Linux Mint med fokus på privatliv og sikkerhed - PDF\nDownload "Linux Mint med fokus på privatliv og sikkerhed"\n1 Linux Mint med fokus på privatliv og sikkerhed Af Thomas Bødtcher-Hansen\n2 Linux Mint med fokus på privatliv og sikkerhed Med denne guide i hånden kan du installere det Linux baseret Operativ System Linux Mint på din computer med fokus på at beskytte dit eget privatliv. Selve Operativ Systemet som helhed bliver krypteret med en adgangskode, som du selv vælger, og dit eget hjemmebibliotek, som indeholder alle dine personlige filer og mapper, bliver ligeledes krypteret med en anden selvvalgt adgangskode. Denne dobbelte sikkerhedsforanstaltning betyder at computeren kan bruges af flere brugere som alle kender den fælles adgangskode til selve det krypterede Operativ System og kun sin egen adgangskode til sin egen brugerprofil og dermed sit eget krypterede hjemmebibliotek. Billedligt talt kan denne opsætning af din computer sammenlignes med at bo i en boligblok. Alle beboere har en nøgle til opgangsdøren og en nøgle sin egen hoveddør. Hver bruger af computeren bruger en nøgle til at låse sig ind i det krypterede Operativ System og en anden nøgle til at låse sig ind sin egen brugerprofil med tilhørende krypteret hjemmebibliotek med filer og mapper. Opgangsdøren Log ind til det krypterede Operativ System Hoveddøren Log ind til brugerprofil med krypteret hjemmebibliotek Lejligheden Eget skrivebordsmiljø i egen brugerprofil Tag en prøvetur med Linux Mint uden konsekvenser for dig og din computer Hvis du tøver med at skifte fra Microsoft Windows til Linux Mint, så tag en prøvetur med Linux Mint uden at det får konsekvenser for dig eller din computer. Når du starter din computer op fra Linux Mint installations DVD, så fungerer den indsatte DVD kun som en Live DVD. Det betyder at den udelukkende kører med udgangspunkt i den indsatte DVD, ikke din computers harddisk. Så længe du afprøver Linux Mint fra den indsatte DVD og ikke klikker installer Linux Mint, så er dit nuværende Operativ System fuldt intakt og vil fungere efter genstart af din computer uden installations DVD en. Hvis Linux Mint opfylder alle dine behov hvad angår brug af en computer i det daglige, så skift til Linux Mint og beskyt din ret til at have et privatliv. 2\n3 Linux Mint med fokus på privatliv og sikkerhed A Download af Linux Mint fra linuxmint.com 4 B Boot fra Linux Mint installations DVD som Live DVD 8 C Installation af Linux Mint på din computer 10 D Adskillelse af den først fødte bruger og system administrator 23 E Installation af ny software - fx browseren Chromium 30 F Bruger administration på din Linux Mint computer 35 G Oprettelse af flere workspace - virtuelle skærme 43 H Installation af Tor browseren for at kunne surfe anonymt på internettet 45 I Kryptering og dekryptering af tekst og filer 52 J Opsætning af en firewall i Linux Mint 76 Appendiks A OS/GUI Cinnamon, MATE, KDE, XFCE 82 Appendiks B Fjern Tor browseren som er installeret via et terminalvindue 92 Appendiks C Installation af Tor browseren ved hjælp af Programhåndteringen 95 Appendiks D Opdater Tor browseren som er installeret via Programhåndteringen 98 Appendiks E Firewall til Linux Mint 100 3\n4 A. Download af Linux Mint fra linuxmint.com Linux Mint kan gratis - og lovligt - downloades fra Et og samme Operativ System (OS) med fire forskellige desktop miljøer (GUI: Graphical User Interface): Cinnamon, MATE, KDE, XFCE. Hvis Linux Mint var en supertanker, så ville Operativ Systemet (OS) være maskinrummet og desktop miljøet (GUI) kommandobroen. GUI: OS: Valg af desktop miljø til Linux Mint - Cinnamon, MATE, KDE eller XFCE I appendiks A finder du serier af skærmbilleder fra de fire desktop miljøer, som skulle give dig mulighed for at vælge hvilken af dem du bedst kan lide. I denne guide vil jeg gennemgå en installation af MATE. Hvis du har brug for at afprøve dem i praksis for at kunne vælge mellem dem, så kan du brænde dem alle fire ned på hver sin DVD og starte op fra hver af dem som Live DVD. Det vil svare til at prøvekøre fire biler hos en bilforhandler før du vælger hvilke af dem du ønsker at købe. Skal der benyttes en 32 eller 64 bits version af Linux Mint De fire OS/GUI (Cinnamon, MATE, KDE, XFCE) kan downloades i en hhv. 32 og 64 bit version. Hvilken version du specifik skal bruge afhænger af din computers hardware. Hvordan du undersøger dette vil jeg gennemgå nu. 1. Start din computer op på normal vis. 2. Klik Start og dernæst Kontrolpanel. 4\n5 3. Klik på System og sikkerhed. 4. Klik på System. 5\n6 5. Under System og Systemtype står om din computer kører 32 eller 64 bit. Download og brænding af den valgte Linux Mint version Da du nu ved hvilken version af Linux Mint du ønsker at prøve og måske installerer på din computer, så er næste skridt at downloade denne på og brænde den ned på en DVD. 1. Åben og klik på Download. 2. Klik på 32 bit eller 64 bit versionen af enten Cinnamon, MATE, KDE eller XFCE afhængig af hvad din computer kører (32/64 bit) og hvilket desktop miljø du ønsker at afprøve og måske installerer på din computer. Den fil du downloader til din computer er en ISO fil (.iso) på ca. 1.3 GB, som du kan brænde ned på en DVD. Alternativt kan du også benytte et bootable USB Stick (http://www.pendrivelinux.com/universal-usb-installer-easy-as-1-2-3/). OBS! Benyt kun Cinnamon No codecs, Cinnamon OEM, MATE No codecs eller MATE OEM, hvis du har en god grund til det. OEM: No codecs: 6\n7 3. Dette er fx download siden for Linux Mint MATE 64 bit. På sidens nederste del finder du en lang liste over download links (Primary download mirrors) til forskellige servere med Linux Mint. 4. Rul ned til Europe og Denmark og klik på et af de to download links i højre side. 5. Gennemfør download processen og brænd ISO filen ned på en DVD med det brænder program du normalt bruger i Windows. Når dette er sket, så er du klar til at starte op fra den dugfriske Linux Mint installations DVD og afprøve Linux Mint før du vælger om du vil installerer Linux Mint på din computer. Imens dette sker så kan du begynde at overveje hvilke filer og mapper du skal tage en backup af før du eventuelt installerer Linux Mint på din computer. Hvis du vælger at installerer Linux Mint på din computer, så bliver ALT slettet. INTET er tilbage af hverken Windows eller dine filer. Derfor skal ALT du ønsker at tage med dig til Linux Mint gemmes på et USB Stick eller en ekstern harddisk. Du kan også gemme dine file i Dropbox (gratis 2GB) eller Google Drive (gratis 15 GB). Klient programmet (det program der synkroniserer med din cloud service) til Dropbox er nem at installerer under Linux Mint. Klient programmet til Google Drive kræver derimod et par tekniske fif, men er inden for pædagogisk rækkevidde (Grive uofficielle Google Drive klient). Fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt er både Dropbox og Google Drive dog en sikkerhedsrisiko. På trods af at dine data er krypteret, når de synkroniseres med skyen, så ved du reelt ikke hvem der har adgang til dine data ude i skyen. 7\n8 B. Boot fra Linux Mint installations DVD som Live DVD 1. Indsæt den dugfriske Linux Mint installations DVD i din computer og genstart computeren. Hvis din computer at sat til at forsøge at starte op fra DVD drevet før harddisken, så vil din computer automatisk starte op fra Linux Mint Live DVD. Hvis din computer derimod starter op som den plejer at gøre, så skal du en tur ind i BIOS opsætningen med F2, Del e.l. for at få dette til at ske. 2. Afvent at Linux Mint Live DVD starter op. Du kan også trykke Enter her og få en start menu frem (behøves ikke). 3. Afvent lidt mere. 8\n9 4. Dette er Linux Mint Live DVD som giver dig mulighed for at afprøve Linux Mint. Live DVD betyder at Linux Mint kun kører med udgangspunkt i den indsatte DVD, ikke din harddisk hvor Windows er installeret. Du kan med andre ord nu lege lige så tosset du vil med Linux Mint uden at det får følger for dit andet Operativ System. Klikker du på Menu og Alle programmer, så får du vist denne menu med standard programmer som er installeret. Du vil ikke finde Internet Explorer og Microsoft Office, da disse programmer ikke køre under Linux. I stedet for Internet Explorer kan du bruge fx Firefox, Chrome og Chromium, og LibreOffice i stedet for Microsoft Office. Efter installationen af Linux Mint vil jeg gennemgå hvordan du som system administrator (ROOT) kan installere ny software. 9\n10 C. Installation af Linux Mint på din computer 1. Hvis du er overbevist om at du vil installere Linux Mint og har taget en backup af de filer du gerne vil have med fra Windows og over i Linux Mint, så dobbelt klik på Install Linux Mint på skriverbordet. 2. Vælg Dansk eller hvad du nu ønsker af system sprog, og klik Continue. 10\n11 3. De tre flueben viser at Linux Mint installationsprogram har det det skal bruge for at gennemføre installationen af Linux Mint på din computer. Klik Fortsæt. 4. Sæt et flueben ved Encrypt the new Linux Mint installation for security for at tilvælge at Operativ Systemet bliver krypteret med en selvvalgt adgangskode. 11\n12 5. Vælg en lang, sikker adgangskode med store og små bogstaver samt tal. Indtast den to gange, sæt et flueben ved Overskriv tom diskplads (betyder at den diskplads, der ikke bliver brugt af Operativ Systemet, bliver overskrevet med skrammel) og klik på Installer nu. 6. Klik Fortsæt hvis tidszonen er korrekt. 12\n13 7. Klik Fortsæt hvis tastaturlayoutet er korrekt. 8. Start med at indtaste dit fornavn under Dit navn, så udfylder en del af felterne sig selv. Vælg dernæst en styg adgangskode (som ikke er den samme som den til Operativ Systemet), sæt et flueben ved Krypter min hjemmemappe (hjemmebibliotek) og klik så Fortsæt. 13\n14 9. Vent til installationen er gennemført. Tager sin tid. 10. Klik Fortsæt afprøvning (Linux Mint er ikke altid så gode venner med genstart). 14\n15 11. Klik Menu og dernæst Quit. 12. Klik Shut Down eller vent et minut. Lige før computeren lukker helt ned så tryk på DVD drevets knap for at skyde DVD en ud. Alternativt kan du også gøre det lige efter du har trykket på power knappen for at starte computeren igen. Det værste der kan ske er at din computer endnu en gang starter op fra Linux Mint Live DVD. 15\n16 13. Når du trykker på power knappen og computeren starter op, så bliver du bedt om at indtaste adgangskoden til Operativ Systemet. Når du har indtastet adgangskoden, så tryk Enter. 14. Den første gang du logger på din brugerprofil, så skal du klikke på dit brugernavn (fx thomas Thomas). Næste gang vil systemet være klar til at modtage din adgangskode med det samme. 16\n17 15. Indtast din adgangskode til din brugerprofil og klik på OK. 16. Dette er en Velkomstskærm. Fjern fluebenet nederst til højre ved Vis dette vindue ved opstart og luk vinduet når du har studeret det du vil studere. 17\n18 17. Nederst til højre viser et! tegn at der er opdateringer klar til Linux Mint. Klik på dette tegn. 18. Da det er en ny Linux Mint installation, så er der virkelig mange opdateringer. Klik på Installer opdateringer øverst i vinduet. 18\n19 19. Klik på O.k. 20. For at gennemføre opdateringerne skal Linux Mint have din godkendelse i form af din bruger adgangskode. Indtast adgangskoden til din brugerprofil og klik Godkend. 19\n20 21. Afvent. Det tager sin tid med alle de opdateringer. 22. Opdateringerne er downloadet og installeret på din nye Linux Mint computer (Opdateringshåndtering lukker selv vinduet). Du kan nu begynde at bruge Linux Mint. 20\n21 23. Klik på Menu og der næst Alle programmer. 24. Dette er de programkategorier (Alle, Grafik, Internet, Kontor etc.), som allerede er installeret. 21\n22 25. Fx Internet hvor du finder Firefox. Klik Luk når du er færdig med at surfe rundt i Linux Mint. 26. Og dernæst Sluk med mindre du hellere vil vente et minut. Dette er arbejdscyklussen i Linux Mint inden for det dobbelte sikkerhedshegn. Nu er det op til dig i ro og mag at udforske hvad der er af muligheder i Linux Mint mellem opstart og nedlukning. Dog er der en del flere ting, som du kan gøre for at beskytte dit privatliv og din sikkerhed, og dem vil jeg gennemgå i del D til J samt appendiks B til D. 22\n23 D. Adskillelse af den først fødte bruger og system administrator Den først fødte bruger - og eventuelt kommende, nye brugere - har kun rettigheder til at foretage handlinger der påvirker deres egen brugerprofil og hjemmebibliotek. System administrator - også omtalt som ROOT - har derimod rettigheder til at gøre alt (kan dog ikke åbne den enkelte brugers krypterede hjemmebibliotek). For at ændre adgangskoden for system administrator skal vi en tur i Linux Mint maskinrum. Indtil nu har vi kun arbejdet med Linux Mint fra kommandobroen ved hjælp af desktop miljøet, så derfor bliver denne gennem meget grundig. For at få adgang til Linux Mint maskinrum skal vi åbne et terminalvindue på samme måde som hvis vi åbnede døren ned til maskinrummet. Et terminalvindue omtales også som en kommandolinje, da det giver mulighed for at indtaste kommandoer direkte til Operativ Systemet, som udføres når der trykkes på Enter. 1. Klik på Menu og dernæst Terminal. 23 Dette er et terminalvindue. Når du arbejder i et terminalvindue, så er der som standard to niveauer hvorpå du kan udføre kommandoer. Bruger niveau og system administrator niveau. Kommandoprompten på bruger niveau er med grøn tekst og ender med et $ tegn, mens den på system administrator niveau er med rød tekst og ender med et # tegn.\n24 2. Da vi åbner terminalvinduet som bruger fra desktop miljøet, så får vi kun tildelt rettigheder som en bruger. Terminalprompten er derfor grøn og ender på et $ tegn. 3. Da den ændring vi ønsker at foretage os er for system administrator, så er vi nød til at ophøje os selv fra bruger til system administrator (ROOT). Derfor indtaster vi kommandoen su og trykker derefter Enter for at udføre denne kommando. Denne fremgangsmåde sikre at der altid er vandtætte skodder mellem den almindelige bruger med begrænsede rettigheder (egen profil og hjemmebibliotek) og system administrator der har rettigheder til at gøre alt. Dette er standard opsætningen for Linux Mint og en del andre Linux distributioner mht. bruger adgang og rettigheder. I princippet er der mulighed for selv at definere andre bruger typer med andre rettigheder. 24\n25 4. Vi indtaster system administrators adgangskode, som stadigvæk svarer til den første fødte brugers adgangskode (adgangskode som bruges når der logges på bruger profilen). 5. Nu har vi ophøjet os selv fra bruger til system administrator (ROOT). Dette ses tydeligt ved at kommandoprompten nu er blevet med rød tekst og ender på et # tegn. Nu kan vi med andre ord handle med system administrators rettigheder. Dvs. vi må alt under eget ansvar. Kommandoen su er en forkortelse for Super User, som er et andet navn for system administrator og ROOT. Hvis du ønsker en kortfattet manual til en kommando i et terminalvindue, så behøver du i de fleste tilfælde blot at skrive man efterfulgt af kommandoen. Fx man su. Med pil op og ned kan du køre op og ned i denne manual, og med q for quit kan du lukke den. 25\n26 6. Indtast kommandoen passwd og tryk Enter. Passwd = Password. 7. Indtast den nye adgangskode for system administrator (ROOT). Vælg en virkelig styg adgangskode med store og små bogstaver samt tal, da denne adgangskode giver adgang til at gøre alt. 26\n27 8. Indtast adgangskode en gang til. 9. Nu er adgangskoden for system administrator (ROOT) blevet ændret. Dvs. nu er den først fødte brugers adgangskode og system administrators adgangskode forskellige. Nu ville jeg normalt klikke på krydset i øverst højre hjørne af terminalvinduet og dermed lukke både terminalvinduet (som program) og mine adgangsrettigheder som system administrator (ophøjet til ROOT). Men da det er en grundig gennemgang, så bruger jeg exit kommandoen hele vejen ud af terminalvinduet. 27\n28 10. Indtast kommandoen exit og tryk Enter for at logge ud som system administrator. Det vi gør nu er det modsatte af at ophøje os selv fra bruger til system administrator. Med tiden vil du opdage at de fleste funktioner i Linux har en modsat-funktion. Fx klient/server. 11. Nu er vi logget ud som system administrator og har derfor rettigheder som en bruger igen. Det ses tydeligt ved at terminalprompten er med grøn tekst og ender på et $ tegn. 28\n29 12. For logge ud af terminalvinduet indtaster vi kommandoen exit og trykker Enter. 13. Nu er vi så tilbage på kommandobroen, desktop miljøet, efter at have været en tur i maskinrummet for at ændre system administrators adgangskode. 29\n30 E. Installation af ny software - fx browseren Chromium Når vi installerer ny software, så gør vi det typisk fra desktop miljøet. Den ny software bliver tilgængelig for alle eksisterende brugere og nye brugere. Det betyder at hvis vi installerer software som på den ene eller den anden måde udgør en sikkerhedsrisiko, så får det ikke alene konsekvenser for os selv, men også for de øvrige brugere af computeren. For at sikre os mod at en anden installerer software på vores computer, når vi et øjeblik er uopmærksomme eller fraværende fra computeren, så skal en installation af ny software godkendes med vores bruger adgangskode. 1. Klik på Menu og derefter Programhåndtering. 2. Indtast din bruger adgangskode og klik OK. 30\n31 3. Dette er den officielle gavebod af gratis software til Linux Mint, som kan downloades fra internettet ved hjælp af Programhåndtering. Kun nogle få klik væk. 4. Da vi ved hvad vi søger, så kan vi nemt finde browseren Chromium ved hjælp af søgefunktionen øverst til højre i dialogboksen. Indtaste chromium i søgefeltet og tryk Enter. Når du er blevet fortrolig med Linux Mint, så kan du med fordel tage en rundtur i Programhåndteringen udbud af software. Det er overvældende hvor meget gratis software der er lavet til Linux Mint og andre lignende Linux distributioner. Specielt set i forhold til at vi næsten skal betale for alt software, når vi bruge en Windows eller Mac computer. 31\n32 5. Dette er listen over søgeresultater. Det er det øverste søgeresultat vi skal bruge. Som du kan se bliver de enkelte stykker software i Programhåndteringen anmeldt af brugerne, hvilket giver dig et tip om kvaliteten. 950 anmeldelser og 4 ud af 5 stjerner. Godt tegn. Dobbelt klik på det øverste stykke software: chromium-browser / Chromium browser. 6. Dette er installationssiden for Chromium browseren. Hvis du ruller ned, så kan du se anmeldelserne. For at installerer Chromium browseren skal du klikke på Installer. 32\n33 7. Afvent at installationen bliver færdig. Nederst kan du se hvor langt Linux Mint er nået. 8. Installationen er nu gennemført. Som du kan se så er knappen Installer nu blevet erstattet med knappen Fjern. Hvis du senere ønsker at afinstallere et stykke software, så gør du det samme sted som du installerede det. Luk Programhåndteringen på krydset øverst til højre i dialogboksen. 33\n34 9. Hvis du klikker på Menu og sætter musen på Internet, så kan du se at Chromium browseren nu bliver vist som en valgmulighed. Chromium browseren bliver vist med fed skrift, fordi den aldrig har været startet. 10. Chromium browseren som er klar til at blive sat op. Klik på for at gøre dette. Hvis du har en GMail og benytter synkronisering af bogmærker, browser historik og adgangskoder via din Google konto bundet op på din GMail konto, så husk af denne funktion kan udgøre en sikkerhedsrisiko, da disse informationer er gemt i skyen. Godt nok er det din del af skyen, men du ved reelt ikke hvem der ellers har adgang til din del af skyen. Du kan med fordel vælge startpage.com i stedet for google.dk som din startside. Den skulle efter sigende være tættere på at være under overvågningsradaren. Dog langt fra så sikker som at installere Tor browseren, der benytter Tor netværket til at sikre dig anonymitet på internettet. 34\n35 F. Bruger administration på din Linux Mint computer Både den først fødte bruger, oprettet under installationen af Linux Mint, og de andre brugere, som er oprettet senere, er ligestillet på alle punkter undtagen et punkt. Forskellen drejer sig om sletning af eksisterende brugere. Ingen bruger kan slette sig selv, fordi de selv er logget på. Derfor må en anden bruger gøre dette og det er der forskellen ligger. Den først fødte bruger kan slette andre brugere og godkende denne handling med sin egen adgangskode. De andre brugere kan derimod kun slette den først fødte bruger og godkende den handling med den først fødte brugers egen adgangskode. Denne forskel betyder at det er mest optimalt at den først fødte bruger også er den bruger der har mulighed for at ophøje sig til system administrator. Dermed bliver den først fødte bruger den der kan oprette og slette andre brugere uden selv at kunne blive slettet af andre brugere samtidig med at den først fødte bruger kan gøre alt mht. Operativ Systemet. Ingen bruger kan dog åbne en anden brugers krypterede hjemmebibliotek. Ikke engang den først fødte bruger med anvendelse af system administrator adgangskoden. Der er kun en vej til at få adgang til en brugers hjemmebibliotek og det er ved at logge på som brugeren selv. Alternativ bruger opsætning administrator versus skrivebordsbruger Hvis du mener at der er for meget lighed mellem den først fødte bruger og de øvrige brugere rettigheder, så kan du ophøje den først fødte bruger til Administrator og reducerer de øvrige brugers rettigheder til at være Skrivebordsbrugere. Denne ændring kan du foretage under Kontotype for de enkelte brugere. Administrator den først fødte bruger får dermed rettigheder til at ændre hvad som helst på systemet herunder installere og opgradere software, mens skrivebordsbrugerne de øvrige brugere kun kan udføre almindelige opgave og fx ikke kan installere og opdatere software. 35\n36 Oprettelse af en ny bruger 1. Klik på Menu og dernæst Administration og Brugere og grupper. 2. Klik på Tilføj. I øjeblikket er der kun en bruger den først fødte bruger. Den bruger du er i gang med at oprette kommer til at tilhøre de øvrige brugere. Hvis du vælger brugerløsningen administrator versus skrivebordsbrugere, så er det på dette sted at du laver denne ændring som først født bruger. 36\n37 3. Indtast din bruger adgangskode som først fødte bruger og klik Godkend. 4. Indtast den nye brugers fulde navn i feltet Navn. Feltet Brugernavn vil automatisk blive brugerens fornavn, men kan dog ændres hvis du af sikkerhedsmæssige årsager vil give dine brugere et alternativt brugernavn. Sæt et flueben ved Krypter hjemmemappe for at beskytte hemmelige data og klik på O.k. 37\n38 5. Lad brugeren selv indtaste sin selvvalgte adgangskode to gange, mens du selv kigger den anden vej, og klik så på O.k. 6. Den nye bruger er nu oprettet. Husk at ændre brugertypen til Skrivebordsbruger, hvis du vælger bruger løsningen administrator versus skrivebordsbruger. 7. Når computerens starter op og du har logget på Operativ Systemet, så vil du nu se at der er to brugere at vælge mellem. Senere vil jeg vise dig hvordan du skifter log ind skærmens layout. 38\n39 Sletning af en eksisterende bruger 1. Klik på Menu og dernæst Administration og Brugere og grupper. 2. Klik på den bruger der skal slettes og klik på Slet. 3. Indtast din bruger adgangskode, som den først fødte bruger eller administrator. 39\n40 4. Hvis du vil slette brugeren helt, så klik på Slet file. 5. Og brugeren er nu slettet. 6. Den slettede bruger vises fortsat på log ind skærmen og dukker op igen i Brugere og grupper uden hjemmebibliotek efter genstart. Det er formentlig en fejl der bliver løst på et tidspunkt med en opdatering. Jeg har dog fundet en lidt omstændelig løsning som kan bruges indtil da. Hvordan du skifter log ind skærmens layout kan du læse om i næste del af guiden. 1. Skift fra log ind skærm layout Clouds til Mint-X. 2. Luk ned og start op igen. 3. Deaktiver og aktiver den slettede bruger. 4. Slet bruger igen. 5. Skift fra log ind skærm layout Mint-X til Clouds. 6. Luk ned og start op igen. 7. Den slettede bruger er nu væk på log in skærmen og under bruger administrationen. 40\n41 Tilpasning af bruger log ind skærmens layout Denne log ind skærm synes jeg er okay til en bruger, men til flere brugere er den ikke det kønneste jeg har set. Derfor vil jeg vise dig hvordan du skifter fra Mint-X til Clouds. Der er også muligt for at tilføje andre layouts for log ind skærmen samme sted, hvis du vil gå på jagt efter et andet på nettet. 1. Klik på Menu og derefter Administration og Logind-skærm. 2. Indtast din bruger adgangskode. 41\n42 3. Skift fra Mint-X til Clouds og klik Luk. Hvis du har fundet et andet layout, så benyt Tilføj. 4. Dette er log ind skærmen Clouds, som du valgte under administration. En lidt mere præsentabel måde at vise at der er flere brugere. Hvis du ønsker et alternativt layout til din log ind skærm, så besøg fx Under GDM Splash fandt jeg dette layout. I standard opsætningen for Linux Mint er der kun Mint-X og Clouds, som er jævnt kedelige. 42\n43 G. Oprettelse af flere workspace virtuelle skærme Sommetider har vi brug for flere skærme, når vi arbejder intenst med et eller andet projekt. Hvis vi ikke lige har råd eller lyst til at kaste penge efter flere skærme og grafikkort, så kan vi benytte os af workspace. Workspace eller virtuelle skærme som jeg kalder dem giver mulighed for at vi ser en skærm mens de øvrige skærme kører i baggrunden med det indhold vi har sat i gang på dem. Dette er fire workspace med indhold, hvor det første bliver vist på skærmen: 1. Det panel som bruges til at skifte mellem de forskellige workspace - også omtalt som arbejdsområdeskifteren - bliver placeret på proceslinje, hvor Menu knappen er placeret i venstre side. Som standard er denne proceslinje placeret forneden, men den kan også placeres fx øverst. 2. For at tilføje et panel til proceslinjen, så højreklikker vi på den blanke del af proceslinjen og klikker på Tilføj til panel Klik på Arbejdsområdeskifter. 43\n44 4. Klik på Tilføj. 5. Så er Arbejdsområdeskifteren tilføjet nederst til højre. Klik på Luk. 6. Dette er et eksempel på praktisk brug af workspace. Google i det første til informationssøgning, LibreOffice Writer i det andet til fx rapportskrivning, Stifinder i det tredje til at åbne fx PDF dokumenter og det fjerde er tomt til andre ting, fx DR netradio. 44\n45 H. Installation af Tor browseren for at kunne surfe anonymt på internettet Med Tor browseren kan du surfe anonymt på internettet, da din internettrafik bliver sendt gennem flere Tor Relay Nodes i Tor netværket før det når sin ende station og derfor bliver den meget svær at spore tilbage til dig. Tor browseren bruges både af journalister, der ikke kunne arbejde frit uden denne anonymitet, og af kriminelle, der ønsker at undgå at blive fanget af politiet. Hvad du bruger Tor browseren til er ene og alene op til dig og din samvittighed. Du kan læse meget mere om Tor browseren og Tor netværket - også gående under betegnelsen Tor Projektet - på Samtidig vil jeg også præsenterer dig for Linux universet, som myldre med mennesker der deler deres viden og tips uden at tage sig betalt for det, og der bliver flere og flere folk i Linux universet. Derfor vil jeg beskrive Linux universet som et åbent univers, da det konstant udvider sig. Til forskel for Apple og Microsoft der i større eller mindre grad lukker sig om sig selv. Det bliver også et godt eksempel på at installere software via et terminalvindue. Se hvordan du bruger et terminalvindue i del D (Adskillelse af den først fødte bruger og system administrator). Hvis du hellere vil installere Tor browseren ved hjælp af Programhåndteringen, så finder du en vejledning til dette i Appendiks C. 1. Jeg søgte med Google på tor install linux mint 17 og fik disse søgeresultater. Jeg valgte at klikke på nr. 2 søgeresultat: Easily install Tor Browser in Ubuntu And Linux Mint 17 45\n46 2. På denne side fandt jeg både en guide til at installere og afinstallere Tor Browseren. Kommandoen sudo som se i 4 ud af 5 kommandoer betyder blot at den efterfølgende kommando bliver udført som system administrator (ROOT). 3. Åben et terminalvindue fra Menu og ophøj dig til system administrator (ROOT) med su. 46\n47 4. Indtast den første kommando uden sudo (du er ophøjet til system administrator, ROOT) og tryk Enter for at udføre kommandoen. Kommandoen tilføjer en internet software kilde (repository) til operativ systemets liste over internet software kilder. 5. Læs informationsteksten og tryk Enter for at fortsætte. 47\n48 6. Første kommando er gennemført. 7. Indtast næste kommando uden sudo. Kommandoen apt-get update opdaterer Operativ Systemet manuel nu med en ekstra internet software kilde. 48\n49 8. Gennemført. 9. Indtast den tredje og sidste kommando uden sudo. Kommandoen apt-get install bruges til at installere ny software. I dette tilfælde tor-browser. 10. Installationen er gennemført. Luk terminalvinduet med to gange exit (se del D: Adskillelse af den først fødte bruger og system administrator). 49\n50 11. Tor browseren er nu at finde i Menu under Internet. Start Tor browseren. 12. Hvis du ikke har en specielt opsat firewall eller benytter VPN eller Proxy, så klik på Connect. Den firewall vi senere vil sætter op (del J: Opsætning af en firewall i Linux Mint) vil tage højde for at Tor browseren skal have adgang til internet. Derfor kan du trygt klikke Connect. 50\n51 13. Dette er Tor browseren. Du surfer nu anonymt på internettet. Da jeg åbnede så befandt jeg mig i Berlin i Tyskland selvom jeg reelt var i Danmark og brugte en dansk internetforbindelse. Og næste gang jeg åbnede Tor browseren, så var jeg i Tjekkiet, mere præcist i byen Hluboka Nad Vltavou i regioenen Jihocesky Kraj. Out of date: Hvis du i Tor browseren får oplyst at den version der køre nu er out of date, så fjern Tor browseren igen (se appendiks B) og installer den igen via Programhåndteringen (se appendiks C). Dermed vil Tor browseren automatisk blive opdateret gennem Programhåndteringen, når der kommer en nye version (se appendiks D). 51\n52 I. Kryptering og dekryptering af tekst og filer Kryptering er en metode til at gøre tekster og filer ulæselig for alle andre end den person der har nøglen til at gøre dem læsbare. En almindelig mail, som ikke er krypteret, kan sammenlignes med et gammeldags postkort. Hvis det digitale postbud er nysgerrigt, så har du ikke meget privatliv. Hvis teksten i mailen samt de vedhæftede filer derimod er krypteret, så er det meget svært og ressourcekrævende for andre at få indsigt i indholdet af mailen. Kryptering er med andre ord en garanti for dit privatliv, når du kommunikere digitalt med andre pr. mail. Som en bonus så kan du også krypterer filer som du deler ved hjælp af fx Dropbox og Google Drive, så dem der eventuelt har en bagdør til disse cloud services ikke kan få adgang til filernes indhold. Hvad er en PGP krypteringsnøgle? En PGP krypteringsnøgle er faktisk et nøglepar, som består af en privat nøgle (private key) og en offentlig nøgle (public key). Den private nøgle (private key) beholder vi på vores egen computer i en digital nøglering og den bruges til at dekryptere tekster og filer, som vi modtager fra andre fx pr. mail. Den offentlige nøgle (public key) udleverer vi til alle der ønsker den og den bruger andre til at kryptere tekster og filer, som de ønsker at levere til os fx pr. mail. Hvis fx Eva vil sende Adam en krypteret mail, så gør hun følgende. Eva krypterer indholdet af sin mail (tekst og filer) med Adams offentlige nøgle. Når Adam modtager Evas mail, så bruger Adam sin egen private nøgle til at dekryptere indholdet af Evas mail med. Hvilke programmer skal vi bruge? Vi vil installere programmet Seahorse som digital nøglering (i desktop miljøet) og GPA som giver mulighed for nemt at kryptere og dekryptere tekster og filer. Begge programmer er tilgængelig via Programhåndtering og installeres på samme måde, som vi installerede Chromium browseren (del E: Installation af ny software - fx browseren Chromium). Når vi har installeret disse to programmer - Seahorse og GPA - så vil vi oprette en PGP krypteringsnøgle knyttet til din mail adresse. Hvis du ikke har en mail adresse eller ønsker at starte på en frisk i denne Linux Mint installation, så opret først en mail adresse. Du kan fx oprette en mail adresse hos der ikke kræver SMS verificering som det er tilfældet med GMail. En SMS verificering vil knytte din mail adresse til dit mobiltelefonnr., som igen er knyttet dit cprnr. (med mindre det er lykkes dig at oprette et anonym mobiltelefonnr.). 52\n53 Installation af programmet Seahorse 1. Åben Programhåndtering i Menu, søg efter Seahorse og klik Installer. Hvis du er i tvivl om hvordan du gennemfører installationen, så gennemgå del E (Installation af ny software - fx browseren Chromium) igen. 2. Efter at installationen er gennemført vil du i Menu under Indstillinger finde Seahorse med navnet Kodeord og nøgler. Dette er stedet hvor vi opretter din PGP krypteringsnøgle. Andres offentlige nøgler (public key) tilføjer vi derimod via GPA. Både Seahorse og GPA har adgang til din nøglering. 53\n54 Installation af programmet GPA 1. Åben Programhåndtering i Menu, søg efter gpa og klik Installer. Under installationen vil du blive gjort opmærksom på at du ikke har oprettet en PGP krypteringsnøgle endnu. Klik Do it latter. 2. Efter at installationen er gennemført vil du i Menu under Tilbehør finde gpa. GPA er det program vil vi bruge til at kryptere og dekryptere tekst og filer med. Vi bruger med andre ord GPA til at gennemføre denne proces både når det gælder tekst og filer: 54\n55 Oprettelse af en PGP krypteringsnøgle 1. Klik på Menu og dernæst Kodeord og nøgler under Indstillinger. 2. Klik på det store plus i Kodeord og nøgler for at tilføje en ny nøgle eller et nyt element. 3. Klik på punktet PGP-nøgle (Bruges til at kryptere e-post og filer) og dernæst Fortsæt. 55\n56 4. Klik på Avancerede nøgleindstillinger i dialogboksen. 5. Indtast dit fulde navn og øverst. Nederst kan du vælge om din PGP nøgle skal have en større eller mindre styrke end 2048 bit samt om nøglen skal have en udløbsdato eller ej. Du kan sammenligne styrken af en PGP nøgle med millimeter beton i en bunkers vægge. 4 meter (4096 bit) beton beskytter dem der er i bunkeren bedre end 1 meter (1024 bit). 56\n57 6. Klik på Opret. Som du kan se har jeg valgt en nøgle med en styrke på 4096 bit. Efter min mening er intet for godt, når det gælder at sikre sit privatliv. 7. Vælg en styg, lang adgangskode eller sætning med mellemrum, og indtast den to gange. Klik derefter O.k. (Adgangsfrase: Sætning der kan indeholde mellemrum). Processen med at skabe en PGP krypteringsnøgle med den styrke kan tage tid. I dette tilfælde tog det 4 timer. Reelt tror jeg der er tale om en programfejl med hensyn til de 4 timer, som vil blive rettet med en opdatering på et tidspunkt. Men der kom en PGP krypteringsnøgle frem efter 4 timer 2 gange i træk, så processen bliver fuldført. 57\n58 8. Dette er din PGP krypteringsnøgle. Som du kan se er det et nøglepar bestående af en sølv nøgle og en guld nøgle. Det indikerer at der er tale om både en privat nøgle (private key) og en offentlig nøgle (public key). Når vi senere tilføjer andres offentlige nøgler (public key), så vil der kun være en nøgle, en sølv nøgle. 9. Hvis du højreklikker på din PGP krypteringsnøgle i Kodeord og nøgler, vælger Egenskaber i den lille menu, der kommer frem, og klikker på fanen Detaljer, så får du oplyst din nøgles Nøgle-ID (Key ID) og fingeraftryk (Fingerprint). Nøgle-ID og Fingeraftryk er de to oplysninger, som du kan give til andre, så de kan verificere om den offentlige nøgle de ønsker at bruge virkelig er din. 58\n59 10. Hvis du åbner GPA under Tlbehør i Menu, så vil du også finde din PGP krypteringsnøgle der. 11. Hvis du klikker på nøglen, så kan du i nederste del af vinduet genkende din nøgles nøgle-id (Key ID) og fingeraftryk (Fingerprint). GPA er også det program vi vil bruge til at kryptere og dekryptere tekst og filer. Nu har du det der skal til for at en anden kan kryptere tekst og filer med din offentlige nøgle, som du kan dekryptere med din private nøgle. 59\n60 Kryptering og dekryptering af tekst og filer Først vil jeg gennemgå hvordan du importerer en andens offentlig nøgle (public key) og bruger denne offentlige nøgle til at kryptere tekst og filer, som du ønsker at maile til denne person. I næste omgang vil gennemgå den modsatte situation, hvor du modtager tekst og filer, som er krypteret med din offentlige nøgle (public key) og hvordan du dekrypterer det du har modtaget med din private nøgle (private key). Import af en andens offentlige nøgle Ideen med den offentlige nøgle er at den skal være så tilgængelig som mulig for alle der ønsker at sende krypterede mails til nøglens ejer. Det kan fx ske ved at gør den offentlige nøgle tilgængelig på ejerens Twitter profil. I dette eksempel min Twitter profil, hvor jeg også har tilføjet Nøgle-ID (Key ID) og Fingeraftryk (Fingerprint). Min offentlige nøgle kan downloades fra min Google Doc via et link. Når den offentlige nøgle er downloadet til din computer, så skal du tilføje den til din nøglering enten ved hjælp programmet Kodeord og nøgler (Fil > Importer, Ctrl + I) under Indstillinger i Menu eller GPA (Keys > Import Keys ) under Tilbehør i Menu. I denne guide vælger jeg at gøre det ved hjælp GPA. Nøglens filnavn ender på.asc 1. Åben GPA under Tilbehør i Menu. Klik på menuen Keys og vælg Import Keys 60\n61 2. I mappen Hentede filer finder du typisk en downloadet offentlige nøgle. I dette tilfælde er dens filnavn tbh-public-key.asc. 3. Den offentlige nøgle er læst og importeret. 4. Og den importerede offentlige nøglen bliver vist i oversigt med et en-nøgle-symbol, fordi det kun er en offentlig nøgle (Key ID: D4E072E2), ikke et nøglepar (Key ID: 773EF7EB). 61\n62 5. Den offentlige nøgle der netop er blevet importeret ser således ud, hvis den bliver åbnet i et tekstredigeringsprogram. I dette tilfælde er den meget lang, fordi dens styrke er på 4096 bit. 6. Nederst i vinduet kan vi se at Owner Trust og Key validity står til Unknown. Hvis nøglens nøgle-id (Key ID) og fingeraftryk (Fingerprint) svare til det der står på fx Twitter profilen, så kan vi konstatere at nøglen er troværdig. At vi kan have tillid til nøglen. 7. Derfor højreklikker vi på nøglen og vælger Set Owner Trust 62\n63 8. I dette tilfælde vælger jeg Ultimate. Hvis du er det mindste i tvivl om nøglen tilhøre den person du vil kommunikere med, så find en måde hvormed du kan få den bekræftet. Hvis du fx kender personens stemme, så ring til vedkommende og få vedkommende til at læse fingeraftrykket op. 9. Nu står Owner Trust og Key validity så til hhv. Ultimate og Fully Valid. Nu har du den andens offentlige nøgle indsat i din digitale nøglering og kan kryptere tekst og filer med denne nøgle. Når den anden modtager din tekst og filer samlet i en mail, så kan vedkommende dekryptere både tekst og filer med sin private nøgle. 63\n64 Kryptering af tekst med den andens offentlige nøgle 1. Åben GPA (GNU Privace Assistant) via Menu og klik på clipboard ikonet. Krypteringen såvel som dekrypteringen af tekst sker med dette clipboard som mellemstation. I princippet på samme måde som vi bruger copy-and-paste (kopier-og-indsæt). 2. Skriv den tekst du ønsker krypteret ind i dette clipboard eller kopier en allerede eksisterende tekst dertil med copy-and-paste (Ctrl + A, Ctrl + C, Ctrl + V). 3. Klik på krypterings ikonet for at kryptere teksten i clipboard. 64\n65 4. I denne dialogboks skal du vælge hvilken offentlig nøgle, som teksten i clipboard skal krypteres med. I dette tilfælde er det nøglen D4E072E2 (normalt vil der stå forskellige navne ud for nøglerne, som gør det nemt at vælge den rette nøgle til formålet). 5. Klik på OK når du har valgt den rette offentlige nøgle til krypteringen. Du kan også sætte et flueben ved Sign og få mulighed for at underskrive den krypterede tekst med din digitale signatur. Vælger du at gøre dette, så vil du blive bedt om adgangskoden til din PGP krypteringsnøgle. 6. Dette er den krypterede tekst, som du kan kopiere over i din mail. 65\n66 Kryptering af filer med den andens offentlige nøgle 1. Som eksempel har jeg downloadet et Steen og Stoffer billede (Steen_og_stoffer.jpg) og placeret det i mappen Billeder (/home/thomas/billeder) i mit krypterede hjemmebibliotek. Klik på filhåndterings ikonet i GPA. 2. For at kryptere en fil, så skal du åbne den i GPA s File Manager. Du kan klikke på Open a file ikonet eller klikke på File og vælge Open (Ctrl + O). Du kan selvfølgelig åbne flere filer af gangen og ligeledes krypterer flere filer på en gang i File Manager. 66\n67 3. Udvælg den fil - eller de filer - du vil åbne i GPA s File Manager og klik på Open. Hver fil bliver krypteret for sig selv. Derfor kan du tilføje så mange filer som du vil uden at tænke på hvad den samlede størrelse af de valgte filer bliver. 4. Marker den fil - eller de filer - i GPA s File Manager, som du ønsker at kryptere enkeltvis, og klik på krypterings ikonet. 67\n68 5. Vælg den offentlige nøgle som filen - eller filerne - skal krypteres med. I dette tilfælde vælger vi nøglen D4E072E2, som er modtagerens offentlige nøgle. Hvis du ønsker at tilføje din digitale signatur til den fil - eller de filer - du vil kryptere, så sæt et flueben ved Sign. 6. Nu er filen Steen_og_stoffer.jpg blevet krypteret og har fået filnavnet Steen_og_stoffer.jpg.gpg. I filhåndteringsprogrammet (Caja i Linux Mint Mate) ser resultatet sådan her ud. Den eneste der kan dekryptere Steen_og_stoffer.jpg.gpg er modtageren af filen (ejeren af den offentlige nøgle vi krypterede filen med). Nu kan du kryptere både tekst og filer med en andens offentlige nøgle og dernæst sende dem til vedkommende. Næste skridt er at gennemgå hvordan du kan dekryptere tekst og filer, som andre har krypteret med din offentlige nøgle og derefter mailet til dig. 68\n69 Eksporter din egen offentlige nøgle og gør den tilgængelig for andre Forudsætningen for at andre kan sende dig mails med krypteret tekst og filer er at du har eksporteret din offentlige nøgle fra din nøglering og har delt den offentligt. At du har delt din sølvnøgle samt nøgle-id (Key ID) og fingeraftryk (Fingerprint) på fx din Twitter profil. Guldnøglen i dit nøglepar er din private nøgle, som du bruger til at dekryptere indholdet af de krypterede mails du modtager. Derfor starter vi med at eksportere din offentlige nøgle, din sølvnøgle. Hvordan du så vælger at offentliggøre den er op til dig. 1. Åben GPA og klik på dit eget nøglepar (guld- og sølvnøglen). 2. Klik på Keys og vælg Export Keys 69\n70 3. Vælg et navn og en placering til din offentlige nøgle. Hvis navnet på din offentlige nøgle ender på.asc, så vil andre kunne genkende den som en nøgle fil. Det er bedste hvis navnet ikke indeholder æøå og at mellemrum er erstattet med _. Det gør den spiselig for alle computer systemer. 4. Din offentlige nøgle er nu blevet eksporteret. Klik Close. Din offentlige nøgle finder du på den placering du selv har givet den. I dette tilfælde i mappen /home/thomas/dokumenter. 70\n71 5. Hvis du åbner din offentlige nøgle med et tekstredigeringsprogram (fx pluma i Linux Mint Mate), så kan du se at den blot er en almindelig tekst fil, som du kan dele på fx Twitter eller i en Facebook besked. I dette tilfælde en lang tekst fil, fordi nøglens styrke er 4096 bit. Hvis du vælger at dele din offentlige nøgle med et link til din Google Doc, så vælg Til - Offentligt på nettet under Linkdeling. Hvis du i stedet for vælger Til - Alle, der har linket, så vil Google ved for mange besøg lukke linket ned i 24 timer. Jeg bruger mit link til Twitter, Google+, Facebook og LinkedIn. 71\n72 Dekryptering af tekst med din private nøgle 1. Åben GPA fra Menu og klik på clipboard ikonet. Kopier den krypterede tekst over i clipboard. Som du kan se så er opbygningen af den krypterede tekst den samme som den offentlige nøgle. Dog begynder den krypteret tekst med BEGIN PGP MESSAGE. 2. Klik på dekrypterings ikonet i clipboard for at dekryptere den tekst du netop har kopieret ind i clipboard. GPA vælger automatisk at gøre dette med din egn private nøgle, guldnøglen. På samme måde som da du krypterede en tekst tidligere, så sker det med GPA s clipboard som mellemstation. Kopier tekst til clipboard, udfør handling, kopier resultat fra clipboard. 72\n73 3. Da GPA skal bruger din private nøgle, så skal GPA bruge din adgangskode til dit nøglepar (privat nøgle og offentlig nøgle). Dette er din beskyttelse mod at andre kan misbruge din private nøgle. 4. Dette er den dekrypterede tekst. Grunden til at du kun ser en linje af teksten er at teksten ikke ombrydes i GPA s clipboard. Sådan ser den dekrypterede tekst ud, når den ombrydes i et tekstredigeringsprogram. 73\n74 Dekryptering af filer med din private nøgle 1. Åben GPA og klik på File Manager ikonet. Som du ser så har jeg åbnet filhåndteringsprogrammet (Caja i Linux Mint Mate) i højre side, der viser den krypterede fil badwolf-picture.jpg.gpg. Du kan genkende en PGP krypteret fil på at dens navn ender på.gpg. At denne fils navn ender på.jpg.gpg betyder at der tale om et krypteret billede i JPG format. Pretty Good Privacy (PGP): GNU Privacy Guard (GnuPG or GPG): 2. Klik på open a file ikonet i File Manager. Du kan også klikke File og dernæst vælge Open, eller trykke Ctrl + O. 74\n75 3. Find den fil eller de filer du ønsker dekrypterer med din private nøgle, marker den eller dem, og klik Open. Typisk vil de være at finde i Hentede filer, hvis de er downloadet fra en mail. 4. Indtast din adgangskode til dit nøglepar, så GPA får adgang til din private nøgle. 5. Nu er filen eller filerne dekrypteret. Filen badwolf-picture.jpg.gpg er blevet dekrypteret til badwolf-picture.jpg og kan nu åbnes og ses. 75\n76 J. Opsætning af en firewall i Linux Mint Du kan både se og downloade den firewall, som vi vil installer, i appendiks E. Under installationen vil vi downloade den fra min Google Doc, så du bliver fri for manuelt at skulle skrive den ind i et tekstredigeringsprogram (fx nano som er et af de bedste i et terminalvindue). 1. Åben linket til firewall dokumentet (se appendiks E). 2. Flyt musen op i toppen af dokumentet og klik på download ikonet som kommer frem. 76\n77 3. Dokumentet firewall.txt er nu downloadet til Hentede filer (/home/thomas/hentede filer). 4. Åbner du filhåndteringsprogrammet (Caja i Linux Mint Mate) og klikker på Hentede filer i venstre side, så kan du se filen firewall.txt. I Menu kan du få direkte adgang til de forskellige steder i filsystemet ved at klikke på en af de fem placeringer, steder. Hjem-mappe er dit eget hjemmebibliotek, som giver en overskuelig adgang til alle dine filer og mapper. Operativ Systemet er sat til automatisk at åbne disse fem placeringer i filsystemet med filhåndteringsprogrammet Caja. I Programhåndteringen kan du finde andre alternative filhåndteringsprogrammer. 77\n78 5. Åben et terminalvindue og ophøj dig til system administrator (ROOT). 6. Din placering i filsystemet er i øjeblikket dit hjemmebibliotek (/home/dit-navn). For at skifte placering til Hentede filer, så skal du køre kommandoen cd Hentede filer. Grunden til at du skal bruger er at dette fortæller Operativ Systemet at Hentede og filer er et sammenhænde navn på en mappe - Hentede filer. Et mellemrum tolkes normalt af Operativ Systemet som et skilletegn. 78\n79 7. Hvis du køre kommandoen ls, så får du vist indholdet af mappen Hentede filer. Som du kan se indeholder mappen filen firewall.txt. 8. Med kommandoen mv firewall.txt /etc/firewall udfører du to handlinger. Du ændrer navn på filen fra firewall.txt til firewall og flytter den fra /home/dit-navn til /etc. Hvis du vil vide mere om hvordan du bruger kommandoen mv, så kør kommandoen man mv. 79\n80 9. Det næste vi skal gøre er at redigere filen /etc/rc.local for at sørge for at Operativ Systemet hver gang det starter op kører filen firewall (/etc/firewall) og dermed sætter din firewall op. Denne redigering udfører vi med kommandoen nano /etc/rc.local. Nano er et tekstredigeringsprogram, som er meget anvendt af folk der arbejder i et terminalvindue eller med Linux baseret Operativ Systemer (OS) uden grafisk brugerinterface (GUI). 10. Mellem næstsidste og sidste linje i rc.local tilføjer vi kommandoen sh /etc/firewall. Kommandoen sh starter den shell som fortolker indholdet af filen /etc/firewall. 80\n81 11. Nu er vi færdige med redigeringsarbejdet af /etc/rc.local. For at gemme resultatet trykker du Ctrl + O og dernæst Enter for at godkende filnavnet. 12. For at lukke Nano trykker du Ctrl + X. Dernæst lukket du terminalvinduet med 2 gange exit. Nu er din firewall installeret og vil begynde at fungere efter at du har lukket Linux Mint ned og startet Operativ Systemet op igen. Din firewall er skrap. Det betyder at hvis et program på din computer skal kunne kontaktes udefra internettet, så skal den port som der bruges til denne kontakt sætte op i din firewall. I øjeblikket er der kun åbnet for at Skype kan kontakte Skype programmet gennem port på din computer. ### INBOUND Rules: Allow ONLY NEW packets on these ports ### iptables -A INPUT -p tcp --dport m state --state NEW -j ACCEPT ## Skype In ## 81\n82 Appendiks A: OS/GUI Cinnamon, MATE, KDE, XFCE OS/GUI: Cinnamon Desktop: Menu > Alle programmer: 82\n83 Menu > Internet: Menu - mus hviler på Afslut knappen nederst til venstre: 83\n84 OS/GUI: MATE Desktop: Menu > Foretrukne: 84\n85 Menu > Alle programmer: Menu > Alle programmer > Internet: 85\n86 OS/GUI: KDE Desktop: Hjørneknap øverst til højre: 86\n87 Menu > Favoriter: Menu > Programmer: 87\n88 Menu > Programmer > Internet: Menu > Computer: 88\n89 Menu > Nyligt anvendt: Menu > Forlad: 89\n90 OS/GUI: XFCE Desktop: Menu > Favoritter: 90\n91 Menu > Internet: 91\n92 Appendiks B: Fjern Tor browseren som er installeret via et terminalvindue Samme sted som vi fandt vejledningen til at installere Tor browseren via et terminalvindue var der også en vejledning i hvordan den kan afinstalleres, fjernes, igen og den vil vi nu bruge. 1. Åben et terminalvindue og ophøj dig til system administrator (ROOT). Det kræver rettigheder som system administrator (ROOT) for at fjerne, afinstallere software. 92\n93 2. Indtast kommandoen apt-get remove tor-browser og tryk Enter. Ligesom apt-get install installerer software, så afinstallerer apt-get remove den software. 3. Indtast J for Ja og tryk Enter. 93\n94 4. Tor browseren er nu fjernet. Nu mangler vi lige at rydde op efter Tor browseren ved at fjerne dens.mappe. 5. Indtast kommandoen rm -r.tor-browser-en og tryk Enter. Kommandoen rm sletter filer og rm -r sletter mapper. Hvis du vil læse mere om kommandoen rm, så skrive man rm og tryk Enter. Nu er Tor browseren installeret via et terminalvindue helt fjernet og du kan installere den igen via Programhåndteringen (se appendiks C). 94\n95 Appendiks C: Installation af Tor browseren ved hjælp af Programhåndteringen Det sjovt på den nørdede måde at installere Tor browseren via et terminalvindue, men det har også sine fordele at benytte Programhåndtering. Den software der er installeret ved hjælp af Programhåndteringen bliver nemlig ofte også opdateret fra samme sted. 1. Åben Programhåndtering fra Menu. 2. Indtast din bruger adgangskode og klik på OK. 95\n96 3. Indtast Tor Browser i søgefeltet og tryk Enter. 4. Dobbelt klik på tor-browser, hvis du brugen en 64 bit version af Linux Mint. Ellers skal du vælge tor-browser:i386, som er 32 bit versionen af Tor browseren. 5. Klik på Installer. Luk Programhåndteringen når installationen er gennemført. I dette tilfælde er det version af Tor browseren, ikke den nyeste version som er Derfor kommer der en opdatering til Tor browseren via Programhåndteringen (se appendiks D). 96\n97 6. Start Tor browseren for første gang efter denne installation. 7. Klik Connect. Den firewall som vi sætter op i Linux Mint kræver ikke at vi vælger Configure. 8. Tor browseren er startet op og fortæller at den ikke er den nyeste version. Afvent at den nye version bliver tilgængelig i Programhåndteringen (se appendiks D). 97\n98 Appendiks D: Opdater Tor browseren som er installeret via Programhåndteringen Det blå! viser at der opdateringer tilgængelig. Klik på det blå! for at åbne Opdateringshåndtering. Sidste vi havde fat i Opdateringshåndteringen var lige efter installationen af Linux Mint, hvor der var en masse opdateringer. 1. Dette er den nye version af Tor browseren. Klik på Installer opdateringer. Opdateringshåndteringen lukker selv vinduet efter at opdateringen af Tor browseren er gennemført. 2. Åben Tor browseren i Menu. 98\n99 3. Klik på Connect. 4. Tor browseren er nu ikke længer out of date. 99


Nr. 32 - Mavesår\nMavesår hos slagtesvin\nDer ses stigende tendens til mavesår hos slagtesvin ude i besætningerne\nFra efteråret 2015 og frem har der i mange besætninger været stigende problemer med mavesår hos slagtesvin.\nGrisene bliver blege pga. blodtab og dødeligheden stiger.\nI bestræbelserne på at opnå bedst mulig fodereffektivitet, formales foderet ofte så fint som formalingsudstyret tillader det. Anbefalingen til slagtesvin er dog en formalingsgrad med 60% under 1 mm og 40% mellem 1 og 2 mm, hvilket giver den bedste kombination af god foderudnyttelse og mavesundhed. Hvis man er har over 60 % under 1 mm kan dette forværres.\nFoder som er meget fint formalet og strukturfattigt, giver ikke en lagdeling af foderet i mavesækken. Maveindholdet bliver i stedet en homogen flydende masse. Her er der en risiko for at maveindhold med lavt pH kommer i kontakt med den hvide del af mavesækken øges, og dermed forårsage mavesår. Vær opmærksom på, at det er den finest formalede del af foderet, der giver problemer uanset mængden eller partikelstørrelsen på den resterende del. Dette er også selvom, at der er tilført grovere formalet råvarer eller valset byg.\nHvis grisene i øvrigt er sygdomsramte vil manglende ædelyst medføre en tom mavesæk, som ligeledes vil øge risikoen for ætsning af spiserørsudmundingen.\nNye teorier til årsagen af mavesår\nDe helt nye teorier er, at maveindholdets tørstof-indhold og fodringshyppighed hver især kan have betydning for frekvensen af mavesår.\nHøj fodringshyppighed (ad lib) vil være en risikofaktor i forhold til 2 dgl. fodringer. For få ædepladser i stien vil også give mange små foderportioner per dag, hvilket ikke er hensigtsmæssigt. Man skal derfor sikre, at der er tilstrækklig med ædepladser.\nEkstra K-vitamin kan øge blodkoagulationen og dermed trivslen.\nNatronbicarbonat som en løsning\nVi har hos flere kunder prøvet at tilsætte 2 kg natriumbicarbonat (natron) pr. ton foder. Det har tilsyneladende kunne gøre en forskel i form bedre mavesundhed og trivsel.\nDet giver god mening, da man til humant brug anvender natron mod sure opstød og halsbrand. Det har en syreneutraliserende virkning, som er positiv for mavesundheden.


10 år siden åbningen af “Det nye Fermaten” - Fermaten, Herning\n10 år siden åbningen af “Det nye Fermaten”\nNyheden er udgivet den 14. marts 2018\n“Det nye Fermaten” blev indviet den 14. marts 2008. Spillestedet Fermaten havde allerede eksisteret i næsten 20 år – sider 6. august 1988 – men efter 34 måneders ombygning kunne man i marts 2008 slå dørene op til det Fermaten, vi kender i dag, med den karakteristiske Fermaten-bygning, tegnet af arkitekten Kim Utzon.\nHuset blev indviet den 14. marts 2008 af daværende kulturminister Brian Mikkelsen, og med et brag af en åbningskoncert, en “greatest hits-koncert” med bandet Boat Man Love i front for en række solister som blandt andre Michael Falch, Peter Sommer og Juncker.\n“Flot Forrygende Fermaten”, “Danmarks fedeste spillested” og “Hold kæft, hvor er det grimt”. Meningerne om det nye hus var mange, og forventningerne til Hernings nye spillested var tårnhøje. Vi synes stadig Fermaten er Danmarks fedeste spillested, og glæder os til de næste 10 år på Fermaten.\nSådan så “Det gamle Fermaten” ud:\nDet gamle fermaten udefra\nDet gamle fermaten\nBilleder fra åbningen den 14. marts 2008\nÅbning af Fermaten\nOmbygning af Fermaten


I et lejemål er det som ofte ikke kun huslejen, som du skal betale til din udlejer hver måned.\nOfte vil du som lejer også skulle betale et særskilt månedligt beløb til forbrug af varme, vand og el.\nDerfor er overskriften på denne artikel også angående et spørgsmål, som mange lejere har stillet sig selv.\nI hvert fald er det et spørgsmål, som mange lejere spørger os omkring. Og netop derfor vil vi gerne give dig et mere uddybende svar på, hvordan du finder ud af, om du betaler for meget i forbrug.\nHvornår må din udlejer opkræve betaling for forbrug gennem aconto?\nFørst og fremmest er det vigtigt at slå fast, hvornår din udlejer egentlig må opkræve særskilte månedlige beløb – altså der vi kalder for et acontobidrag.\nSåfremt din udlejer ikke har ret til at opkræve acontobidragene efter lejeloven, er svaret på artiklens overskrift ret simpelt.\nUden hjemmel i lejeloven kan din udlejer ikke opkræve acontobidrag.\nIfølge lejeloven har din udlejer mulighed for at kræve sine udgifter til ejendommens forbrug refunderet af dig som lejer, når din udlejer er ansvarlig for levering af forbrugstypen – altså vand, varme eller el.\nDerudover er der også krav til, hvordan din udlejer må fordele udgifterne. Der er nemlig helt specielle krav alt afhængig af, om der er tale om varme, vand eller el-forbrug.\nØnsker at du vide om dette, kan du læse mere om dette i vores komplette guide om forbrug: https://digura.dk/guide-om-forbrug/.\nKort kan det dog nævnes her, at udlejer kan opkræve acontobidrag for varme uanset, om der er opsat en individuel forbrugsmåler i din lejebolig, mens det for vand og el er et krav, at det enkelte lejemåls forbrug skal kunne måles ved en individuel forbrugsmåler.\nHvordan fastsættes acontobidragets størrelse?\nSom det næste er det relevant at se på, hvordan størrelsen af det enkelte acontobidrag fastsættes.\nHer er udgangspunktet, at udlejeren skal fastsætte acontobidraget således, at det vil kunne dække de udgifter, der forventes at blive pålagt lejemålet i regnskabsåret.\nFørst skal det nævnes, at der ikke er pligt til, at din udlejeren skal lave en vurdering af, hvad der forventes, at du som lejer vil forbruge – i hvert fald når du er ny lejer.\nDerimod vil det typisk blive gjort ud fra, hvad du gennemsnitligt kan forvente af udgifter til forbrug for den type lejemål, som du bor i – herunder størrelse på lejemålet, antallet af værelser med videre.\nDerudover ses det også, at dit acontobidrag bliver fastsat ud fra den forhenværende lejers forbrug.\nDette kan selvfølgelig give enten en stor efterregning eller en stor portion penge tilbage. Derfor er det en god idé at være opmærksom på, om dit forbrug svarer nogenlunde til det angivne acontobidrag.\n”Ifølge lejeloven har din udlejer mulighed for at kræve sine udgifter til ejendommens forbrug refunderet af dig som lejer, når din udlejer er ansvarlig for levering af forbrugstypen – altså vand, varme eller el.”\nHvordan ved jeg så, om jeg betaler for meget?\nMed det grundlæggende på plads, er det nu tid til at svare på det egentlige spørgsmål.\nDen første måde hvorpå at du kan undersøge, om du betaler for meget i acontobidrag, er ved at sammenligne dine indbetalinger med det forbrug, som rent faktisk fremgår af dit modtagne forbrugsregnskab.\nHvis du flere gange oplever, at du skal have penge tilbage, når forbruget opgøres i de årlige forbrugsregnskaber, taler det klart for, at dit acontobidrag er sat for højt.\nI dette tilfælde, skal du tage fat i de regler, der gælder for fastsættelse af acontobidraget.\nSom nævnt, der gælder det, at udlejeren kan fastsætte bidragene, så de svarer til den samlede forventede udgift, der vil blive pålagt lejemålet i regnskabsåret.\nVores anbefaling er derfor, at du indgår i en dialog med din udlejer omkring nedsættelse af acontobidragenes størrelse, med baggrund i fleres års tilbagebetalinger af for meget indbetalt acontobidrag.\nDet er dog vigtigt at være opmærksom på, at såfremt du årligt kun modtager mindre beløb tilbage, vil der næppe være grundlag for at få nedsat acontobidragenes størrelse.\nMed andre ord skal der altså en vis afvigelse til mellem det indbetalte acontobidrag og de faktiske forbrugsudgifter til at en nedsættelse af acontobidraget er berettiget.\nDet kan også ske, at du som lejer bliver udsat for, at de forbrugsmålinger, der fremgår af regnskabet, ikke er i overensstemmelse med virkeligheden.\nI sådanne tilfælde vil du som lejer selvfølgelig ikke kunne pålægges at betale for et forbrug, der ikke har været der.\nHar du mistanke om, at forbrugsmålingerne er forkerte, er det dog et væsentligt krav, at du er i stand til at dokumentere din påstand.\nBl.a. at sammenligne målinger fra henholdsvis regnskabsårets begyndelse og afslutning.\nFinder du en væsentlig afvigelse i de tal du modtager, kan der være grundlag for at få nedsat dit acontobidrag og få tilbagebetalt en del af dem.\nDerudover er det selvfølgelig også en mulighed at kontakte det forbrugsselskab, som leverer den enkelte forbrugstype til lejemålet.\nDe har nemlig ofte mulighed for at tilgå fjernaflæsninger af forbrugsmålere og dermed verificere de tal, du har modtaget.\nI forhold til dette tilfælde, er det dog meget vigtigt, at du har styr på din dokumentation, da det ellers kan være tæt på umuligt at komme igennem med en påstand om, at det aflæste forbrug ikke stemmer overens med det forbrug, som du reelt har haft.\nUanset hvilken situation du befinder dig i, er det altid vores anbefaling, at du kontakter os, inden du går videre med en sag angående dit forbrug.\nPå den måde sikrer du, at de juridiske formaliteter er på plads, samt at du har fået en konkret vurdering af din sag.\nDet kan heldigvis gøre meget simpelt, da du kan kontakte os angående en gratis vurdering af din sag lige her:


Buch Copenhagen kan blive din favorit - Seventy One\nPernille\t 9. december 2018 Livsstil\nBuch Copenhagen meget lækker tøj med flot design & farver .Jeg ville ikke lægge skjul på jeg er blive småt vild med tøjet fra Buch Copenhagen , Det er pæne budget venlig . Det er ikke så dyrt så de fleste kan være med på deres pris klasse . Du kan selv studere det nærmere inde på deres hjemmeside .\n1// Juliet Gloves 99 kr – 2// Buch Tunich Roman 349 kr 3// New days seguin top – 4// Angel Fingersless Furgloves 99 kr\nDeres farver er perfekt .Jeg elsker deres stil .Man kan købe sig fattig hos dem .Hvis man er til deres stil og farverne lyse fede farver . Du kan bruge det til pænt og til almindelig hverdags tøj . Tøjet er til i alle alder . Så står du mangler noget lækker tøj så er du kommet til det rette sted . Vi kender det alle sammen. Nogen gange kan det være svært og bare vælge tøj .Mange erkender enten ikke at de er blevet ældre og derfor kan de ikke klæde sig som en tyve årige mere . Selvom fristen er der …Men jeg synes denne stil er perfekt hos dem .Så står du og mangler nogen julegaver bløde pakker så denne stil måske noget for dem ..\nHer kan du finde mere tøj derfra ..Håber du finder det som søger og måske kan blive din favorit 🙂\nFå den bedste ansigt pleje\nForrige indlæg Brændte mandler\nNæste indlæg Chiagrød som kan blive din favorit


Dein erstes Forum » puma sikkerhedssko\nGamesworld » Deine erste Kategorie » Dein erstes Forum » puma sikkerhedssko\n#1 | puma sikkerhedssko 01.06.2019 09:05\nÿþDenne Puma Sky Wedge Lux puma sikkerhedssko er en begrænset udgave, der er sat til salg på Rime den 7. december. Instore-udgivelsen vil blive efterfulgt af en meget begrænset online-udgivelse med et par Puma-forhandlere. Rigtige x Puma Sky Wedge LuxDecember 7, 2013 $ 130Source ShoeQueendom. Sneaker Freaker helvede Puma Blaze of Glory Shark Attack silhuet er tilbage i et begrænset løb, der skal give sneaker fans, der savnede deres 2007 udgivelse lidt håb.\nCheck ind hos din lokale forhandler for tilgængelighed, eller find sparkene nu gennem Stockholmsbaserede? SNS.Puma s veldefinerede sko, Puma Suede, fejrer sit 45. år i sneaker spillet og Acclaim Magazine har besluttet at hjælpe med at fejre denne fest med "XLV-historierne fra Puma Suede". puma court star Premium publikationen er fyldt og lagdelt med historier Puma s top aktører, loyale venner af mærket og meget mere.\nTungefanen på hver sko har Puma branding med et chokoladebrunt firkant og guld kinesisk karakter til hest. Karakteren er puma king også anbragt på skoens hangtag for at tilføje den ekstra opmærksomhed på detaljer. Både midten og den lave version leverer to farvelægninger, den ene er den brunbrune øvre med chokoladebrune detaljer og den anden med chokoladebrunebasen og chokoladebrune detaljer. Skoene kommer også med speciel emballage, da de er indstillet til at frigive 1. januar.\nDet kinesiske symbol for hest er broderet i tungen og kan også findes på hælen og specialudgaveboksen. ? Kommer til PUMA og vælg puma suede sneakers forhandlere 1. januar, gør det til din første politimand i 2014.Source: HB.It føles som aldre, siden vi har set Puma California City Pack? Men silhuetten er tilbage og det gør dens reentry i en meget mild grå farvevej. Puma California EXT får en nubuck tå og mesh hæl, der har en fantastisk laid back føler.\nStateside-konti er planlagt til at modtage skoen den 16. november, men den schweiziske baserede titolo har allerede stocking det. Drengene i Madbury-klubben gik på jagten efter den uhyggelige cheetah-zebra-antilope bka Chazebralope og med udgangspunkt i den korte trailere nedenfor vi ved ikke, om de fangede det, men vi frugter af deres jagt er afsløret ovenfor. Den Puma Future Trinomic Slipstream Lite får en multi materiale øvre til en tur, der er lige puma bmw sko så vild som rip brølende trailer udformet til at annoncere det.\nMed et 68 logo på hælen og tungen repræsenterer de deres sæt meget godt og er sat til at ramme Puma-forhandlere på deres retmæssige fødselsdag den 16. oktober. Fortsæt med at få yderligere opdateringer vedrørende deres release.Source SF.Puma genudgivet 1991-æra? Puma Trinomic XT2 Plus denne sæson allerede i et par farvestier, og nu er det faldet ankommet, får vi et kig på nogle få versioner, der nu er på vej til forhandlere. Specielt ses vi fire forskellige versioner, som hver især sporter en bygning, der handler mellem syntetisk og mesh.\npuma fenty » « saucony ride 10


Home Landskabsplan Landskabsområder 7 Gedved Bakkelandskab Delområder Lille Hansted Ådal\nDelområdet Lille Hansted Ådal omfatter den markante erosionsdal omkring Lille Hansted Å og Tolstrup Å, der adskiller sig fra områdets øvrige små dale, samt Hansted Skov, der udgør områdets eneste skovområde.\nDalen omkring Lille Hansted Å og Tolstrup Å er en markant erosionsdal, der er skåret ned i det storbakkede terræn, der udgør Gedvedbakken. Dalen er dannet af smeltevand, der under sidste istid strømmede fra det højtliggende terræn til den store Hansted Ådal mod syd. Det har skabt en dal med stejle dalsider og en smal dalbund. Delområdet omfatter den del af dalen, der strækker sig fra Tolstrup Møllegård mod syd, men dalen udspringer af flere små dalstruturer, der præger landskabet i den nordlige del af landskabsområdet.\nHansted Skov ligger omkring og øst for ådalen i delområdets nordlige del. Skoven ligger dermed i et skrånende og storbakket terræn.\nEn central, geologisk betinget struktur er Lille Hansted Å/Tolstrup Å, der slynger sig i den smalle dalbund omgivet af lavbundsflader. Lavbundsfladerne er særlig udtalte i den sydlige del af området, hvor dalbunden er lidt bredere end i den nordlige del. Flere steder er der også søer i dalbunden.\nDe kulturbetingede landskabstræk udspringer dels af det omgivende landbrugslandskab, hvor landsbyer og andre jordbesiddere har brugt både dal og skov som græsningslandskaber og vigtige ressourceområder for bjerning af bl.a. hø til vinterfoder. Bebyggelsesstrukturen udspringer af udskiftningen af de omkringliggende landsbyer i slutningen af 1700-tallet, men består også af møllegårde.\nDyrkningsstrukturen er i den nordlige del af området domineret af Hansted Skov, mens dalen i den sydlige del af området har en mere lysåben karakter. Her er de stejle dalsider flere steder præget af hede og overdrev, mens bevoksningen er mere begrænset. Dalbunden er udfyldt af eng og mose, der omgiver den slyngende å.\nBebyggelsesstrukturen er begrænset til få gårde, der ligger langs dalens overkant, samt enkelte møllegårde, der ligger i dalbunden.\nDen sydlige del af dalen krydses af et højspændingstracé, men ellers er dalen fri for tekniske anlæg.\nLandskabet er generelt kendetegnet ved en enkel karakter, der er defineret af dalens geologiske struktur, skoven og naturen. Det er samtidig elementer, der definerer landskabets generelt lille skala.\nI den centrale og nordlige del af området har landskabet en meget lukket karakter. Lokalt er landskabet præget af udsigter på langs af dalen, men de begrænses hurtigt af dalens bugtede karakter eller bevoksningen på dalens sider eller dalbund.\nI den sydlige del af området har landskabet en mere åben karakter mod det omgivende landskab. Her er udsigterne på tværs af dalen præget af byens boligområder, der tydeligt indgår i landskabsbilledet.


Når Berlingske i slutningen af november for tredje år i træk i nyere tid kårer Årets Dansker, sker det på baggrund af en voldsom, aktuel debat om, hvad danskhed egentlig er. Og hvem der rettelig kan kalde sig danske. Senest … Fortsættes\nAf Tom Jensen 25. marts 2014 18:50 47\nTag lige et baglæns sundhedstjek på dig selv. Hvor mange gange over de seneste sæsoner har du i løbet af et enkelt arbejdsår været syg i henved tre uger? Det kan naturligvis være, du er blandt de uheldige; dem der … Fortsættes


Hvor sundhedsfarlig er gyllestanken for naboerne? | Gylle.dk\n17. april 2020 Af Kjeld Hansen 3 Kommentarer\nI store dele af Danmark er foråret synonymt med gyllestanken. Nu skal det undersøges, hvor sundhedsskadeligt det er at leve som nabo til en husdyrfabrik. Foto: Finn Birkholm-Clausen\nDet er en tragisk kendsgerning, at dampene fra gylle kan være livsfarlige. Hvert år sker der alvorlige ulykker, hyppigt med dødsfald, når ansatte i landbruget uforvarende kommer til at indånde gyllegas. Derimod er det først nu, at miljømyndighederne tager initiativ til at undersøge, hvilke sundhedsskadelige påvirkninger der strømmer ud fra de store husdyrfabrikker og rammer naboerne.\nEfter henvendelser fra et folketingsmedlem på baggrund af dokumentaren ”Nabo til en svinefarm” fra miljøorganisationen Greenpeace besluttede Miljøminister Lea Wermelin allerede i oktober 2019, at Danmark bør undersøge sundhedsrisikoen ved at bo tæt på husdyrfabrikker. Den direkte anledning var en hollandsk undersøgelse, som påviste sammenhæng mellem store svinefabrikker og forhøjet sundhedsrisiko hos de omkringboende naboer. Den hollandske regering har på den baggrund besluttet at lukke en række uheldigt placerede svinefabrikker permanent af hensyn til naboernes sundhed.\nI et svar til folketingsmedlem Søren Egge Rasmussen (EL) skrev Lea Wermelin den 16. oktober 2019:\n”Jeg er optaget af, at almindelige danskere har en sund og sikker hverdag, uanset om de bor i byen eller på landet. Derfor tager vi den hollandske rapport meget alvorligt. Der er behov for at få undersøgt, om rapporten giver anledning til, at vi i Danmark bør revurdere sundhedsrisikoen ved at bo tæt på husdyrbrug.”\nSundhedsstyrelsen anbefaler større undersøgelse\nGreenpeace fremlagde efterfølgende tolv andre internationale undersøgelser, der omhandler samme emne, og som ministeren skriftligt den 20. november 2019 bekræftede overfor Greenpeace, at hun ville bede sundhedsmyndighederne forholde sig til. Dette skete dog ikke.\nI første omgang forholdt Sundhedsstyrelsen sig kun til den hollandske undersøgelse og anbefalede på den baggrund Miljø- og Fødevareministeriet at få foretaget en samlet gennemgang af de eksisterende videnskabelige undersøgelser af helbredseffekter af luftforurening fra husdyrbrug med henblik på at afdække, om der findes behov for en risikovurdering.\nMiljøminister Lea Wermelin (S) er indstillet på at undersøge gyllens sundhedsskadelige virkninger. Pressefoto\nI et nyt svar til folketingsmedlem Søren Egge Rasmussen (EL) den 14. april 2020 skriver Lea Wermelin:\n”Miljø- og Fødevareministeriet har taget dette forslag til efterretning, da det vurderes at være formålstjenligt, at alle undersøgelserne indgår i en samlet gennemgang som foreslået. Det er besluttet at sætte en sådan undersøgelse i gang i foråret 2020, og Miljø- og Fødevareministeriet vil sikre, at de studier, der har været fremsendt af Greenpeace, vil indgå i denne undersøgelse.”\nDen hollandske undersøgelse\nDe hollandske forskere analyserede et befolkningsbaseret tværsnit af 12.117 hollandske borgere, der selv havde rapporteret åndedrætssymptomer. For 2494 personer var data om lungefunktion til rådighed. De årlige gennemsnit af koncentrationer af luftbårne partikler og endotoksin på bopælen blev vurderet ved spredningsmodellering og landbrugsregression modellering. Endotoksin er potentielt giftige komponenter, som findes i sygdomsfremkaldende organismer som f.eks bakterier.\nResultaterne viste, at sundhedstilstanden hos de undersøgte borgere var generelt stærkere forbundet med eksponering for husdyrbrug, der udsender endotoksin. Konklusionen på undersøgelsen lyder:\n”Eksponering for husdyrbrug, der udsender partikler, er forbundet med luftvejseffekter og atopisk sensibilisering hos ikke-landbrugsnaboer. Resultaterne antyder, at endotoksin er en potentielt plausibel sygdomsfremkaldende agent, og at ikke-infektiøse aspekter af mikrobielle udslip fra husdyrbrug er vigtige med respekt for folkesundheden.”\nEkstremt farlig – for landmanden\nSelvom både husdyrindustrien, politikere og miljømyndigheder hidtil at negligeret de sundhedsmæssige konsekvenser for landbefolkningen ved at leve som naboer til de stadig større svinefabrikker, som har man derimod altid vidst og anerkendt, at gylle generelt udgør en af de store risici i landbruget.\nHvert år sker der ulykker, og ofte er de meget alvorlige. Ulykkerne sker typisk, når man indånder den svovlbrinte, som gyllen danner, når det sættes i bevægelse. Fænomenet, der også kaldes gyllegas, skriver landbrugets private videncenter SEGES på sin hjemmeside.\n– Gyllegas er ekstremt farlig. Ved høj koncentration skal der kun ganske få indåndinger til før luftvejene lammes, og man dør umiddelbart efter. Man får ingen advarsler, hverken i form af lugt eller visuelt om, at der er fare på færde. Derfor er det meget vigtigt med fokus på sikkerheden, når man arbejder med gylle, siger arbejdsmiljøchef Helle Birk Domino, SEGES.\ngylleLea WermelinSøren Egge Rasmussensundhed\n17. april 2020 at 16:42 · Reply\nKom så i hak Christiansborg.\n23. april 2020 at 21:16 · Reply\ni 5 år boede jeg nær ved en stor svinefarm. Min have blev fyldt med brændenælder, mit trappegelænder blev grønt af alger, jeg udviklede astma. Det har jeg siden spekuleret på. jeg har aldrig røget. Er flyttet derfra men en ung mand købte nabohuset. Han har astma, som var borte medens han boede 5 år i Grønland.\nda han flyttede til huset ved siden af mit blussede hans astma op igen. Det undrer jeg mig meget over.\nnu bor jeg 5 km fra en anden svinefarm, min sandjord er fyldt med brændenælder, listerne på min bil er grønne( plejer at være sorte) vindskederne på huset er også grønne, selvom jeg har malet dem sorte. Jeg har stadig astma. Mon ikke gyllestanken er farlig?\nPingback: Kræver svinestop indtil sundhedstrussel er afklaret | Gylle.dk\nLeave a Reply to Rene´ Dahl\tCancel reply


Ny LED flash med simpel "KLIK-PÅ mekanisme" | Mit DTMedier\n10. juni 2021 - 08:44\nNy LED flash med simpel "KLIK-PÅ mekanisme"\nEr dine kunder på jagt efter flash?\nSå er denne nye flash et oplagt valg.\nNok er designet lille, men den har stadig et kraftigt gult flash lys inkl. 17 forskellige flashmønstre.\nDerudover er den designet til simpel ”klik installation”\nSimpel ”KLIK-PÅ mekanisme” – spar monteringstid\nDenne flash er designet med en yderst simpelt ”klik-på mekanisme”\nMan borer simpelthen blot et hul, der hvor man ønsker flashen monteret og sætter den ind i hullet, og så er man færdig - så simpelt kan det gøres!\nMange flere muligheder…\nVar det ikke den form for flash du søgte?\nSå tilbyder SEC et yderst bredt sortiment af kvalitets LED flash.\nDer er mulighed for at vælge mellem flere forskellige former, størrelser, lysfarver og flashmønstre. Derudover har SEC også varianter som er kombineret LED Flash og markeringslygte.\nFå overblik over sortimentet – og find præcis den flash der passer dig eller dine kunder\nKLIK HER og se sortimentet af flash / kombineret flash


Gucci-Helle rabler i sommervarmen - Kasper Myram\n3. juli 2008 Author: Kasper\nTags: Gucci-Helle, skat\nPrevious: USA: Højesteret skyder igen\nNext: Pia K klogere end en nobelpristager?\n2 thoughts on “Gucci-Helle rabler i sommervarmen”\n4. juli 2008 kl. 00:45\nHvor har hun ret-. Det er præcis den holdning man med rette kan forvente, at os der er velstillet naturligvis giver mere til fællesskabet end vi får igen. Det er et meget sundt princip. Og det er et stærkt samfundsopbyggende princip, der gør et samfund enorm stærk. Egoerne, der kun tænker på migselv, migselv og endnu engang migselv ødelægger alt!!!!\n“Velstillede” borgere bliver flået over 60% af deres sidst tjente kroner – alligevel mener Gucci-Helle at hun har den moralske habitus til at løfte sin pegefinger over for samme “velstillede” borgere!\nDet eneste hun får herfra er fingeren lige vest for pegefingeren.\nPS. Jeg bruger gennemsnitligt 20 timer om ugen på frivilligt socialt børne- og ungdomsarbejde, fordi jeg har lyst og ikke fordi en akademikersnude fra arbejderpartiet siger det.


Use-net-pirateri igen igen\nfredag 13. august 2004 kl. 15:35\nSå er den gal igen!, som Tæskeholdets Jan Gintberg bekendtgjorde i 1997.\nDenne gang er der tale om, at Usenetservere kan bruges til piratkopieret materiale. Dette turde være velkendt; thi da så godt som alle kan sende materiale til disse servere, er det svært at sikre, at der ikke fra tid til anden vil blive sendt materiale, som krænker nogle rettigheder. Usenetserverindehaverne ved dette, og er de første til at fjerne materialet, når de bliver gjort opmærksomt på det. Der er tale om et meget omfattende arbejde med at holde øje med de tusinder og atter tusinder af nyhedsgrupper, der findes, så det kan ikke lade sig gøre at fjerne materialet, inden nogle brokker sig.\nDenne gang er det Poltiken, som skriver om sagen. Det direkte link er her, men det er tvivlsomt, om det vil være tilgængeligt i al evighed. Man fornemmer en fornærmelse over, at UNI-C ikke vil gøre noget ved det kæmpeproblem, som Politiken nu har rejst.\nMan ihukommer, hvordan JP for føje tid siden omtalte det samme problem. Den gang gik det ud over TDC, som var en piratericentral mm. Sagen havde en lidt anden vinkling, idet man påtalte, at TDC sparede båndbredde (=penge) ved at have det piratkopierede materiale liggende lokalt i stedet for hver gang at skulle ud og hente det. På lederplads kaldte JP TDC for en hælericentral. JP blev senere dømt for injurier i byretten i Aarhus.\nNu mangler vi bare en leder i Politiken indeholdende ordet "hælericentral" for at gøre farcen komplet.\naf Sandhedens time - fredag 13. august 2004 kl. 16:59\nPolitiken gør det ikke til en nyhed at Usenet bruges til piratkopieret dit og dat. Historien er at staten ejer UNI-C og derved selv stiller servere til rådighed for piratkopieringen og ad den vej (måske) selv overtræder den lov som den skal håndhæve.


Stor boghandel i Lübeck | Guldstiletter.dk\nEn drømme boghandel!\nHome / Ikke kategoriseret / En drømme boghandel!\n13. november 2014 af Mona Nylander\nTænk sig en kæmpe boghandel, og så ligger den i Tyskland. Denne skønne boghandel havde en etage mere, end man kan se på billedet, og så gik den ud til flere sider, jeg har kun mødt to større, den ene i New York og så i Oxford. Jeg elsker boghandlere, da mine børn var små, hadede de dem. Til gengæld har jeg en meget tålmodig mand, han finder bare en bog om flyvning. For år tilbage elskede jeg også, når jeg tog til byen alene, at gå i alle de antikvariske boghandlere, men dem er der ikke ret mange af mere. I det hele taget elsker jeg bøger, synes nærmest det er kriminelt, hvis nogen smider en bog ud eller ødelægger den. Hvad er dit forhold til bøger?\n200.000 km midt på Fyn! →\n6 tanker om “En drømme boghandel!”\n13. november 2014 at 17:35\nJeg elsker bøger, og har altid læst. Noget af det første jeg kan huske at have læst var Ota Solgryn bøgerne, som jeg fandt på et gammelt loft. Derefter lånte jeg bøger hos alle vores naboer, nok ikke lige børnebøger, og nok ikke altid interessant for et barn, men alt kunne og skulle læses. Jeg har også “levet mit halve liv” i bogantikvariaterne, men det er et overstået kapitel.\nJeg har også besøgt en stor boghandel i Helsinki “Acedemic Bookstore” hvor der foruden bøger findes en gammel café, hvor alt er indrettet med Aalto design.\nMin søster, som bor i Paris, er ligeså vild med bøger som jeg, så vi udveksler bogtitler og forfatternavne, så jeg læser ofte noget, som ikke er så kendt i Danmark.\nHvor er det dejlig at du også har det sådan. Det er en gave at bo i et land hvor man kan købe alle bøger og læse hvad man har lyst til.\n13. november 2014 at 19:40\nEngang samlede jeg på bøger, jeg havde så mange børger, at de fyldte et helt værelse på alle væge. Så skulle jeg flytte og fik halvdelen med. Så skulle jeg flytte igen, og igen og igen. Så besluttede jeg at sælge og give de fleste af dem væk, for det var for besværligt at pakke og flytte alle de bøger hele tiden. Så besluttede jeg, at jeg ikke ville købe bøger mere. Det har jeg næsten overholdt. Til gengæld tilbringer jeg tid på biblioteket, der har de alle de bøge jeg drømmer om og så har de en dejlig cafe.\n14. november 2014 at 08:21\nEn flyttekasse med bøger er næsten umulig at løfte, så det får nok mange til at rydde ud. Også hyggelig med bøger og cafe.\nOgså jeg elsker at læse og læser meget, holder meget af at gå på biblioteket, skønt at komme hjem med en stak bøger og så bare gå i gang med at læse, er lige glad med at eje bøgerne, da jeg næsten aldrig læser den samme bog igen , også dejligt jeg har en søster der elsker at eje bøger, som jeg også må låne.\nJa og så er det hyggelig at læse de samme bøger\nSkriv et svar til Karin Hammer Annuller svar\nFuldend regnestykke (for at modvirke spam) * Tiden udløb. Prøv en ny CAPTCHA. 7 − to =


REFORMCOCKTAIL VINDER PÅ GODT OG LOVENDE INDHOLD - PDF\nDownload "REFORMCOCKTAIL VINDER PÅ GODT OG LOVENDE INDHOLD"\n1 Page 1 of 5 REFORMCOCKTAIL VINDER PÅ GODT OG LOVENDE INDHOLD Uddannelse til ledige målrettes virksomhedernes behov Styrket kontakt mellem ledige og jobcenter Løft i jobcentrenes service til virksomhederne G-dage fjernes gradvis for ansættelser under 3 måneder Den 18. juni 2014 blev der indgået en politisk aftale om en reform af beskæftigelsesindsatsen for dagpengemodtagere. Det meste af reformen gennemføres fra 1. januar I forhold til regeringens udspil fra 30. april 2014 er der følgende væsentlige ændringer: Den nuværende organisatoriske struktur på beskæftigelsesområdet fastholdes uændret. Jobcentrene fastholder myndighedsansvaret for den aktive indsats, og a-kasserne afholder fortsat den indledende CV-samtale samt løbende rådighedsvurdering. Profilafklaringen, som skulle opdele ledige til et kontaktforløb i a-kassen, er bortfaldet, men erstattes af et landsdækkende afklaringsværktøj til at understøtte jobkonsulenternes arbejde i både jobcentrene og a-kasserne. G-dagesbetalingen for ansættelser under 3 måneder afvikles gradvis frem mod Ledige over 50 år skal have et aktivt tilbud efter 3 måneder. Løntilskud hos offentlige arbejdsgivere nedsættes fra 6 til 4 måneders varighed. Ønsker en ledig at benytte retten til jobrettet uddannelse tidligt i ledighedsforløbet, skal den ledige have en samtale i jobcentret. Arbejdsmarked 19. juni 2014 KONTAKT Chefkonsulent Jørgen Bang-Petersen LÆS MERE DA mener Mere viden LINKS Regeringens udspil til en beskæftigelsesreform Beskæftigelsesreformen indeholder følgende elementer: Regional uddannelsespulje på årligt 100 mio. kr. til korte, erhvervsrettede uddannelsesforløb for dagpengemodtagere. Pulje på årligt 150 mio. kr. til et uddannelsesløft for ufaglærte og bl.a. faglærte med forældede kompetencer. Ny ordning med ret til seks ugers jobrettet uddannelse primært for ufaglærte og faglærte Et fælles og intensiveret kontaktforløb med månedlige samtaler i de første seks måneder. Ret og pligt til ét aktivt tilbud, der som udgangspunkt er virksomhedsrettet. Samtidig afskaffes gentagen aktivering. Nyt og styrket servicekoncept for virksomheder med fokus på jobformidling. Digital joblog, hvor ledige selv booker samtaler og melder sig til jobsøgningsaktiviteter. Løntilskudsordningerne forenkles og målrettes blandt andet ved at ændre varigheden af privat løntilskud fra 12 til seks måneder, og varigheden af offentligt løntilskud fra seks til fire måneder. Jobrotationsordningerne ændres, så det forudsætter seks måneders ledighed, og varigheden forkortes fra 12 til seks måneder. Større frihedsgrader til kommunerne og færre regler gennem afbureaukratisering og digitalisering. Ny organisering og styrket partsinddragelse gennem oprettelse af otte nye Regionale Arbejdsmarkedsråd, der erstatter den nuværende 94 lokale beskæftigelsesråd og fire regionale beskæftigelsesråd. DA mener Den afgørende test for jobreformen er, at der ikke opstår flaskehalse og mangel på arbejdskraft. Det er positivt, at jobcentrenes rolle er styrket. Det giver mulighed for bedre samarbejde om at opfylde virksomhedernes behov for arbejdskraft. Det er fornuftigt, at investeringer i uddannelse skal målrettes arbejdsmarkedets behov, og at der ikke satses store beløb på langvarig og perspektivløs uddannelse.\n2 Page 2 of 5 Det er positivt, at jobcentrene gennem flere samtaler skal holde meget tættere kontakt til ledige, ligesom der også skal være en tættere kontakt til virksomhederne. Aftalen stiller i udsigt, at der skal være en styrket opfølgning på lediges rådighed. Det er en glædelig overraskelse, at det i slutfasen af forhandlingerne er lykkedes at reducere virksomhedernes udgifter til G-dage. Et fælles og intensiveret kontaktforløb Ledige skal inden for de første to uger til en samtale i a-kassen, hvor deres CV skal godkendes. A-kassen introducerer og påbegynder en personlig plan for den ledige. Alle ledige deltager inden tre til seks ugers ledighed i en fælles samtale i jobcentret, hvor a-kassen medvirker. Ved samtalen fastlægges den lediges personlige plan. Alle ledige skal i de første seks måneder have et intensiveret kontaktforløb med månedlige samtaler i jobcentret. A-kassen deltager i en fælles samtale, der afholdes i jobcentret i 5. eller 6. ledighedsmåned. A-kassen afholder som i dag to rådighedssamtaler inden for de første seks måneders ledighed. Efter de første seks måneders ledighed er der samtaler i jobcentret ca. hver tredje måned og rådighedssamtaler i a-kassen efter behov. Alle ledige får ret og pligt til ét aktivt tilbud. Jobcentrene beslutter de aktive tilbud. Fremover får alle ret og pligt til ét aktivt tilbud. Ledige på år får ret og pligt tilbuddet senest efter seks måneders sammenlagt ledighed. Ledige under 30 år skal som i dag have påbegyndt ret og pligt tilbuddet efter tre måneders sammenlagt ledighed. Ledige på 50 år og derover skal senest efter 3 måneders sammenlagt ledighed have et aktivt tilbud. Jobcentret kan frit anvende alle tilbud i den eksisterende redskabsvifte, men skal have særlig fokus på virksomhedsrettede tilbud. Jobcentret kan altid igangsætte et ekstra tilbud efter behov, som den ledige har pligt til at deltage i. Ledige får mulighed for selv at finde et virksomhedsrettet tilbud og får ret til tilbuddet. Ny ordning med ret til seks ugers jobrettet uddannelse En ny ordning med seks ugers jobrettet uddannelse erstatter den hidtidige ordning med ret til seks ugers selvvalgt uddannelse. Ordningen målrettes ufaglærte og faglærte ledige samt ledige med en kort videregående uddannelse, der samtidig har en erhvervsfaglig uddannelse. Retten til seks ugers jobrettet uddannelse opnås fra første ledighedsdag, og ledige kan kun deltage i ét samlet kursusforløb. Såfremt den ledige ønsker at benytte retten til jobrettet uddannelse tidligt i ledighedsforløbet, skal den ledige til en samtale i jobcentret. Der udarbejdes en landsdækkende positivliste for seks ugers jobrettet uddannelse. Der afsættes en pulje på 5 mio. kr. årligt til kurser på positivlisten, der overstiger en varighed på 6 uger. Regional uddannelsespulje Der afsættes en regional uddannelsespulje på samlet 100 mio. kr. årligt til erhvervsrettede uddannelsesforløb. Der udarbejdes regionale positivlister for puljen De regionale positivlister drøftes og godkendes af de Regionale Arbejdsmarkedsråd. Pulje til uddannelsesløft Der afsættes en pulje på 150 mio. kr. årligt til et uddannelsesløft. Puljen er for ledige, der er fyldt 30 år. Ufaglærte eller faglærte med en forældet uddannelse kan starte på en erhvervsuddannelse allerede i starten af ledighedsperioden.\n3 Page 3 of 5 Puljen omfatter ledige, der har tilstrækkelig erhvervserfaring til at påbegynde et uddannelsesforløb i spor 1 og spor 2 med skolepraktik på den nye erhvervsuddannelse for voksne. Under hele uddannelsen vil den ledige få højest 80 pct. af den maksimale dagpengesats med mulighed for at låne op til den hidtidige dagpengesats. Den ledige fritages for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet under uddannelsesforløbet. Det er jobcentret, der i dialog med den ledige beslutter, om uddannelsesløftet skal igangsættes, og hvad indholdet skal være. Uddannelsen skal kunne gennemføres inden for dagpengeperioden på to år. Efter 16 måneders ledighed skal den ledige have en samtale i jobcenteret med henblik på at komme i job efter endt uddannelse. Målrettet og styrket voksenlærlingeordning Voksenlærlingeordningen målrettes ledige og ufaglærte beskæftigede. Ufaglærte ledige og ledige med en forældet uddannelse kan benytte ordningen efter to måneders ledighed. For ledige med en erhvervskompetencegivende Uddannelse er kravet 12 måneders forudgående ledighed. Tilskuddet til en ledig som voksenlærling forhøjes fra 30 kr. til 40 kr. i timen. Tilskudsperioden udvides for ledige, så virksomhederne kan få tilskud under hele uddannelsesforløbet. Ordningen afkobles arbejdsmarkedsbalancen, så alle uddannelser kan give tilskud. Styrkede muligheder for læse-, skrive- og regnekurser Ledige uden uddannelse tilbydes læse-, skrive og regnekurser af jobcentret, hvis den ledige selv efterspørger det, og en læse-, skrive- og regnetest viser behov for det. Ledige under 25 år, der ikke har afsluttet en ungdomsuddannelse, testes altid for, om de har svært ved at skrive, læse og regne. Hvis testen påpeger problemer, får den unge ret og pligt til at deltage i relevant undervisning. Ret til at få vurderet uformelle kvalifikationer Ufaglærte ledige, der er fyldt 30 år, får ret til at få en realkompetencevurdering. Realkompetencevurderingen finansieres af jobcentret og foretages af en ordinær uddannelsesinstitution. Evaluering af effekten af uddannelsesløftet Der skal foretages en omfattende effektevaluering af alle uddannelsesinitiativerne, som blandt andet skal belyse beskæftigelses- og løneffekter. Der afsættes 10 mio. kr. i perioden fra til en effektevaluering af uddannelsesinitiativerne. Mere ansvar til den enkelte og styrket rådighed Ledige skal registrere alle jobsøgningsaktiviteter i en digital joblog. Ledige har selv ansvaret for at registrere egne jobsøgningsaktiviteter i jobloggen. A-kassen og jobcentret får adgang til oplysningerne, så de kan følge med i den lediges jobsøgning. A-kassen skal bruge oplysningerne til at vurdere, om den enkelte ledige søger tilstrækkeligt til at leve op til rådighedskravene. Ledige får selv ansvaret for at booke samtaler med jobcentret og a-kassen og melde sig til relevante jobsøgningsaktiviteter via jobnet.dk. Samtaler, hvor både jobcentret og a-kassen skal deltage, skal indkaldes af jobcentret. Jobcentrene får mulighed for at give rådighedsafprøvende tilbud, herunder tilbud om nytteindsats. Ledige, der udebliver en eller flere dage fra tilbud, sanktioneres ved, at der ikke udbetales dagpenge fra den dag, de udebliver, og indtil de igen deltager i tilbuddet. Virksomhedsservice og jobformidling Alle jobcentre skal fremadrettet have et tæt samarbejde med virksomhederne inden for tre servicespor: Rekruttering af ledige, uddannelse og opkvalificering af medarbejdere samt fastholdelse af sygemeldte medarbejdere. Jobcentrene skal have jobformidling som en del af deres kerneopgaver.\n4 Page 4 of 5 Jobcentrene skal tilbyde virksomhederne hjælp til at fastholde sygemeldte og skadelidte medarbejdere. Samarbejdet på tværs af kommunegrænser skal understøtte, at hvert jobcenter hurtigt følger op, når en virksomhed henvender sig med et konkret behov for arbejdskraft. Store og landsdækkende virksomheder skal kunne henvende sig til et nationalt kontaktpunkt, så de har én central indgang til beskæftigelsessystemet. Målretning af løntilskud Løntilskudsordningerne forenkles og målrettes, og reglerne for offentligt og privat løntilskud skal i højere grad harmoniseres. Kvote- og sanktionssystemet for offentligt løntilskud afskaffes. Løntilskudssatsen til det offentlige reduceres fra de nuværende 141,02 kr. pr. time til 105,96 kr. pr. time. Der indføres en seks måneders karensperiode for offentligt løntilskud, som allerede i dag gælder for private løntilskud. Varigheden af et privat løntilskud ændres fra maksimalt 12 måneder til maksimalt seks måneder. Varigheden af et offentligt løntilskud ændres fra maksimalt seks måneder til fire måneder for dagpengemodtagere. Jobrotation målrettes for at opnå bedre effekter Varigheden af et jobrotationsvikariat for ledige bliver afkortet fra 12 måneder til maksimalt seks måneder, Kravet til forudgående ledighed hæves fra tre til seks måneder. Muligheden for at kombinere elev- og lærlingeforløb med ansættelse af jobrotationsvikar i jobrotationsforløb afskaffet permanet. Trainee-indsats og virksomhedspraktik i op til otte uger for dimittender. Ledige dimittender med en videregående uddannelse får mulighed for at komme i virksomhedspraktik i op til otte uger i stedet for fire uger. Styrket indsats sidst i dagpengeperioden Jobcentret skal tilbyde ledige en særlig intensiv og individuelt tilrettelagt indsats og jobsøgningsstøtte i den sidste del af dagpengeperioden, f.eks. med tilbud om en personlig jobformidler og hyppige samtaler. Der afholdes en supplerende samtale i jobcentret, hvor også A-kassen deltager. Arbejdsprocesser i kommuner afbureaukratiseres Administrationen af voksenlærlingeordningen digitaliseres, formkravene i forhold til befordringsgodtgørelsen afskaffes, og ledige skal selv booke deres samtaler digitalt. Bedre organisering og styrket partsinddragelse Arbejdsmarkedets parter skal være med til at sikre, at der sker en større tværgående koordination og samarbejde på tværs af kommuner og a-kasser. Der oprettes nye Regionale Arbejdsmarkedsråd, som erstatter de nuværende 94 lokale beskæftigelsesråd og de fire regionale beskæftigelsesråd. Antallet af regionale arbejdsmarkedsråd og den præcise geografiske opdeling af de nye råd drøftes med arbejdsmarkedets parter og forligskredsen. Kommunerne kan fortsat have lokale råd, hvis de ønsker det. Beskæftigelsesregionerne nedlægges, og den statslige styring af beskæftigelsesindsatsen samles i Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering og tre decentrale arbejdsmarkedskontorer, der placeres i Aalborg, Odense og Roskilde. De decentrale arbejdsmarkedskontorer skal sekretariatsbetjene de nye Regionale Arbejdsmarkedsråd. Afskaffelse af G-dage Arbejdsgivernes dagpengegodtgørelse (G-dage) for 1., 2. og 3. ledighedsdag afskaffes gradvist for personer med mindre end 3 måneders ansættelse. Der afskaffes en G-dag fra 2015 og yderligere en i 2017 og den sidste i Reform af refusionssystemet Med virkning fra 2016 gennemføres den af regeringen foreslåede refusionsomlægning. Der gennemføres tilpasninger i det kommunale tilskuds- og udligningssystem, som imødegår de byrdefordelingsmæssige forskydninger som følge af refusionsomlægningen.\n5 Page 5 of 5 Der indføres en midlertidig kompensationsordning. Mere viden Med de nye rammer for jobcentrenes indsats og en fornuftig trimning af de enkelte redskaber i indsatsen er vejen banet for, at beskæftigelsesindsatsen kan yde sit bidrage til at afhjælpe flaskehalse på arbejdsmarkedet. Det er nu op til de ansvarlige i kommunerne at tilrettelægge en målrettet indsats, der kan imødekomme virksomhederne behov for nye medarbejdere. Fokus på virksomhedernes behov er med aftalen blevet væsentligt opprioriteret, så forudsætningerne for denne målretning bør være til stede. Det er positivt, at uddannelse i beskæftigelsesindsatsen målrettes job, og at der satses på en tæt kontakt og jobsamtaler med ledige. Samtaler med ledige har dokumenterede positive effekter. Et meget væsentligt skridt til en mere effektiv beskæftigelsesindsats er, at den aftalte refusionsomlægning vil give kommunerne bedre incitamenter og et bidrag til at reducere ressourceforbruget i beskæftigelsesindsatsen. Det igangværende arbejde i LBR og RBR vil fortsætte i resten af 2014, hvor der fortsat kan sættes fokus på flaskehalse og mangel på arbejdskraft samt på en effektfuld nytteindsats