som vanligt at være observant, charmerende og empatisk fremstår Baumbach her som en udleverende og lidt letkøbt satirisk sædeskildrer. Det klæder ham ikke." (Henrik Queitsch)\n"[...] ikke til at styre i sin strøm af bid og vid. Den minder i høj grad om en ung Woody Allen, hvor idéerne vælter til højre og venstre, og hvor der hele tiden er et skarpt satirisk øje på samtidens absurditeter." (Per Juul Carlsen)\n"Dialogen er rap og præcis, og bortset fra enkelte øjeblikke – hallucinogen-seancen – holder handlingen et rimeligt tempo. Personkarakteristikken er i orden, kun forekommer Ben Stiller mig for overgearet, for unuanceret til, at man kan fatte interesse, endsige sympati for figuren." (Johs. H. Christensen)\n"Den trang til opløftende at slå fast, at det er o.k. aldrig at finde (alders)hvile, er ikke særlig spændende - eller lige så velspillet som hele den komiske optakt. Men filmens komik fanger så til gengæld ungdomsfeticheringens selverkendte pinlighed, så man mærker sjælen værke." (Katrine Hornstrup Yde)\n"[...] en film, som primært gerne vil nusse begavet om en midaldrende selvfølelse." (Linea Maja Ernst)\nChristine 3 år siden\nVelspillet film med gode nuancer\nStor fan af Naomi Watts i denne rolle. Fantastisk og let-til-latter film, hvor man dog ikke slår sig selv på lårene af grin. Et perfekt "hverdagsdrama" hvor jeg kunne relatere til mange af tingene, lige fra de mere dybe spørgsmål til det at lave is på sin egen ismaskine hjemme i køkkenet ;-)\nAccept af alder.\nMoralen er under angreb.\nForskellig alder, forskellig moral. Det der var vigtigt igår, er det måske ikke imorgen.\nEt ægtepar, som anser sig selv som unge må erkende at tiden er inde til at gå til næste fase i deres liv. Men for at komme dertil må de se sig selv gennem andres øjne.\nFin eftertænksom film, hvor Stiller beviser at han også har nået en alder hvor de mere eftertænksomme roller klæder ham.\nGodt at se Ben Stiller i en alvorlig rolle, og skønt for en gangs skyld at se en film om utilpassede voksne - som en kontrast til de mange film om utilpassede teenagere.\nWhile We’re Young har to hovedtemaer. Der er selvfølgelig historien om ægteparret (Josh og Cornelia), der har nået en alder, hvor de ikke længere hører til de unge. Og da de heller ikke kan se sig selv som modne voksne med børn og bleer, så havner de midt imellem i ingenmandsland.\nDet andet hovedtema i filmen er om dokumentarfilmens tabte uskyld. Oprindeligt blev dokumentarfilmen betragtet som en rendyrket journalistisk skildring af virkligheden. Og denne tilgang holder Josh fast ved. Men hans nye unge venner (Darby og Jamie) har en lidt anden mening. Nogen gange er det bare nødvendigt at manipulere ”lidt” (ændret kronologi, rekonstruerede scener, falsk persongalleri mv.) for at kunne skabe en underholdende film, der kan fastholde publikum. Det er vel trods alt historien og budskabet, der er det vigtigste... Med to så forskellige tilgange til dokumentarfilm, må der nødvendigvis opstå konflikter. og især fordi Jamie og Darby ikke ligefrem spiller med åbne kort...\nDet udmønter sig i en både interessant og underholdende film. Forventer man derimod en typisk Ben Stiller komedie, så bliver man nok skuffet. While We’re Young er ikke en familiefilm, men kan klart anbefales til de fleste voksne.\nMht. temaet om dokumentarfilmens tabte uskyld, så har den svenske instruktør Ruben Östlund formuleret det således: ”Grænserne mellem dokumentarfilm og fiktion er så godt som forsvundet, men det gør ikke noget. Virkeligheden bliver nemlig mere sand, når den tilsættes virkemidler”.\nI sidste ende må vores hovedperson Josh erkende, at dokumentarfilm ikke er, hvad de har været - og at det er en naturlig proces. Tilsvarende må deres ægteskab også gå videre til næste fase: voksenlivet med ble og babyer. Og det er måske slet ikke så slemt endda.\nAggie 4 år siden\nJeg forstår ikke de dårlige anmeldelser af denne film. Det er ikke en falden på hale-komedie, som det lidt lyder til at andre biografgæster forventede.\nDet er en coming of age-film om et ægtepar i 40'erne der gennemgår en livskrise. Den er velspillet, og og castingen er rigtig fin. Både min søster og jeg var ret begejstrede for den.\nBirgitte P 5 år siden\nEn øv filmoplevelse\nJa, så fik vi da set denne film og brugte 2 kedelige timer på ingenting. Veninden og jeg var glade for at vi havde vundet billetterne og ikke betalt dem selv. Ben Stiller formår på intet tidspunkt at gøre filmen bare lidt sjov eller at løfte den fra at være andet end kedelig. Ja, en rigtig øv oplevelse.\n9No 5 år siden\nDet er dejligt at have en ny Noah Baumbach film med et godt cast, hvor især Adam Driver lyser frem i de komiske øjeblikke.\nEnormt ringe film\nVi var nødt til at forlade biografen efter 1 times gabende kedelig tidsfordriv.\nBen Stiller har aldrig skuffet så bravt før......\nAnden smutter på 7 dage ...\nDet er den tredje film jeg har set i år med Naomi Watts. Det startede genialt med “Birdman or (The Unexpected Virtue of Ignorance)”, som stadig er årets bedste film, fortsatte hæderligt med “St. Vincent” og er her midtvejs i året endt ud med “While We’re Young”, som hverken er særlig sjov eller særlig dramatisk, men bare er kedelig med kedelig på! Vi må håbe at Naomi Watts, som har en lang stribe film i pipe-linen, kun er ude en kortvarig nedtur i striben af ellers hæderlige film som hun har været med i. Selv Ben Stiller som normalt er rimeligt underholdende, formår ikke at gøre “While We’re Young” hverken sjov eller dramatisk.\nCornelia (Naomi Watts) og Josh (Ben Stiller) er barnløst par i fyrrerne. Et kedeligt par! De arbejder begge med at lave dokumentarfilm, hvilket, specielt for Josh, ikke går særlig godt. De møder et ungt par, Jamie (Adam Driver) og Darby (Amanda Seyfried), som også laver dokumentarfilm (gaaab). De to, umiddelbart umage par, begynder at hænge ud sammen, bliver venner, og en idé til en ny dokumentarfilm tager begynder at tage form. Cornelias far Ira (Peter Yarrow), som spiller en kendt dokumentarfilminstruktør (dobbelt-gaaab), bliver også blandet ind i planerne for den nye dokumentarfilm. Indholdet i denne nye dokumentarfilm, skal jeg forskåne jer fra at gå ind i her. Men tro mig, det er hverken særligt interessant eller relevant for handlingen i “While We’re Young”\nCornelia og Joshs forsøg på at være ung med de unge, bliver set skævt til af deres jævnaldrende venner, som netop er blevet forældre, og de fjerner sig langsomt fra hinanden. Efter at vi har sovset rundt i deres midtvejskrise i små halvanden time går det op for Josh, at den eneste grund til at Jamie og Darby ville være venner med ham og Cornelia var, at de ville stjæle Joshs idé til den nye dokumentarfilm samt at han vil benytte sig af Cornelias kendte instruktørfar. Det drama eller den komik som denne afsløring kunne have ført til, udebliver i det store hele. Også selv om der er lagt i ovnen til en større konfrontation under en dokumentarfestival (tredobbelt-gaaab) i New York, fiser det ud … og bliver til ingenting :( Det mest dramatiske ved episoden er, at Josh for at nå hen til festivalen i tide, må låne Darbys in-line skøjter, og må bevæge sig til festivalen på usikre ben. Woohoo, gang i den!\nJeg var ikke begejstret for “While We’re Young”, i fald du skulle være i tvivl\nSer super god ud!\nGlæder mig til at se den på det store lærred.


En række online outlets giver heldigvis et bredt udvalg af billige løsninger til levering til dewalt boremaskine. En af dem der er mest anvendt er nu om stunder at få leveret til et afhentningssted, fordi du dermed nemt kan hente de bestilte varer når du har lyst. Leveringsformen er altså særdeles simpel, og desuden tilmed den mest letkøbte fragttype.\nDu bør endvidere afveje for og imod at få pakken sendt hjem til din privatadresse eller ud til din arbejdsplads. Leveringstypen er beklageligvis et hak mere pebret, men samtidig rigtig smart med dewalt boremaskine online. Den mest letkøbte løsning til levering er unægtelig at hente varerne selv, hvilket afhænger af at du er lige ved online virksomhedens butikker, fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragttiden på dewalt boremaskine kan vise sig at være særdeles udslagsgivende forudsat du står og skal bruge ordren nu og her, og af den grund er det relativt afgørende at vi tjekker den anslåede leveringstid på dewalt boremaskine. Temmelig mange netshops i Danmark – for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus og Silvan – udlover billig levering på blot en enkelt hverdag på de fleste af deres varer online, men som trods alt er påkrævet at bestillingen placeres tidligere end et fastsat tidspunkt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få produktet ud af døren forud for at logistikmedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte internet varehuse frembyder gratis fragt på dewalt boremaskine online, men undertiden er det påkrævet at du aftager for en bestemt pris. Ellers burde man snuppe den mest prisbevidste type af levering, der gerne vil være at få fragtmanden til at bringe ordren til et afhentningssted.\nStørstedelen af kæder yder afhentning hvor man bestiller billig dewalt boremaskine derhjemme men afhenter i byggecenteret. For eksempel Stark, Davidsen, Silvan, Bygma, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Bauhaus og Jem og Fix. Byggecentrene giver fx afhentning af dewalt boremaskine i disse byer:\nHillerød, Charlottenlund, Ishøj, Åbyhøj, Sønderborg, Dragør, Thisted, Taastrup, Frederiksværk, Nyborg, Svendborg, Gentofte, Værløse, Herning, Haderslev, Aabenraa, Vejle, Brønshøj, Nykøbing Falster, Farum, Albertslund, Haslev, Varde, Horsens, Middelfart, Slagelse, Brabrand, Virum, Allerød, Hedensted, Ølstykke, Risskov, Nakskov, Hedehusene, Hobro, Rødovre, Tilst, Hvidovre, Kalundborg, Valby, Søborg, Nærum, Helsingør, Hjørring, Jyllinge, Ikast, Birkerød, Vallensbæk, Grenaa, Holstebro, Odder, Randers, Vanløse, Køge, Højbjerg, Vordingborg, Solrød Strand, Lystrup, Kolding, Gladsaxe, Tårnby, Korsør, Brøndby, Næstved, Struer, Stenløse, Silkeborg, Holbæk, Glostrup, Rønne, Skive, Kokkedal, Frederiksberg, Ringsted, Hørsholm, Odense, Rudersdal, Aarhus, Aalborg, Esbjerg, Lillerød, Ballerup, Roskilde, Lyngby, Greve, Viborg, Herlev, Brønderslev, København, Frederikssund, Frederikshavn, Fredericia, Nørresundby, og Skanderborg, .\nClick-and-collect af dewalt boremaskine er muligt i de fleste områder af landet: Jylland (Østjylland, Nordjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Vestjylland, Sydjylland, Midtjylland), Fyn (Østfyn, Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn) og Sjælland (Østsjælland, Lolland, Falster, Hovedstaden, Midtsjælland, Nordsjælland, Bornholm, Amager, Sydsjælland, Vestsjælland).\nNår vi kigger i statistikkerne er det klart, at online shoppere tit søger efter for eksempel køb dewalt boremaskine og dewalt boremaskine priser. Foruden dette oplever vi tit mennesker lede efter for eksempel dewalt boremaskine online, dewalt boremaskine tilbud og billig dewalt boremaskine, plus de udbredte byggemarkeder som Jem og Fix, 10-4, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, Bauhaus og Silvan.\nDet er jo ualmindeligt smertefrit for almindelige mennesker at finde de laveste priser på billige dewalt boremaskine online i blandt flere internet forretninger, og til gengæld har en lang række online forhandlere fundet det nødvendigt at tvinge prisen på dewalt boremaskine kolossalt, og ydermere byde på gratis fragt.\nTil gengæld kan det imidlertid blive indbringende at checke indtil flere webshops efter tilbud og rabatter på dewalt boremaskine online inden du færdiggør din shopping, sådan at man er sikker på at modtage den mest betalelige pris. Se ikke kun hos de store byggemarkeder som Bauhaus, Jem og Fix, Bygma, Stark, Silvan, Harald Nyborg, 10-4 og Davidsen.\nDu må dog huske på, at når en e-shop sælger billige dewalt boremaskine online på tilbud til en udsalgspris som kan virke ufattelig billig, bør det i nogle tilfælde være et faresignal om en fup internet shop. Shopping med kort er heldigvis inkluderet i en forordning, som begunstiger en overfor uoprigtige internet foretagender.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du drage fordel af en billig afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, når du vil godtgøre regningen på dewalt boremaskine senere. Det fås typisk hos niche netbutikker, men sjældent de store byggecentre som eksempelvis Harald Nyborg, 10-4, Silvan, Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg og Bygma.\nVed kig i søgedata står det markant, at internet shoppere typisk søger fx dewalt boremaskine priser og dewalt boremaskine online. Derudover oplever vi ofte folk søge for eksempel dewalt boremaskine tilbud, køb dewalt boremaskine og billig dewalt boremaskine.\nTrustpilot medfører egentlig troværdige chancer for at gennemgå en stor gruppe forhenværende forbrugeres ratings og derved anbefaler vi, at du betragter e-handlens bedømmelser inden du shopper billige dewalt boremaskine online.\nFacebook bringer dig ligeledes fuldkommen troværdige genveje til at få indblik i webbutikkens pålidelighed. Tilmed møder vi en del forhandlere på nettet som giver kunderne mulighed for at give en vurdering af virksomhedens service, som tillige bør bruges til afvejning af hvor glade kunderne er.\nInden nogen shopper billige dewalt boremaskine online i en webshop bør de uden tvivl granske butikkens regler, dog er det naturligvis ikke særlig spændende, i særdeleshed på de udbredte byggecentre som Davidsen, Stark, Silvan, Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Jem og Fix, Bygma og Harald Nyborg.\nEn anden mulighed kan være at undersøge hvorvidt online virksomheden er e-mærke godkendt, siden det skulle være en forsikring om at internet virksomheden efterlever de officielle regler, udover at e-forretningen tit efterses af eksperter som mestrer reglerne på området.\nDesuden tilbydes du genvej til at få assistance, hvis du forvoldes problemstillinger som følge af din bestilling af dewalt boremaskine. Tilsvarende kan det være til hjælp at du er klar over de mest vitale reglementer der indvirker på bestillingen af dewalt boremaskine online, eksempelvis den bytteret internet firmaet lover.\nI den sammenhæng er det tillige essesentielt, at man stadig gemmer ens kvitteringsmail, således man i fremtiden kan bevise bestillingen af dewalt boremaskine, uafhængig af om man har købt hos Silvan, Jem og Fix, Stark, Bygma, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Bauhaus eller 10-4.


Du kan nemt spare en god del af elforbruget i din bolig – til glæde for klimaet og din pengepung.\nFor - 1 + person i Lejlighed\nsr-ec-graph 0 1.000 2.000 3.000 4.000 5.000 6.000 7.000 kWh\nIndtast dit årlige forbrug i kWh\nEt gennemsnitsforbrug for en familie på tre personer i et énfamiliehus er 4.100 kWh. Bor du i lejlighed vil elforbruget ofte være lavere, da antal hårde hvidevarer typisk er færre end i et énfamiliehus.\nBruger du mere el end andre?\nBrug beregneren her til at se, hvor dit elforbrug ligger i forhold til andre. Vælg, hvor mange I bor i din husstand, hvilken type bolig I bor i, og indtast jeres årlige elforbrug. Så fortæller vi, hvor meget el andre husstande, som din, bruger i gennemsnit, og du kan se, om dit forbrug er højt eller lavt.\nVær opmærksom på, at beregneren ikke tager højde for, hvis du har elvarme. Du kan heller ikke sammenligne dit elforbrug i sommerhuset med andre lignende boliger.\nKilde: Tallene i beregneren er fra Dansk Energi\nHer er de 6 største elsyndere i din bolig\nHvor skal du sætte ind, hvis du vil skære toppen af elforbruget i boligen? Læs om de 6 steder i boligen, hvor der typisk er rigtig meget at spare.\nKøb de rigtige hårde hvidevarer, og brug dem på den rigtige måde. Så kan du spare flere tusinde om året på elregningen.\nDu kan sandsynligvis let spare 20 procent af dit elforbrug til belysning. Se, hvor du nemmest gør det – uden at det går ud over lyset.\nDu bruger sandsynligvis hundredevis af kroner om året på standby – uden at få noget ud af det. Se, hvordan du slipper af med det.\nMange oplever, at elforbruget i deres sommerhus er ret højt – især hvis de bruger det året rundt. Men ofte kan nogle få ændringer gøre en stor forskel. Vi har samlet de bedste råd til, hvordan du skruer ned for elforbruget i sommerhuset.


Ferielejlighed til 4 personer i London-Kensington and Chelsea | TUIvillas.com bolig-nr. 1127789\nLondon-Kensington and Chelsea, London, Storbritannien\nDenne ferielejlighed kan desværre ikke bookes for tiden. Søg i stedet efter alternativer i London-Kensington and Chelsea, i England eller i Storbritannien.\nDenne ferielejlighed ligger i London-Kensington and Chelsea. Stedet angives på landkortet. Der kan du også se, hvor denne ferielejlighed befinder sig. Uden ansvar: Det er alene boligpræsentationens beskrivende tekst og ferielejlighedens adresse i rejsedokumenterne der er gældende.\nDenne ferielejlighed formidles på vegne af City Relay LTD, en produktpartner fra London (Storbritannien), som vi har samarbejdet med siden 2013. Sikker og gebyrfri betaling via Wolters Reisen GmbH: Vi tager imod din betaling og videresender den til den respektive udbyder.\nDenne ferielejlighed er blevet udbudt via os siden den 23-12-2015.\nAlle tilbudi Storbritannien England London-Kensington and Chelsea


Foredrag • Vejleder Christina Drachmann\nSamarbejde med dit barns dagstilbud\nPædagogisk vejledning og supervision\nDet kan foregå fysisk ved fremmøde hos jer eller online\nBook et oplæg eller foredrag til jeres målgruppe med et pædagogisk eller børne- og/eller familieorienteret indhold.\n1,5 – 2,5 time\nAlle oplæg indeholder både teori og inspiration med hverdags- og praksisnære tips og ideer, som vil skabe refleksion og styrke de bedst mulige udviklingsbetingelser for samspil med både børn, forældre og hinanden.\nDer indgår også altid små øvelser eller reflekterende samtaler undervejs.\nKonflikter i børnefamilien\nJeg arbejder til dagligt med mange familier og institutioner omkring konflikthåndtering – hvordan vi skal forstå vores konflikter, hvordan vi reducerer dem og hvordan vi håndtere dem, således at de gør os klogere frem for at dræne os.\nDet er min klare overbevisning at vores konflikter ikke handler om at der er noget galt med jer som forældre eller jeres børn der er noget galt med – udfordringen er måden vi forholder os til konflikterne på. Hvordan vi forholder os til vores børns adfærd og følelsesmæssige reaktioner. Kom med til en spændende aften – hvor jeg vil gøre mit bedste til at klæde jeres forældre på endnu mere på til at forstå jeres konflikter og hvordan I kan håndtere dem.\nStyrk samarbejdet mellem dagtilbud og forældre\nHvordan sikre vi et samarbejde som altid har barnets trivsel og udvikling for øje? Hvordan skaber I en professionel og tillidsskabende tilgang til forældre, der stimulerer en lyst og motivation hos forældrene til at samarbejde med jer om deres børn?\nJeg inddrager viden fra nyeste forskning, samspilselementer fra Marte Meo og konflikthåndteringsprincipper fra Low Arousal metoden, således at det pædagogiske personale er klædt godt på i samarbejdet med forældrene. Oplægget afholdes også for forældre hvor det er tilpasset dem som målgruppe.\nErstat indkøring med tilknytningsproces\nNyeste forskning viser at vi skal have langt mere fokus på barnets tilknytning til det pædagogiske personale og samarbejdet med forældrene. Foredraget her handler om hvordan I som fagpersonale kan understøtte børns tilknytning i overgangen fra barsel til vuggestue, fra vuggestue til børnehave eller fra børnehave til SFO/skole.\nVi skal både tale om tilknytningsteorien i praksis med hjem fra Marte Meo metoden, reaktionsmønstre samt regulering af børns nervesystemer og hvordan vi understøtter deres følelsesmæssige og sociale udvikling og kompetencer.\nGiv børnene en god og tryg start i SFO og skole\nHvordan styrker vi opstarten for alle de nye børn? Hvordan støtter vi dem i at skabe trygge relationer til de andre børn og ikke mindst jer som pædagogisk personale. Hvordan får vi udnyttet tiden bedst til at få styrket dit børn, hvis sociale kompetencer og følelsesmæssige udvikling har brug for et ekstra fokus?\nHvordan håndterer vi konflikter mellem børnene, uden at gøre dem forkerte eller får placeret skyld? Og hvordan får vi et tillidsfuldt og konstruktivt samarbejde med forældrene fra start? Hvilke gode erfaringer har I allerede som I ønsker at viderefører? Alt dette vil jeg hjælpe jer med at blive klogere på ved dette oplæg.\nSådan styrker I børns følelsesmæssige og sociale udvikling\nHvordan skal vi forstå de forskellige følelsesmæssige reaktioner børn udviser på forskellig vis? Hvad gør det ved os, når børn reagerer følelsesmæssigt? Og HVORDAN hjælper vi børn med deres følelser og samtidig understøtter deres følelsesmæssige udvikling?\nVi ved børns sociale udvikling er vigtig. men hvorfor? Hvordan understøtter vi børns sociale kompetencer og deres interaktion med hinanden? Hvor og hvordan placerer du dig som voksen, når du skal støtte børns sociale samspil?\nForedrag fra 4.000 DKK\nDe voksnes arbejdsglæde, relationskompetence, faglighed og engagement er afgørende for børns trivsel og udvikling\nKontakt mig for at få en uforpligtende samtale


Økonomer: Vækstpakke virker først om mange år - Avisen.dk\nØkonomer: Vækstpakke virker først om mange år\nThornings planer har lange udsigter. (Foto: Foto: FALS SIMON Polfoto)\nRegeringen er ved at forberede nye økonomiske tiltag. Men det kan tage lang tid, før effekten slår igennem.\n30. december 2013 08:08\nVækstpakker skal normalt sparke gang i økonomien her og nu.\nMen sådan kommer det ikke til at gå, hvis de vækstinitiativer, som statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) har bebudet, at regeringen vil præsentere i foråret, alene bygger på Produktivitetskommissionens politikforslag.\nDet vurderer en økonomiprofessor og en cheføkonom over for Information.\nBo Sandemann Rasmussen, der er økonomiprofessor ved Aarhus Universitet, kalder det "usandsynligt", at man vil kunne spore en væksteffekt ved at gennemføre kommissionens forslag inden for de næste to år.\n- Der er næppe mange af de ting, Produktivitetskommissionen anbefaler, der kan gennemføres og få en effekt på kort sigt, siger Bo Sandemann Rasmussen.\n- Det er ikke noget, de vil kunne bruge i en valgkamp om halvandet år. Det tager længere tid, før det slår igennem, siger han til Information.\nDen opfattelse deles af Danske Banks cheføkonom, Steen Bocian.\n- Det vil være meget få af de ting, der kommer fra Produktivitetskommissionen, der kan mærkes inden for et år eller halvandet eller hvor lang tid, der nu er til næste valg, siger han.\nHelle Thorning- Schmidt har brugt juledagene på at annoncere, at regeringen forbereder en vækstpakke, der skal lanceres, når Produktivitetskommissionen i foråret har udgivet sin endelige rapport med anbefalinger til, hvordan produktiviteten kan løftes.\n- Nu skal vi videre og gøre Danmark endnu mere klar til det opsving, der kommer. Noget af det første, som vi skal i gang med i det nye år, bliver nye vækstinitiativer, sagde statsministeren forleden til Jyllands-Posten\nHun pegede som det eneste konkrete element i vækstpakken på Produktivitetskommissionens anbefalinger.\n- Nu skal vi have lov til at læse Produktivitetskommissionens rapport, og så kommer der nye vækstinitiativer på baggrund af det, sagde statsministeren.


Hvornår skal man operere for blindtarmsbetændelse?\nForside ›Afdelinger og klinikker›Mave-, Tarm- og Leversygdomme, Afdeling for›Aktuelt›Hvornår skal man operere for blindtarmsbetændelse?\nBeslutningen om operation for blindtarmsbetændelse er vanskeligere, end de fleste tror. Der er ingen blodprøver eller skanninger, som entydigt kan sige, om man har blindtarmsbetændelse eller ej.\nDen bedste måde at stille diagnosen blindtarmsbetændelse er ved at lade en erfaren kirurg trykke patienten på maven og mærke efter ømhed og reaktion fra bughinden. Dette kræver mange års erfaring, og selvom den praktiserende læge eller vagtlægen kan være meget rutineret, så ser den vagthavende kirurg typisk betydeligt flere af denne type patienter, end man gør i primærsektoren.\nErfaringsgrundlaget hos den vagthavende kirurg er derfor en del højere end hos læger tilhørende andre specialer. Hvis kirurgen er i tvivl om diagnosen (ved at trykke patienten på maven), vil han/hun typisk komme igen efter nogle timer og undersøge patienten igen.\nHvis ømheden og reaktionen har udviklet sig, kan det være et tegn på blindtarmsbetændelse. Med denne form for diagnostik er det selvsagt umuligt at ramme rigtigt i 100 % af tilfældene, dvs. at der altid vil være enkelte patienter, som opereres for blindtarmsbetændelse, hvor de alligevel ikke har det, og også det modsatte, nemlig at operationen udskydes længe, så man ved operationen finder, at blindtarmen er perforeret.\nAfdelingen går meget op i at give patienterne den rigtige behandling, og vi diskuterer alle tvivlstilfælde og tager dette meget alvorligt. Det er dog meget vigtigt at understrege, at en operation i sig selv ikke er ufarlig, og det er derfor vigtigt ikke bare at operere på mindste mistanke, men der skal være de rigtige tegn tilstede. En operation kan medføre risiko for f.eks. infektioner og sårbrok, og det er derfor i patientens interesse ikke at blive opereret unødvendigt.\nPubliceringsdato: 17-07-2018 11:18


Hjemmebagte krydderboller | Eponas dagbog\n2. april 2018 23. oktober 2016 Af Anja\nHjemmebagte krydderboller med smør og marmelade søndag morgen er godt. Rigtig godt! De smager bare bedre end de færdigkøbte. Som ekstra gevinst, breder duften af hjemmebag med kardemomme sig i hele huset. Dét alene, er næsten grund nok til at bage dem!\nDejen kan sagtens laves aftenen før og sættes i køleskabet. Alternativt kan bollerne bages dagen før – flækkes og smides på brødristeren eller i ovnen, når man vil spise dem.\nBollerne her, har jeg bagt med kærnemælk. Det giver en mere lækker og luftig bolle end bagening med mælk. Har man kun almindelig mælk i huset kan de selvfølgelig bages med det. Putter man alligevel de flækkede boller på brødristeren betyder det heller ikke alverden.\nVille bare slå et slag for bagning med kærnemælk i al almindelighed, det gør altså noget godt for bagværk.\nSmelt smørret for svag varme i en lille gryde, hæld det derefter i en skål. Tilsæt kærnemælk – mærk lige på smør/kærnemælksblandingen, at den ikke er for varm inden gæren røres ud deri. Rør æg og krydderier i blandingen og derefter melet lidt ad gangen.\nDejen må meget gerne være lidt klistret inden den stilles til hævning. “Jo mere mel, jo mere tørt bliver bagværket” sagde min mormor altid. Den regel har jeg altid brugt, så kan man arbejde med at dejen er lidt klistret, er det absolut en fordel.


Oplevelsesdag på Ullits Skole - FOTOS\nULLITS: I dag stod i oplevelsernes tegn på Ullits Skole.\nMellemtrinnet blev på skolen for at bygge hytter ud af rafter og grene. Der måtte kun bruges naturens materialer til at bygge hytterne. Mos blev brugt som isoleringsmateriale. Presenninger blev lagt som tag. For at få det hele til at holde sammen, blev der brugt snor. Der blev også lavet bål mad - grønsager, pølser blev kogt over bålet, så der kom en dejlig suppe. Det blev til en rigtig dejlig oplevelse med solskin.\nDe yngste steg på cyklerne for at cykle til stranden ved Dollerup. Hjulene var ikke store og det var koldt fra starten. Men frem kom de. De var rigtig seje til at cykle. Da de nåede til fjorden, gik det ikke lang tid før de første børn var våde, så der blev mange plastikposer i gummistøvlerne. Der blev fisket efter små fisk og bygget dæmninger så fangsten kunne holdes inde. Hjemmefra var der blevet fabrikeret vandkikkerter, så de kunne se, hvad der skete nede i vandet.\nDagen gik rigtig hurtigt. Der var jo også en masse bakker, som man skulle op og ned ad utallige gange. Stiv vind på hjemturen, men det blev igen klaret rigtig flot.


Corona-frygt - En personlig beretning - UngTerapi\nCorona-frygt – En personlig beretning\nCorona og frygt\nEn personlig beretning af psykolog Maja Vain Gilbert\n”Hoster du ik’ lidt voldsomt?!”\nInden for den seneste uge, er jeg 3 gange nervøst blevet spurgt, om jeg ik’ hoster lidt voldsomt, efterfulgt af usikre blikke og en ængstelighed så tyk, at den kunne skæres igennem luften.\nJeg har altid – siden jeg kan huske – kunne frembringe tørre, kighoste-lydende anfald, når noget forstyrrede mig i halsen. Men aldrig før har jeg tænkt over det, og tilmed endda skammet mig over det, eftersom jeg den seneste uge har gjort et dusin mennesker omkring mig overordentlige nervøse for deres arme skæbner.\nJeg indrømmer det blankt: Jeg er fanme også blevet taget på sengen af alt det her. Marts måned anno 2020 har udviklet sig til lidt af en surrealistisk film, og det er som om, at situationen udvikler sig hver dag. Jeg har helt klart været én af de rolige – nok ignorante – typer, der har gået og fortalt gud og hver mand, at ”det her, er nok liidt hysterisk”.\nMen det har nok i høj grad handlet om min egen manglende kapacitet til at forstå, hvad der egentligt foregik i verden omkring mig (ser sjældent nyhederne), en konstatering af at ingen jeg kendte var blevet syge, og simpelthen min manglende matematiske evner indenfor eksponentielkurver.\nLæs også mine artikler + videoer til unge om corona på DR’s hjemmeside\nÆngsteligheden breder sig\nMen jo mere jeg læser, jo mere går det op for mig. Og det er som om, at der er sket noget helt ufatteligt med alle omkring mig inden for de sidste 5 dage. Alvoren står malet i alles ansigter, der lige holder sig på afstand, når man passerer dem på fortovet. Hvis man altså bevæger sig ud. This is serious shit.\nDet er dog stadig virkelig svært for mig at vide hvordan jeg skal forholde mig til corona-frygten. For på den ene side, skinner solen på denne smukke dag, og intet lader til at være forandret, og på den anden side er alt forandret lige nu. Men det er som om, at min hjerne ikke helt har lyst til at forholde sig til det.\nOg så i går ramte det mig nu alligevel. For ud over at mine næste 2 uger (i hvert fald) går på at passe en 2 og 3 årig, skal jeg om 4 uger føde et barn igen… Tillykke til mig! Pludselig slog det mig, at det måske også kan blive en meget anderledes affære, og nok ikke for det gode.\nMen jeg kan ikke rigtig holde til at bevæge mig ned af de boldgader pt. For afmagten vælter ind over mig, og katastrofe-fabrikken står på spring for at accelerere i mit indre. Så hvad gør jeg i stedet? Jeg er nødt til mentalt at flygte lidt, fokusere på andre ting. Dette er heldigvis okay let, når mine børn efter 30 min. allerede har fyldt over 70 kvm. op med skrigfarvet, larmende legetøj, jeg konstant falder over.\nMin lunte er dog for tiden ret kort, jeg er i dårligt humør, og nervøsiteten sidder i kroppen, som en ulmen i brystet, selv det smukke solskin ikke kan varme bort. For det er satme ubehageligt at være i en situation, hvor man ikke ved, hvad fremtiden bringer.\nOg det var så her jeg tænkte, at jeg måtte få det her ud til andre. Selvom det normalt er mig, der hjælper andre med deres angsttanker, så nytter det ikke noget at bevare poker-fjæset i denne situation. Hvis ikke vi kan indrømme over for hinanden, at vi mentalt føler os pressede, så har vi lidt et dobbelt-tab. Vi SKAL simpelthen lukke hinanden ind, og lufte ud nu. For ud over, at situationen hele tiden spidser til lige nu, sidder de fleste af os derhjemme og kukkelurer. Og det er lige præcis under disse omstændigheder, at katastrofetænkninger får sine allerbedste vilkår for at eksplodere, hvis ikke vi lukker dem ud af vores indre spejlkammer, og får dem drøftet med andre.\nJo, der er en chance for at andre spejler det samme tilbage til os, men i de fleste tilfælde, vil det være lettende for os at få lukket dampen ud. Vi har brug for hinanden til at støtte os op af. Vi har brug for nye perspektiver. Ny energi, der kan få os ud af de negative spiraler.\nJeg ved at der er mange, der tænker at det vil være pinligt at give udtryk for en angst, hvis det så viser sig ikke at ”blive til noget”. Man vil ikke være den, der efterfølgende bliver set på som en bangebuks. Denne her følelse af skam over for egne instinktive angstreaktioner (for det er nemlig instinktivt), og en frygt for at tabe ansigt, sidder utroligt stærkt i os alle. Ingen vil være kujoner. Jeg tror sågar at det er det, der driver mange af verdens statsledere til ignorans og handlingslammelse, til trods for at himlen skriger på, at de skal gøre noget NU. I det tilfælde er vi ekstremt heldige, at vi har en statsleder, som Mette Frederiksen, der kan handle, når det er nødvendigt.\nMette Frederiksen lukker Danmark ned d. 11. marts 2020. Foto: Martin Sylvest/Ritzau Scanpix\nDen naturlige angst\nFølelser af angst og usikkerhed ligger fuldstændig naturligt hos os. Angst er den ældste og mest kraftfulde følelse i alle levende væsner, og er grundlæggende for vores overlevelse. I en verden, hvor vi er vant til at have kontrol over stort set alt, er det derfor ikke spor mærkeligt, at mange nu sidder med en ret så nervøs mave. Det er ikke skamfuldt, og du er ikke en bangebuks. Tværtimod reagerer du på, at noget ikke er som det plejer, og at der lurer nogle potentielle farer ude i horisonten.\nDet er de ængstelige mennesker, der er bedst til at tage sig de nødvendige forholdsregler, og reagerer først i krisesituationer – nøjagtigt som angstfølelsen SKAL gøre. Det er derfor vi har den.\nMen den må ikke løbe løbsk. Den må ikke udvikle sig til en regulær mental krisetilstand, hvor angsten lammer os, og vi ikke kan fokusere på andet. Og det er en af de mange grunde til, at der er rigtig godt at tale med andre om sine bekymringer. For vores hjerner er, som sagt, designet som et indre spejlkammer, der har svært ved at undslippe sine egne tankemønstre – særligt når der ligger stærke følelser bag. Vi er nemlig ikke primært rationelt tænkende individer, men først og fremmest følende mennesker.\nDet er okay at være bange. Det er de fleste af os. Accepterer vi den i os selv, er det straks nemmere, at åbne op over for andre.\nCorona-frygt: Om dumdristig frygtløshed\nSom ungdomspsykologer er vi på klinikken også kommet i forbindelse med mange unge, der reagerer på en lidt anderledes måde. Reaktionen kan siges at være i den anden ende af spektret, end ængsteligheden, hvor følelsen af frygtløshed og en skeptisk holdning præger adfærden.\nDet her er også en måde at håndtere angsten på. At benægte en fare og ”holde hovedet koldt” er en måde vi forsøger at holde os ude af angstens klamme greb. For dybt inde, er vi rigtig bange for at blive overfaldet af den, hvis vi først lader den komme ind.\nDerfor ignorerer vi enten nyhederne, taler kun med andre skeptikere, overgiver os til udelængslen, og fortæller os selv, at vi er de fornuftige. Men det her er også en meget ensom og isolerende taktik, som hvis man sidder alene med angstfølelsen, fordi den grundlæggende set baserer sig på at tage afstand fra resten af samfundet. Jo mere man insisterer på sin kontra-adfærd, jo mere ”dem og os” bliver det.\nJeg tror, at denne skepsis over for regeringens anbefalinger først og fremmest findes i befolkningsgrupper, der i mindre grad identificerer sig med kollektivet. Tanken ”ja, det gælder måske for andre, men ikke for mig”, udspringer af en manglende genkendelse i andre, og/eller forståelse for at man også er vigtig for fællesskabet.\nMen det er du – tvivl aldrig på det.\nSå til alle jer, der måske ikke helt kan tage nuværende situation seriøst: Du er tilgivet. Det er også en ganske naturlig reaktion på de usikre tider, vi pt lever i. Men tænk lige over det med, at du nok også bange for at blive bange, og hold dig hjemme, tak!\nOg til alle jer andre: Vi får ikke noget ud af at hate på hinanden, så drop det.\nPsst… hør RadioPsykologernes Corona-Special episode her\nLyt i din podcast-app –>\nVi er forbundne – om vi vil det eller ej\nNår vi bliver truet på vores eksistens, hvad end det er gennem sygdom, økonomi, fremtidsudsigter (læg mærke til, at vi her har det hele på én gang), kommer vi meget hurtigt ud i ekstreme tankegange og overtænkning. Og disse fænomener er rigtig svære at komme ud af, hvis ikke vi bruger hinanden til små ”realitetstjeks” – er det nu helt realistisk, at det vil gå så galt?\nVi må ikke være bange for, at det at vi sætter ord på vores følelser, gør dem værre. For de er der i forvejen. Tværtimod hjælper det ekstremt meget at få dem ud i det åbne – det ved vi fra forskningen. For så kan vi forholde os til dem, vi kan vende og dreje dem med andre, og få talt vores katastrofetanker igennem. Det her skaber en kæmpe lettelse, i stedet for at vi alle skal sidde i det skjulte, og lade os om at vi er cool.\nDerfor: Brug hinanden, ræk ud, søg hjælp – dog måske denne gang over facetime ?\nAlt det her får mig til at tænke på vores dybe afhængighed af hinanden. Ja, vi fødes og dør alene, men i hele den mellemliggende periode er satme spundet ind i hinanden på kryds og tværs. Og det er måske det ret poetiske omkring Corona-virussen. Den viser virkelig, hvordan vi konstant berør hinandens liv uden vores fjerneste anelse. Ved bare at passere et menneske, har vi sat et aftryk på hinandens liv. Dette har altid gjort sig gældende – det er bare blevet meget tydeligere med den nuværende pandemi.\nVores ubønhørlige forbundethed til hinanden, skræmmer de fleste. Vi er jo vokset op med, at vi selv kan styre vores egne skæbner, og her står vi, og er afhængige af om hvorvidt nemlig-manden har sprittet hænder! Vi bryder os ikke om det.\nSet fra den anden side, er der intet så smukt som denne samhørighed. For vi kan også kun overvinde pandemien sammen. Vi kan holde modet hos hinanden oppe, låne hinanden håndsprit, holde os til vores normale toiletpapir-indkøb, og melde os som frivillige.\nOg vi kan blive hjemme, så vi ikke smitter vores forældre og syge familiemedlemmer.\nJeg tror fuldt og holdent på, at solidariteten iblandt os er stærk nok til, at vi kan bestige dette bjerg. Og erkendelsen af dette fylder mig med kærlighed til mennesket og meningsfuldhed med livet. Det er da fuldstændigt enestående at være vidne til, hvordan mennesker på trods af alt, kan og vil stå sammen. Så glem lige for et sekund de få brodne kar.\nLæs også: Om Corona og Angst >\nMen ahh – det her er jo en pokkers svær situation! For vi ved jo ikke, hvordan det vil se ud. Følger vi med i nyhederne (de fleste af os har nok været inde på dr.dk 20 gange, inden kl. er 12), så er der al grund til at lade katastrofescenarierne få fuld gas. Man skal ikke se langt efter dystopiske artikler, der fremskriver de vilde tal, vi allerede i forvejen ikke kan forholde os til.\nJeg tror at ham gutten fra ”Lægens Bord” vidst på tv sagde, at han da ikke kunne forstå at folk skulle panikke nu. “Der var jo ikke så mange hospitalsindlagte lige nu, som der nok vil komme i fremtiden…” Øhm – det var måske ikke noget der fik angsten til at lægge sig i undertegnede…\nOg det er her jeg tænker, at ting kommer så meget ud af kontrol for os, at vi er nødt til at trække os tilbage, og fokusere på alt det vi rent faktisk godt kan kontrollere. Disse tider viser os nemlig noget rigtig vigtigt omkring den menneskelige eksistens: vi har ALDRIG kunne kontrollere så meget, som vi egentligt har gået og troet. Vores liv ER skrøbelige. Vores eksistens styres af tilfældigheder.\nOg nej, det her er ikke lette tanker at fordøje, men ikke desto mindre noget, vi alle bør gøre os overvejelser omkring netop nu. Vi leder nemlig febrilsk efter trygge holdepunkter, der dog hele tiden smuldrer. For vi kan ikke vide noget, og den nærmeste fremtid er ikke særlig sikker lige nu.\nSå i stedet for at gå i panik over, at der muligvis ikke vil være plads til mig på hospitalet, når min baby midt i alt det her melder sin ankomst, er jeg nødt til at fokusere på hvad jeg rent faktisk har kontrol over. Og det er min egen reaktion. Jeg er nødt til at være så pragmatisk som muligt, og have tillid til at alt nok skal gå.\nFor det er helt sikkert, at begynder jeg først febrilsk at insistere på et stabilt fodfæste i alt det her, enten ved kontant at se nyhederne, forestille mig worse-case-scenarios, forberede mig på alt muligt skidt hele tiden, vil jeg personligt meget hurtigt nå min egen mentale grænse. Måske det er mig, der er skrøbelig, men det kan jeg altså ikke håndtere i ret lang tid.\nOg nej, det er ikke fordi man ikke skal være smart og træffe sine forholdsregler. Jeg er da godt klar over, at jeg er nødt til at vide, at tingene kan blive anderledes, end jeg havde håbet på. Men hvordan, aner jeg ikke. Og så længe jeg ikke får klare meldinger fra sundhedsmyndighederne (som heller ikke vil komme), så vil jeg gøre hvad jeg kan for ikke at tage rejsen derhen i mine tanker. For det nytter ikke noget lige nu.\nOne word: Tillid\nI stedet er jeg af den klare overbevisning, at vi alle er nødt til at finde vores evner til tillid frem. Om det er en tillid til sundhedsvæsnet, moder jord, gud eller ens egen skæbne, det er ret ligegyldigt. Det er bare tillid. For vi kan simpelthen ikke gøre særlig meget andet.\nNår vi træffer valget at reagere på usikkerhed og angst med en standhaftig tillid, befrier vi os selv fra opslidende katastrofetanker og konstante opdateringer på dr.dk. Når vi minder os selv om, at det at være menneske altid har været usikkert, men at det også er det smukke ved det, kan vi pludselig fokusere på det, vi gerne vil fylde vores tid med. Pludselig letter tågen – måske bare for et øjeblik – men vi får mulighed for at få det bedste ud af tiden, inden for husets fire vægge.\nJa, vi bliver hele tiden mindet om, at der er en alvor i luften, og at det her ikke er for børn (heldigvis ser det ud til, at børn ikke rammes hårdt). Vi vil med jævne mellemrum i løbet af dagen, blive ramt af nervøsiteten i maven. Men hvis vi gør hvad vi kan, for at guide os selv tilbage til tilliden, kan vi med al sandsynlighed, holde os selv på et psykisk stabilt niveau. Det her er ikke det samme som ignorans, det er tværtimod en dyb forholden sig til det grundlæggende i den menneskelige eksistens, og en utrolig fornuftig skelnen mellem hvad vi rent faktisk KAN gøre i nutiden, til hvad vi intet ved om i fremtiden.\nHvis vi kan møde verden med mere ro, bliver det også muligt for os at gøre det, der er nødvendigt for os, når det kræves af os. Jeg vil i hvert fald forsøge at fokusere på, at Herlev Hospital vil have ressourcer til mig, som til alle andre med behov, og i mellemtiden bruge min tankekapacitet et bedre sted.\nSå lad os stå sammen om det, at være menneske i denne usikre tid, og passe ekstra godt på hinanden derude!\nMaja Vain Gilbert\nMaja Vain Gilbert2021-02-08T10:46:35+01:00


Dessert: Solbær med hvid chokolade, rugbrød og hasselnødder - GastroFun.dk\nDessert: Solbær med hvid chokolade, rugbrød og hasselnødder\nMUUSMANN FORLAG | 30. november 2021\nLækker dessert med solbærsorbet, karamelliserede hasselnødder, solbærgelé, solbærmarengs, rugbrød og krystalliseret hvid chokolade.\nVi har opskriften fra bogen: “Min dessertbog – Historie, håndværk og passion“, hvor forfatterne Casper Sundin og Helle Brønnum Carlsen skriver følgende om opskriften:\n“En god gammeldags rugbrødslagkage. Det var første tanke, da vi lavede retten på Søllerød Kro. Dette er min egen fortolkning af Søllerøds klassiker.”\nKeyword: Bær, Chokolade, Dessert, Gæstemad, Nytår, rugbrød, Sødt\nForfatter: Casper Sundin & Helle Brønnum Carlsen\n1 liter Solbærpuré\n170 gram Vand\n95 gram Glukose\n2 blade Gelatine Husblas\n100 gram Hasselnødder fra Piemonte, uden hinde\n100 gram Sukker økologisk\n1 liter Solbærsaft gerne af friske, lokale solbær\n10 gram Citras Sodium citrat, surhedsregulerende\n14 gram Gellan\n100 gram Pasteuserede æggehvider\n100 gram Solbærpuré\n1 stk. Rugbrød rigtig godt rugbrød med masser af sødme, bitterhed og fylde\nHvid chokolade yoghurt ganache\n88 gram Yoghurt drænet\n125 gram Hvid chokolade 35 %\n50 gram Fløde 38 %\n1 potte Lilla biblomme\n150 gram Hvid chokolade 35 %\nLun solbærpuré, vand, sukker og glukose, til sukkeret er opløst. Udblød imens gelatinen i koldt vand. Rør den udblødte gelatine i massen, og rør det homogent. Kør solbærsorbeten på en ismaskine, og gør det gerne et par timer i forvejen, så den har tid til at sætte sig godt i fryseren.\nKom hasselnødder, vand og sukker i en gryde – vælg en gryde, som hverken er for stor eller for lille. Hvis gryden er for stor, fordamper væsken for hurtigt, og hvis den er for lille, fordamper væsken for langsomt. Så vælg en gryde, der passer til, og som gør, at nødderne kan ligge i ét lag.\nI starten af processen koges indholdet ved jævn varme, og der røres kun i gryden, hvis du ser, at nødderne brænder i bunden. Når boblerne og sukkerlagen begynder at tykne, kan du stille og roligt røre i gryden og undgå, at tingene brænder på. Men du skal ikke røre for meget, da du så vil røre vandet og nødderne sammen – og så ender det med at brænde, inden det er færdigt.\nHerefter skal du holde øje med nødderne næsten konstant. Nu burde væsken være tilpas fordampet, og der dannes et tørt pulver i bunden af gryden – det pulver, skal du karamellisere og coate nødderne i. Så fortsæt på samme temperatur som før, og vær tålmodig. Du kan se, at pulveret stille og roligt smelter og danner en karamel – når det sker, kan du røre i gryden og sørge for at komme godt rundt omkring alle nødderne, så de bliver dækket af sukker. Når nødderne er dejligt karamelliserede, tager du dem af varmen og hælder dem på en bakke, som står ved stuetemperatur.\nKog hele væsken op, og tilføj citras og gellan, mens der røres konstant. Kog væsken igennem i et minuts tid, og hæld den derefter i en beholder, som sættes på køl. Når massen har sat sig, skæres den i mindre stykker og blendes helt glat på en blender. Du kan eventuelt tilføje lidt vand for at få geléen til at køre bedre rundt i blenderen.\nFyld geléen på en sprøjteflaske, og opbevar den på køl indtil servering.\nPisk æggehviderne luftige ved lav hastighed – dette er vigtigt, så du ikke får en masse, der flosser og virker skør. Hvider, der er pisket stille, hænger meget bedre sammen og er mere kompakte. Kog solbærpuré og sukker til 117 °C. Hæld den varme sukkerlage over de luftige æggehvider i en tynd stråle, mens der piskes konstant. Sæt din rørekedel på det næstlaveste niveau, og lad den blive på den hastighed, indtil marengsen er stuetemperatur. Hvis du pisker løs på fuldt drøn, vil din marengs blive skør og knække. Kom marengsen på en sprøjtepose med tyl i, og sprøjt herefter marengsen ud på plader, og drys med tørret solbær. Tør marengsene i ovnen eller i en dehydrator ved 45 °C natten over.\nSkær skorperne af rugbrødet, og bræk det ud i tilfældige brud, som passer til størrelsen på din anretning.\nPlacer 1 l yoghurt naturel i et fugtigt klæde natten over, og lad vallen dryppe ned i en skål. Vallen kan du gemme i fryseren. Du skal bruge den drænede yoghurt, der ligger i klædet. Smelt den hvide chokolade, og hæld den kogende fløde hen over. Når det er helt glat og blankt, tilføjes den drænede yoghurt, og massen røres igen homogen. Sæt ganachen på køl natten over, og kom den på sprøjtepose inden anretning.\nPluk små lilla blomster af potten, og opbevar dem på køl indtil servering.\nKog vand og sukker til 145 °C – du behøver ikke røre i væsken, men du må ikke slukke for varmen, når du først sætter gryden over på komfuret. Imens hældes chokoladen i en rørekedel, og piskeriset monteres. Når sukkerlagen rammer 145 °C, hældes den over chokoladen i en tynd stråle under konstant omrøring. Chokoladen vil krystallisere og danne en fin crumble.\nAnret først rugbrødet, dernæst solbærgelé, yoghurtcreme og karamelliserede hasselnødder. Kom krystalliseret hvid chokolade på tallerkenen, og pynt retten af med blomster og solbærmarengs. Kom solbærsorbeten på ved servering.\nMuusmann Forlag udgiver kvalitetsbøger om bl.a. gastronomi, kost og sundhed, som er en af deres helt store passioner.\nCasper Sundin. Helle Brønnum Carlsen. Flemming Gernyx (fotograf).


SEA LIFE Orlando Aquarium (FL) - anmeldelser - TripAdvisor\nExtended Stay America - Hoteller i Orlando\nWoodSpring Suites - Hoteller i Orlando\nThe Walt Disney Company - Hoteller i Orlando\nLoews - Hoteller i Orlando\nEconoLodge - Hoteller i Orlando\nBest Western - Hoteller i Orlando\nInterContinental - Hoteller i Orlando\nHyatt - Hoteller i Orlando\nRamada - Hoteller i Orlando\nHilton Hotels - Hoteller i Orlando\nSpringhill Suites - Hoteller i Orlando\nLejlighedshoteller i Orlando\nHoteller til bryllupsrejser i Orlando\nBoutique-hoteller i Orlando\nHoteller med suiter i Orlando\nHoteller med alt inklusive i Orlando\nFeriesteder med alt inklusive i Orlando\nHoteller i nærheden af SEA LIFE Orlando Aquarium\nHoteller i nærheden af Walt Disney World Resort Monorail\nHoteller i nærheden af Madame Tussauds Orlando\nHoteller i nærheden af Tree of Life\nHoteller i nærheden af Cinderella Castle\nHoteller i nærheden af I-Ride Trolley Service\nHoteller i nærheden af Lake Eola Park\nHoteller i nærheden af Ripley's Believe It or Not! Orlando\nHoteller i nærheden af Bibbidi Bobbidi Boutique\nHoteller i nærheden af Basilica of the National Shrine of Mary, Queen of the Universe\nRestauranter i nærheden af SEA LIFE Orlando Aquarium\nAktiviteter i nærheden af SEA LIFE Orlando Aquarium\nSEA LIFE Orlando Aquarium anmeldelser\nNr. 69 af 392 aktiviteter i Orlando\nNatur og parker, Zoologiske haver og akvarier, Akvarier\nLukket nu: 10.00 - 21.00\n8337 International Dr, Orlando, FL 32819-9300\nÅben i dag: 10.00 - 21.00\nFra 26,59 $*\nVis 2 billetmuligheder mere\nSe alle (7)\nFra 69,00 $*\nAlle billeder (1.604)\nSådan kan du opleve SEA LIFE Orlando Aquarium\nfra 26,59 $\nBillet til 3 seværdigheder: Icon Orlando...\nfra 51,99 $\n2-attraktion billet: Ikon Orlando, Madame...\nfra 41,49 $\nRigtig god 241\n1-10 af 703 anmeldelser\nOk til den pris.\nSea Life i Orlando er et akvarium hvor man vandrer igennem de forskellige oceaner. Det er en sjov måde at se dyrelivet på. Det er ikke så stort og du kan gå igennem det på 30-45 min. Det store akvarium hvor du kan stå inde...Mere\nKÆRLIGHED, KÆRLIGHED, ELSKER dette akvarium !!\nDette var vores bedste fund i ugen, og vores næsten 2 år gamle elskede dette mere end vores tur til Disney! ! Vi tog fordel af toddler programmet tirsdag morgen og det var en fantastisk oplevelse for ham. Han ville have sat og overvåget fisken...og stingrays hele dagen, hvis det var tilladt. Der var mange interaktive displays og tanke med visningsporte for ham at komme ind på. Vi har familie i området, og det bliver et sted vi besøger hvert år, da han vokser op, fordi der er masser af aktiviteter, som han ikke var gammel nok til at gøre endnu. Jeg har været på vejen større akvarier, og de er gode, men denne havde mere intime udstillinger af deres fisk og masser af indhold rettet mod børn. Der var venlige medarbejdere overalt, hvis du havde spørgsmål om dyrene, og vi oplevede dem fodre stingrays så godt.Mere\nVirkelig fantastisk til børn!\nJeg havde forventet mere. Det syntes at være gearet mere mod børn. Det havde masser af udforskning og aktiviteter for børn med en vis støtte, der var nødvendig for at fuldføre opdagelsesopgaven. Jeg ville gå tilbage, hvis jeg havde unge børn. Jeg har været i...større akvarier, så jeg forventede så meget mere. Det havde virkelig rene toiletter. Der var et legeplads for børn. Du kan tage billeder, men uden flash.Mere\nSea World tilbyder en bred vifte af aktiviteter for hele familien, fra rutschebaner til flamingo padlebåde til Shamu's show og meget meget mere. Masser af lækre steder at spise, også. Ugedag billetter kan købes til en reduceret pris. Gå tidligt og ophold sent. . ..... . . . . en dag fuld af sjov underholdning.Mere\nHvis du kan lide havets liv, vil du elske dette sted.\nDette akvarium er et must se. Det ligger i et smukt område, der er tæt på mange andre ting at gøre. Det bedste i det var 360 visningen af havets liv. Du kan se i timevis. Medbring kameraerne. Vi havde svært ved at finde nogen...oplysninger om det af en eller anden grund. Hvis du ikke skriver "Sea Life Orlando Aquarium" nøjagtigt, kommer der ingenting op. Mange forskellige slags havliv med masser af information om dem. Det var også ren. Vi elskede det og ville ikke tøve med at gå igen.Mere\nMin bottom line review er, at det skal være enten dobbelt så stort eller halv pris. Vi nød akvariet og taknemmelig vi kunne gå tilbage gennem det igen uden at betale en anden gang. Højdepunkterne for mig var havskildpadden, blæksprutte og sorte finhaj. Jeg kunne...have siddet der i flere timer, men de små kiddoer vil ikke vare så længe. Der er et klatreområde for børnene til at hjælpe dem med at bruge deres pent op energi, men ikke nok pladser til forældrene. Alle får en belønning, om du får alle frimærkerne eller ikke så ikke - stress hvis du savner nogen. Der er et kunstgræs græsareal uden for hoveddørene og al den mad, du måtte ønske, så det er også en god ting.Mere\nSmå og behagelige\nVi elsker at besøge akvarier og nød vores korte besøg på Sea Life. Det er en lille, men pænt gjort facilitet - en behagelig aktivitet udenfor parkerne. Vi besøgte sent på eftermiddagen og følte ikke overfyldt overhovedet. Forvent ikke, at det er Florida Aquarium i...Tampa eller noget lignende; klare dine forventninger, og du vil nyde en behagelig time eller så vandre rundt i et godt akvarium.Mere\nFeltur på næsten 200 mennesker\nBooking denne tur var et natteliv! ! Forsøger at få nogen til at ringe dig tilbage er en vittighed. Vi reserverede denne tur i August, og de første 20 minutter måtte de udskrive billetterne, som ikke var rigtige alligevel. Tjenestechefen gjorde det rigtigt. Vi planlagde...dog på et værksted, der ikke eksisterede længere. Den scavenger jagten de havde var fantastisk, men de havde ikke nok kopier til alle. Børnene elskede Sea Life. Selv fra Florida er dette et fantastisk akvarium. De har tanke, som børnene kryber under og ser ind fra indersiden. Jeg vil fortælle dig, at du skal gå akvariet to gange. For første gang elsker børnene at kigge ind i tankene. Anden gang, få dem til at bruge de interaktive skærme. De vil lære et ton og definitivt "se" mere anden gang. Derudover, hvis du kan, gør det bagved scenen tour. For en ekstra $ 5 var det værd. Du kommer til at gå over tankene og se det ovenfra.Mere\nPersonalet var meget informativ og hjælpsomme.\nSom nævnt af andre er det et lille akvarium, men stadig et besøg værd, meget rent og meget vidende personale gør det sjovt.\nSea Life Aquarium opkræver et rimeligt gebyr. Men medmindre du er et barn eller er interesseret i de guidede ture / foredrag, er akvariet selv ikke det "se" værdigt. Markedet touts sin 360 grader tunnel, hvor du er omgivet på alle sider af havet liv....Tunnelen er dog en meget begrænset del af oplevelsen og ikke så imponerende. For mig er denne attraktion meget gennemsnitlig.Mere\nHoteller i nærhedenSe 348 hoteller i nærheden\nRestauranter i nærhedenSe 4.283 restauranter i nærheden\nSeværdigheder i nærhedenSe 1.196 seværdigheder i nærheden\nSe 348 hoteller i nærhedenSe 4.283 restauranter i nærhedenSe 1.196 seværdigheder i nærheden\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på SEA LIFE Orlando Aquarium.\nNaturhistoriske museer, Videnskabsmuseer


Gensidig kærlighed til et gammelt hus – CARLSENS PLANER\n6. december 2016\t/ 0 comment/Boliger, Lokalplaner/ Posted by: sunepc\nLokalplan 597 for Smedegade 25: Et fint, gammelt hus, som hørte til Sankt Hans hospital, blev solgt til et ungt par, som ville indrette det til bolig. Lokalplanens bestemmelser bygger på den gensidige kærlighed til huset\nDet gamle hus havde været tjenestebolig, mens det var en del af Sankt Hans hospital. Men det var udlagt til offentligt formål, og derfor skulle der udarbejdes en ny lokalplan. Fra kommunens side var det vigtigt, at huset blev bevaret.\nDe nye ejere og deres arkitektrådgiver var ligeså opsatte på at beholde huset som kommunen. Derfor blev lokalplanprocessen et eksemplarisk samarbejde, hvor alle arbejdede ud fra samme mål. Bevaring lykkes bedst, hvis grundejerne er enige i de regler, som kommunen fastsætter i lokalplanen. Det er vigtigt, at kommunen er lydhør over for ejernes behov. På Smedegade 25 giver lokalplanen feks. mulighed for at fælde nogle af de store, flotte træer for at skaffe mere lys i haven, og farven på træværket må ændres fra grøn til hvid. Lokalplanen blev udarbejdet af ejernes rådgiver. Jeg stod for kvalitetssikring af planen og samarbejdet med kommunens bevaringssagkyndige arkitekt. Jeg udarbejdede det tilhørende kommuneplantillæg 32.\nSe Roskilde Kommunes lokalplan 597 og kommuneplantillæg 27.


pædagogik fra 1930 til 1990'erne og den musikpædagogiske forskning. - PDF\npædagogik fra 1930 til 1990'erne og den musikpædagogiske forskning.\nDownload "pædagogik fra 1930 til 1990'erne og den musikpædagogiske forskning."\n1 Specialer 1992 Ole Breidahl: Lutten og Bach Louise Gry Adrian: Da1croze-rytmikken i Tyskland. Peter Sander Andersen: Fartein Valens motetter. Kristian Bennike & Berit B. Madsen: Karneval på Trinidad - set i et musikalsk perspektiv. Inger Lokjær Faurdal: Pauline Hall ( ). Komponist og overgangs kvinde i norsk musikliv. Dorrit Vejen Hansen & Tine Bagger Sørensen: Hilda Sehested ( ). En dansk komponists liv og musik. Sven-Erik Holgersen: Hvad betyder musikpædagogik? Danske musikskolers pædagogik fra 1930 til 1990'erne og den musikpædagogiske forskning. Jakob Jensen: Hip-Hop og Rap. Bo Tovby Jørgensen: Flamencoen og det borgerlige samfund. Bo Thaysen Lerche: Franz Adolf Syberg med særligt henblik på hans orgelmusik. Lotte Melchior: Sefardiske sange. Sange i den spansk-jødiske tradition. Morten Michelsen: Autenticitetsbegrebets historie specielt med henblik på dets status i rockmusikkens æstetik. Dorthe Barsøe Olsen: Savage Rose gennem 25 år. Morten Skjoldan Petersen: Mozartforskningen - Mozartværket. En vurdering af tendenser i den nyere Mozartforskning belyst i to afsnit om Mozarts tidlige symfonier og»tryllefløjtem. Gitte Broo Sørensen: Aretha Franklin. En undersøgelse af hendes liv og karriere, pladeproduktion, stilistiske udvikling og sangteknik. 113\n2 Resumeer af udvalgte specialeafhandlinger Louise Adrian: Dalcroze-rytmikken i tyskland: historie) udformning) kritik. Specialet behandler det rytmisk musikalske opdragelsessystem, RMO, som schweizeren Emile Jaques-Dalcroze grundlagde i starten af dette århundrede. Grundideen var og er, at kroppen kan bruges som udgangspunkt for al indlæring og mental udvikling. Hans system er ikke kun et historisk fænomen, men er siden praktiseret, udviklet og fornyet i mange lande. Specialet koncentrerer sig om den selvstændige skole, som RMO danner, og definerer og beskriver den som et pædagogisk arbejdsredskab, der kan bruge spå mange forskellige felter. Specialet er inddelt i 3 hovedafsnit. Første afsnit giver en karakteristik af E.J, Dalcroze og af hans inspirationskilder, mål og midler samt af fagets historiske udvikling. Andet afsnit går dybere ind i beskrivelsen af den rytmiskmusikalske opdragelsesmetode og dens vidtrækkende effekt på områder som musik, sprog, begrebsdannelse og personlighedsudvikling. Der er anført enkelte praktiske eksempelr til konkretisering. Desuden beskrives rytmikuddannelsen og de aktuelle og potentielle arbejdsfelter for rytmiklærere. Sidste afsnit redegør for den interne og eksterne kritik, der har været rejst mod RMO, en kritik, der bl.a. bunder i, at faget har svært ved at kombinere dyrkelsen af sit spontane og improvisatoriske element med systematik og teori. Motivet til at vælge den tyske Dalcroze-rytmik som forskningsobjekt har været, at jeg under min 4-årige rytmikuddannelse i Danmark ofte er stødt på uklarheder i den begrænsede faglige litteratur og at jeg har savnet en bred og omfattende diskussion af rytmikkens mål og midler. Tyskland har fra begyndelsen været Dalcroze-rytmikkens egentlige fædreland. Det er derfor dens tyske udvikling og profil, der bliver forfulgt, beskrevet og 115\n3 diskuteret på baggrund af den store tyske faglitteratur. Faget har siden 20'erne været anerkendt i Tyskland som hovedfag på konservatoriernes pædagogiske linier. Faglitteraturen (monografier og tidsskriftsartikler), der ikke foreligger på dansk, er fremskaffet ved en studierejse til 5 forskellige tyske konservatorier. Ole Breidahl: Lutten og Bach. I Johann Sebastian Bachs samlede værk forbindes lutten med 10 værker: BWV og 1006a (7 soloværker), BWV 198 (Trauerode), BWV 244b (arien I>Komm suf3es Kreuz(,) og BWV 245 (arien I>Betrachte meine Seel'(,). Denne specialeafhandling beskæftiger sig med ].S. Bachs lutmusik set i lyset af den europæiske lutmusiktradition. Behandlingen falder i fire hovedafsnit kaldet A: Introduktion (3 s.), B: Tilgangsveje (58 s.), C: Bachs solomusik for lut (41 s.) og D: Signalement af musikken (25 s.). I A præsenteres værkerne, og de mest iøjnespringende problemstillinger ridses op: Hvorfor lader navnlig solo-musikken sig så vanskeligt spille på samtidens lut? Er musikken måske ikke komponeret for lut? B: behandler først den 13-korede baroklut omfattende en instrumentbeskrivelse, en indføring i fransk luttabulatur (benyttes ikke af Bach), og en gennemgang af udviklingshistorien fra 4koret middelalderinstrument. Herefter følger lutmusikkens historie fra ca (første tabulaturer) til dens ophør ca Til slut et rids af den rige luttradition i Leipzig, hvor det meste af Bachs lutmusik er blevet til. I I>Lutklaveret(, undersøges dette cembaloagtige instrument med tarmstrenge ud fra originale kilder. Afhandlingen deler ikke det udbredte synspunkt, at meget af lutmusikken er skrevet for lutklaver. B afsluttes med et biografisk kapitel om Bachs forhold til lutten. Her omtales flere lutspillere, som hans lutmusik kan være tiltænkt, f.eks. lutvirtuosen S.L. Weiss. C: Efter omtale af de mange forskellige notationsmåder, som optræder i kilderne til Bachs lutmusik, behandles sololut-værkerne enkeltvis med fokus på hovedkilderne, værkernes datering og ægthed og instrumentproblematikken samt mere værkspecifikke problemer, f.eks. problemerne omkring rekonstruktionen af originalversionen til BWV 997 og C afsluttes med en diskussion af de mulige løsninger på de spilletekniske problemer: omstemning (scordatura) eller ændringer i forhold til nodeteksten. 116\n4 I D undersøges musikken ud fra forskellige synsvinkler. I»Selve musikkem foretages en analyse af BWV 997, 1. sats, der afslører musik af høj musikalsk standard. I næste kapitel sammenlignes med Bachs klavermusik (mange lighedstræk), cellomusik og violinmusik (BWV 995, 1000 og 1006a er bearbejdelser heraf) og gambemusik (»Komm slibes Kreuz«opføres normalt med gambe). For at belyse forholdet til samtidens lutmusik inddrages tabulaturkilderne til BWV 995 og 997 som eksempler på samtidige lutenisters interpretation af Bachs noder. De mange afvigelser viser, at Bach ikke selv kan have været lutenist. I sidste kapitel viser en skitseagtig stilistisk sammenligning med musik af Weiss' til gengæld en række væsentlige lighedstræk. Inger Lokjær Faurdal: Pauline Hall ( ). Komponist og overgangskvinde i norsk musikliv. Pauline Hall var en meget aktiv person, idet hun både var komponist, musikanmelder og medstifer af og formand for foreningen»ny Musikk«. I mit speciale har jeg dog valgt at koncentrere mig om Pauline Halls virke som komponist, fordi hun a) først og fremmest følte sig som komponist, b) i høj grad kom til at repræsentere internationalismen i det norske musikliv, der indtil langt op i 1950'erne var præget af nationalisme, og c) som kvindelig komponist formidlede overgangen mellem l800-tallets kvindelige norske komponister, som komponerede værker beregnet til opførelse indenfor den borgerlige intimsfære, og nutidens kvindelige komponister i Norge, der arbejder i den offentlige sfære. Specialets opbygning: Kapitel l. giver en oversigt over problemformulering og kildesøgning. I kap. 2 bliver to nyere patriarkatsteorier introduceret, og anvendelsen af begrebet overgangskvinde i forbindelse med Pauline Hall forklares. Kap. 3 beskriver, hvordan det musikalske patriarkat i Norge fungerede fra ca til ca. 1920, idet musikkens plads i pigeopdragelsen, kvinders musikalske arbejde og samtidens syn på kvindelige komponister belyses nærmere. I dette kapitel bringes også en undersøgelse af de kvindelige norske komponisters adgang til de økonomiske ressourcer, der fik betydning for bl.a. Pauline Halls uddannelsesmuligheder. Kap. 4 giver en orientering om de musikalske strømninger i Norge i første halvdel af det 20. årh. Der gøres rede for nationalistiske, impressionistiske og neoklassiske strømninger. Desuden placeres Pauline Halls musik i forhold til det norske musikliv generelt, og det fremgår, at hun var yderst internationalt orienteret og kæmpede imod den natioanle retning i norsk 117\n5 musikliv, der efter hendes mening medførte stilstand. Kap. 5 er et biografisk kapitel, der på gurndlag af koncertanmeldelser og uddrag af Pauline Halls korrespondance danner baggrund for en senere vurdering af Pauline Halls kompositioner og liv som komponist. Kap. 6 indeholder analyser af tre udvalgte værker, der viser, at Pauline Hall som komponist gennemgik en udvikling fra senromatisk stil til impressionisme for tilsidst at skrive i en neoklassisk stil. Kap. 7 giver en vurdering af Pauline Halls liv som komponist, og der argumenteres for, hvordan det har påvirket hendes produktion og liv som komponist, at hun var overgangskvinde, kvindelig komponist og inspireret af internationale musikretninger. Sven-Erik Holgersen: Hvad betyder musikpædagogik? Danske Musikskolers pædagogik fra 1930 til 1990'erne og den musikpædagogiske forskning. Specialet falder i 4 kapitler, idet kap. l om musikpædagogiske metoder og kap. 2 om musikskolernes organisatoriske forhold i 1990'erne fungerer som afsæt for kap. 3 om kognitive teorier og det konkluderende kap. 4, der tillige rummer en vision om en opvækst med sammenhængende musikundervisning fra fødslen til musikuddannelsernes højeste niveau. Kap. l beskriver og diskuterer i kortfattet form nogle af de mest udbredte musikpædagogiske metoder, der har været anvendt i danske musikskoler i deres relativt korte historie fra 1930'erne til idag. Beskrivelsen tager udgangspunkt i folkemusikskole-bevægelsen, der var inspireret af den tyske Fritz JOdes arbejde med korsang og hørelære efter tonika-d 0- metoden; herefter behandles Jaques-Dalcroze metoden, som blev introduceret i Danmark af Gerda Alexander og udviklet under navnet Rytmisk Musikalsk Opdragelse af Gerda von Biilow; endvidere behandles samarbejdet mellem Astrid Gøssel, Bernhard Christensen og Sven Møller Kristensen (jazz-pædagogik) og - som de mest udbredte metoder i musikskolesammenhæng - Orff-pædagogik (især Minna Ronnefeld), Kodaly-pædago gik (især Axel Svitzer og Inge Marstal) og Suzuki-pædagogik (især Tove Detrekoy). Endelig nævnes folkemusikkens og den rytmiske musiks betydning for musikskolerne s pædagogik. Kapitlet afsluttes med en sammenfatning i skemaform, der gør det muligt at vurdere de beskrevne metoder på baggrund af sammenlignelige pædagogiske karakteristika. Kap. 2 indeholder en kortfattet beskrivelse af musikskolernes organisatoriske forhold, herunder deres udbredelse og økonomiske vilkår navnlig efter musikskolelovens ikrafttræden i\n6 Kap. 3 focuserer på kognitive teorier, der anvendes såvel beskrivende som foreskrivende i forhold til den pædagogiske praksis. Hjernemodeller kan beskrive fænomener som bl.a. opmærksomhed,»zonen for elevens nærmeste udviklng«og æstetisk sans.»multiple intelligence-teorien«, der er udviklet under Project Zero på Harvard Univ. (Howard Gardner) og i Danmark videreudviklet under navnet»kompetence-teorien«af en kreds af forskere (først og fremmest neurologen Kjeld Fredens, Århus) står centralt i specialets argumentationer. Endvidere inddrages aspekter fra andre fagområder som (reform-) pædagogik, (neuro)psykologi, sociologi, filosofi og lingvistik til støtte for de kognitive teoriers pædagogiske anvendelighed. Teorierne i kap. 3 er belyst med mange eksempler fra msuikpædagogisk praksis. Kap. 4 konkluderer, at musikpædagogikken i Danmark i vort århundrede har udviklet sig fra at være et rent æstetisk anliggende - hvor midlet var indøvelse af den borgerlige musikkulturs repertoire, og målet var at vedligeholde denne kultur som en vigtig samfundsbevarende faktor - til i stigende grad at blive et alment dannelsesfag i en langt bredere betydning: når vi forholder os medskabende til vores omverden, skaber vi samtidig os selv. En kvalitativ vurdering af musikundervisning som pædagogisk fænomen søger at vise, hvilken betydning musikundervisning kan have for vores almene udvikling og holdningsdannelse, for vores individuelle livskvalitet og for vort samfund. Forfatteren peger på en række områder, hvor den kvalificerede musikundervnings betydning er specifik fx. ved udviklingen af æstetisk sans, kritisk sans og evnen til at forvalte sig selv; som støtte ved udvikling af sprog og visse færdighedsfag samt personlighedsvariabler som sociale, emotionelle og intellektuelle egenskaber, idet rytme er det enhedsskabende fænomen. Lotte Melchior: Spefardiske sange. Sange i den spansk-jødiske tradition. Da jøderne i år efter flere hundrede års blomstende sameksistens med både kristne og muslimer - blev udvist af Spanien, tog de den tids sange med sig. De sefardiske jøder - som efterkommerne af de spanske jøder kaldes - spredts rundt om middelhavet; nogle tog sydpå over Gibraltar-strædet og bosatte sig i Nordafrika, andre tog vestpå til Portugal og senere op igennem Europa, men de fleste bosatte sig i landene omkring det østlige middelhav. Fælles for dem alle er, at de både har bibeholdt sproget, ladino (gammelkastiliansk iblandet hebraiske ord), og 119\n7 sangene, som derfor kaldes»sefardiske sange«. Disse sange var hovedsagelig romancer og ballader, der fortalte om historiske konger, helte og riddere. Men også sange med bibelske emner indgår i repertoiret, samt kærlighedssange, sange om hor, incest, og om forførende eller forførte kvinder. Man støder desuden på børnesange, vuggesange og sange med direkte kristne emner. Sidstnævnte sange er en del af det sefardiske repertoire, eftersom jøderne også har holdt dem i live i deres eksil. Endvidere kan man se på repertoiret som sådan, at der ikke er noget specielt jødisk ved emnerne. En undtagelse herfra er dog de mange sange der lægger sig op ad livs cyklus begivenheder såsom omskærelse, barmitzvah (jødiske drenges 'konfirmation'), bryllup og dødsfald. Musikalsk kan man dele de sefardiske sange op i to hovedgrupper; to grupper, der naturligt er adskilt af middelhavet: l) Den marrokanske stil (Nordafrika) 2) Den orientalske stil (Grækenland, Tyrkiet, Balkan) De nordafrikanske sange (den marrokanske stil) anses af musikologer for at være den mest oprindelige og bedst bevarede, først og fremmest p.g.a. den geografiske nærhed til Spanien. De sange der bliver sunget i landene omkring det østlige middelhav, er derimod gennem tiderne blevet påvirkede af lokale musikalske elementer p.g.a. den store afstand fra Spanien og har derfor fået et mere orientalsk præg. Både sproget og melodierne er således gennem 500 år blevet gradvist ændret. Overalt hvor der bor sefardiske jøder har mødre sunget sangene for deres børn, som igen har sunget dem for deres børn. Det var først i starten af dette århundrede at forskere begyndte at skrive sangene ned og interessere sig for alle de forskellige versioner der findes. Jeg har i mit speciale lagt vægt på de forskellige fremførelsesmuligheder af de sefardiske sange. Der findes idag utallige indspilninger af sangene takket være de sefardiske jøders stærke identitetsfølelse, så frygten for at en kulturrigdom skal gå i glemmebogen er lykkeligvis gjort til skamme. Morten Skjoldan Petersen: Mozartjorskningen - Mozartværket. En vurdering af tendenser i den nyere Mozartjorskning belyst i to afsnit om Mozarts tidlige symfonier og l) Tryllefløjten«. Specialeafuandlingen falder i to hovedafsnit om nogle værker af W.A. Mozart fra henholdsvis starten og afslutningen på hans virke. I det første afsnit (Forveksling) er mit udgangspunkt Anna Amalie Aberts forvekslingsteori, der fremkom i 1964, om de to såkaldte Lambachsymfonier. 120\n8 Mine analyser af disse symfonier former sig som en kritik af grundlaget for hendes kvalitetsdom: Hendes umodificerede anvendelse af den musikteoretiske fagterminologis (herunder ikke mindst formlærerens) generaliseringer forekommer uegnede som grundlag for vurderingen af personlig stil. Samtidig er analyserne mit forsøg på at demonstrere en alternativ, subjektivt kombinerende metode i autenticitetsspørgsmål, hvor stil analysen ligeledes prioriteres højt. Herefter påpeger jeg med inddragelse af blandt andet de øvrige tidligste symfonier (afslutningsvis også den msikre«såkaldte Odense-symfoni) samt diskussionen om forholdet mellem far og søn Mozart, hvordan man i de følgende år enten næsten resignerede over for muligheden for at anvende stilanalysen i forbindelse med autenticitetsproblemer, og i stedet kastede sig over den kildekritiske indfaldsvinkel, eller, som Jan LaRue, udviklede en objektiv, statistisk stilanalyse. Kendetegnende for begge er det statiske, informative udgangspunkt: Mozart eller ikke Mozart? Denne neopositivistiske, ensidigt empiriske forskning har ikke løst problemerne, og i specialet foreslår jeg den erstattet af den subjektivt kombinerende metode, der vil sikre en nødvendig udvidelse af perspektivet til i højere grad at være dynamisk, fortolkende i musikhistorisk forstand. I det andet hovedafsnit (Forvandling), konkluderer jeg blandt andet på baggrund af en sammenlignende analyse af det indledende larghettoafsnit fra den første af Nattens Dronnings to arier og Paminas arie )}Ach, ich fiihl's«, at Schikaneders libretto lader de samme kræfter råde, som styrer musik (ikke mindst Mozarts) som kunstart betragtet: Forvandlingen er i sig selvet grundelement, der med en egen styrke finder udtryk for eksistensens ofte modsætningsfyldte karakter. I nogle eksempler argumenterer jeg for, at det netop er den dimension der mangler i den nyere tids forsøg på at rehabilitere Schikaneders tekst. Jeg sammenfatter problemet i specialets afsluttende kapitel. Vor tid kræver data, dokumentation, information i en mængde, der historisk set er enestående. Inden for musikforskningen anvendes enorme menneskelige og økonomiske ressourcer på leksikale udgivelser. Men tendensen er ofte uforenelig med fortolkning, hvadenten vi tænker på )}Tryllefløjten«eller på den musikalske fortolkning, som stilanalysen burde repræsentere. I erkendelse af, at et kunstværks værdi sjældent hænger sammen med stringens i videnskabelig forstand, må vi acceptere en risiko for forveksling både i autenticitetsspørgsmål og i operafortolkning. 121\n9 Tine Bagger Sørensen og Dorrit Vejen Hansen: Hilda Sehested ( ). En dansk komponists liv og musik. Specialet handler om den danske komponist Hilda Sehested, som blev født og voksede op på godset Broholm på Fyn. Hilda Sehested var en produktiv komponist og aktiv i det danske musikliv. Hun fik mange af sine værker opført, både ved private og ved offentlige koncerter. Hilda Sehested komponerede ofte for utraditionelle instrumentkombinationer (f.eks.,>suite for Kornet og Strygere«(1906) eller,>fynske Billeder«for klarinet, violoncel og klaver (1920)), men også for orkester. Desuden komponerede hun en opera,>agnete og Havmanden«. Operaen blev antaget til opførelse på Det Kgl. Teater, men blev af forskellige årsager aldrig opført. Hilda Sehested, som i øvrigt hørte til kredsen omkring Carl Nielsen, døde i Specialet er delt i to hoveddele: en biografisk del og en analytisk del. Desuden indeholder specialet en konklusion, som foruden den endelige sammenfatning indeholder kapitlet,>vores vurdering af Hilda Sehesteds musik set i forhold til hendes samtids reception af den.«første del, biografien, bygger på breve fra familien Sehesteds brevarkiv (Rigsarkivet). Biografien inddeler Hilda Sehesteds liv i tre perioder: Barndom og opvækst på Broholm, , overgangsperioden i København, og perioden fra 1900 til komponistens død i Biografien indledes med et kort afsnit, der giver en beskrivelse af kvindens vilkår og synet på kvinden i det 19. århundrede. Den analytiske del består af to dele: et kassettebånd med en professionel optagelse af en koncert med værker af komponisten samt en traditionel analysedel. Værkerne, der blev opført ved en koncert på Musikvidenskabeligt Institut, arrangeret af specialets forfattere, danner baggrund for specialets analyser. Værkerne,>Sonate for Pianoforte«(1898),,>Sange med Klaver«(1907) og,>suite for Fløjte og Klaver«(1927) strækker sig tidsmæssigt fra Hilda Sehesteds ungdomsår frem til blot ni år før hendes død. Det har været hensigten dels at give et indtryk af Hilda Sehested som sangkomponist, dels at give et indtryk af hendes stilistiske udvikling fra det senromantiske (,>Sonate for Pianoforte«) til en mere moderne stil præget primært af Debussy og impressionismen (,>Suite for Fløjte og Klaver«). Kassettebåndet er vedlagt specialet. Hilda Sehested slog ikke markant igennem som komponist hverken i hendes samtid eller i eftertiden, men hun opnåede dog alligevel - til for- 122\n10 skel fra så mange andre kvindelige komponister ~ at blive en respekteret og anerkendt komponist, mens hun levede. Musikanmeldere og -skribenter respekterede hendes talent og dygtighed og accepterede hendes ~ for en kvinde ~»utraditionelle" valg af erhverv. Hilda Sehested viste, at det var muligt, trods biologisk køn og en traditionel pige-/kvindeopdragelse, at overskride nogle grænser og blive respekteret som en seriøs komponist af offentligheden. 123


Køge by – Fællesbyg\nKøge er en meget smuk middelalderby med et nænsomt restaureret bymiljø og et pragtfuld torv, der i dag står som et af Danmarks bedst bevarede middelaldertorve. I Køge finder du også Danmarks ældst fungerende rådhus, hvorfra kommunen administreres. Rådhuset er fra ca. 1552.\nEn hyggelig handelsby\nMen Køge er også meget andet: I byen finder du et blomstrende handelsliv med forretninger til enhver smag. Fra de store kæder til de små special-butikker. Mange af disse butikker gemmer sig bag den gamle bykernes facader og i de tilhørende gårdmiljøer, er der især om sommeren rig mulighed for at nyde den gode by-stemning ved de mange arrangementer, der sker i byen. Køge blev i 2016 kåret til Danmarks bedste handelsby.\nNaturen i området byder også på mange gode oplevelser. Der er f.eks. både indbydende badestrande og smukke skove lige udenfor byen. Tag også gerne vandrestøvlerne på og gå ad den 22 km lange Køge Å-sti, som munder ud ved Regnemarks Bakker og Dyndet, som er et gammel moseområde med et rigt plante- og fugleliv. Her finder du også det maleriske traktørsted, Malerklemmen.\nDu kan se meget mere om Køge by og Køge kommune på www.visitkoege.dk


Levering af lækre fadøl og fadølsanlæg - aal-bryg.dk\nElsker du at være vært for fester, men frygter tanken om at skulle have en masse forskellige typer øl på lager og servere dem? Så er et fadølssystem måske lige det, du har brug for! Her er 10 grunde til, at du bør overveje et til din næste fest. Hvis man skal holde fest, er det Hancock Depot man tager fat i. Hvad enten det er til privat eller erhverv.\nDe er nemme at bruge. Du skal bare sætte tønden op, sætte den i stikket og lade øllet flyde. Et fadølsanlæg er let at anvende: du skal bare sætte det op, sætte det i og lade øllet flyde. Desuden hjælper det med at holde din øl frisk ved at opbevare den i et fadølssystem: du kan være sikker på, at den forbliver kulsyreholdig i flere uger. Det hjælper med at holde din øl frisk. Ved at opbevare din øl i et tryksystem kan du være sikker på, at den forbliver frisk og kulsyreholdig i ugevis.\nDu kan spare penge. Når du køber øl i store mængder, kan du ofte få rabat. Desuden behøver du ikke at bekymre dig om at købe alle de enkelte flasker eller dåser.\nDu får mindre oprydning. Du slipper for bjerge af tomme flasker og dåser, når aftenen er omme! Du skal kun tage dig af én tønde, når det hele er overstået.\nDine gæster vil blive imponeret. Du kan vise dit nye smarte ølsystem og få alle til at tale om, hvor fantastisk din fest var.\nDu kan prøve nye øl. Med et fadølssystem kan du eksperimentere med forskellige øltyper og finde nye favoritter.\nDet er mere miljøvenligt. Du vil generere mindre affald ved at bruge et fadølssystem.\nDu kan styre flowet. Du behøver ikke længere bekymre dig om, at gæsterne tager for mange øl! Du kan hælde så lidt eller så meget, som du vil, i hvert glas.\nHvad er dit budget? Et fadølssystem kan være en god investering, men det er vigtigt at vide, hvor meget du er villig til at bruge.\nHvor mange gæster vil du have? Hvis du kun forventer få gæster, har du måske ikke brug for en fadølsanlæg. Men hvis du planlægger at invitere snesevis af mennesker, er et fad nok det bedste valg.\nSådan vælger du det rette fadølsanlæg: Nu hvor du kender grundene til, at du bør overveje et fadølssystem til din næste fest, kan du her se, hvordan du vælger det rigtige system:\nBeslut dig for dit budget. Et fadølssystem kan være en god investering, men det er vigtigt at vide, hvor meget du er villig til at bruge.\nOvervej antallet af gæster, du vil have. Hvis du kun forventer få gæster, har du måske ikke brug for et fadølsanlæg. Men hvis du planlægger at invitere snesevis af mennesker, er et fad måske det bedste valg.\nTænk over, hvilken type øl du vil servere. Hvis du vil eksperimentere med forskellige øltyper, skal du kigge efter et system, der tilbyder flere haner.\nVælg et der er nem at bruge. Du ønsker ikke at bruge timer på at opsætte systemet, før festen starter!\nVælg et system, der er let at rengøre. Du vil gerne kunne rengøre det hurtigt og nemt efter din fest.\nNu hvor du kender grundene til, hvorfor du bør overveje et fadølssystem til din næste fest, og hvordan du vælger det rigtige, er det eneste, der er tilbage, at nyde øllet. Skål!


Thor Emilie-ansvarlig går fri | Svendborg | fyens.dk\nThor Emilie-ansvarlig går fri\nPubliceret 05. september 2004 kl. 01:00\nThor Emilie eksploderede i februar 2000. Seks besætnings-medlemmer omkom. De formodet hovedansvarlige ser ud til at gå fri. privatfoto\nBESKYTTELSE: Glencore i Schweiz tæt på at undgå enhver form for retsforfølgelse\nSVENDBORG: Skønt alle instanser uden undtagelse udpeger schweiziske Glencore som hovedansvarlig for Svendborg-coasteren Thor Emilies dødsforlis 17. februar 2000, slipper milliardkoncernen tilsyneladende uden alvorlige skrammer.\nSvendborg Politi gør nu efter samråd med statsadvokaten for Fyn på tredje år endnu et behjertet forsøg på at få kollegerne i Schweiz til at iværksætte en efterforskning, men vicepolitimester Klaus Holten skjuler ikke sin frustration.\nSom det ser ud nu, er det alene skibets daværende rederi, svendborgensiske T&C, som risikerer bødestraf for manglende agtpågivenhed.\n- Det er vort indtryk, at der ikke er sket noget som helst i Schweiz i den sag. Ingen efterforskning er foretaget. Vi ved ikke engang, hvem der i givet fald er ansvarlig i Glencore, siger Klaus Holten med Piet Hein-citatet i tankerne:\n"Retfærdighed er et net med så sære masker i, at de små hænger i, hvor de store slipper fri."\nGlencore er den næststørste koncern i Schweitz, kun overgået af Nestlé. Samtidig er virksomheden største skatteyder i kantonen Soug, og blandt andet redaktør Frederic Blassel fra det schweiziske tidsskrift Cash har i Fyens Stiftstidende luftet sin overbevisning om, at myndighederne slet og ret holder hånden over den nationale magtfaktor.\nCivilt søgsmål bliver der heller ikke tale om mod Glencore. Dansk Navigatørforening har opgivet at afkræve virksomheden 35-50.000 kroner som torterstatning til kaptajn Torben Matz - eneste overlevende fra Thor Emilie-forliset, der krævede seks dødsofre.\n- Vi føler os sikre på at kunne vinde en retssag over Glencore, men er også nødt til at betragte det økonomiske aspekt. Sådan en retssag i Schweiz med oversættelse og juridisk ekspert-bistand ville blive så dyr, at udbyttet ikke står mål med omkostningerne, siger formanden for Dansk Navigatørforening, Frits Ganzhorn.\nI netop denne sag beklager Frits Ganzhorn, at der ikke eksisterer amerikanske tilstande i hverken Danmark eller Schweiz, så den hovedansvarlige kan få en erstatningssag, der virkelig batter.\n- Nu må vi sætte vor lid til, at man på det strafferetlige niveau gør Glencore ansvarlig, siger Frits Ganzhorn.\nSøfartsstyrelsen i Danmark har forlængst pointeret Glencores stærke ansvar for dødsulykken på Thor Emilie. Svendborg-coasteren sejlede med en last af det farlige stof zinkskimmings, som kan eksplodere i vådt vejr. Den oplysning havde skibets kaptajn Torben Matz imidlertid først meget sent i forløbet mulighed for at få.\nGlencores eneste ridse i lakken synes imidlertid at blive det forlig i London på 15 millioner kroner, som koncernen efter civilt søgsmål indgik med forsikringsselskabet bag rederiet T&C for to år siden. Her erkendte Glencore ansvaret for fejldeklaration af den fatale zinkskimming-last.\nBeløbet dækkede værdien af "Thor Emilie", skibets last, livsforsikringsudbetalinger til de omkomne søfolk samt diverse sagsomkostninger.\nOgså de franske myndigheder er blevet bedt om at efterforske, hvorvidt sælgeren af den farlige last, Metaleurop, har bidraget til at sløre den fatale last om bord. Men Metaleurop er siden lukket, og de franske myndigheder har sågar draget i tvivl, hvorvidt Thor Emilies forlis overhovedet skyldes en eksplosion.