Skat.dk: Genanlæg efter afvisning – oprindelig fristafbrydende virkning – manglende hjemmel til genoptagelse\n28 Feb 2019 10:23\n21 Dec 2018 10:23\nPrøvelse, rettidigt, ikke, betalt, berammelsesafgift, indbringelsesfrist,\nSagen angik prøvelse af Landsskatterettens afgørelse om ikke at genoptage en sag, der blev afgjort ved kendelse i 2012. Sagsøgeren anlagde oprindeligt sag om prøvelse af Landsskatterettens afgørelse rettidigt. Sagen blev dog senere afvist som følge af, at sagsøgeren to gange ikke betalte berammelsesafgift. Sagsøgeren genanlagde sagen 20 dage efter rettens beslutning om afvisning af den oprindelige sag, hvilket var mere end 8 måneder efter udløb af indbringelsesfristen i skatteforvaltningslovens § 48, stk. 3. Retten fandt, at Skatteministeriet ikke havde været i berettiget tvivl om, at sagsøgeren ikke havde opgivet at forfølge sit krav, hvorefter det oprindelige sagsanlæg havde bevaret sin fristafbrydende virkning. Sagen blev derfor ikke afvist som for sent anlagt. Skatteministeriet blev imidlertid frifundet for sagsøgerens påstand om genoptagelse af Landsskatterettens kendelse fra 2012. Kendelsen, der angik ansættelse af indkomstskat for 2007, var blevet stadfæstet af Vestre Landsret ved ankedom fra 2013. Retten fandt på den baggrund, at skattemyndighederne var afskåret fra administrativt at genoptage skatteansættelsen.\nSkatteforvaltningslovens § 48, stk. 3\nDen Juridiske Vejledning 2019-1, A.A.10.3.5.1\nSagsøger har anket dommen til Vestre Landsret\n(v/adv. Khuram Riaz Ahmed)\n(v/Kammeradvokaten v/adv. Rebecca Hannibal Hjorth)\nPeter Ulrik Urskov\nSagen er anlagt den 4. januar 2018. Sagen drejer sig om, hvorvidt Landsskatterettens kendelse af 19. december 2011 vedrørende indkomståret 2007, jf. skatteforvaltningslovens § 35 g, stk. 1-3, skal genoptages.\nSagsøgeren, A, har fremsat påstand om, at Skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at der skal ske genoptagelse af Landsskatterettens kendelse af 19. december 2011 vedrørende indkomståret 2007, jf. skatteforvaltningslovens § 35 g, stk. 1-3\nSagsøgte, Skatteministeriet, har principalt påstået afvisning, subsidiært frifindelse.\nDet fremgår af sagen, at Landsskatteretten den 2. februar 2017 besluttede ikke at genoptage Landsskatterettens afgørelse af 19. december 2011. Af afgørelse af 2. februar 2017 fremgår blandt andet:\nKlageren har den 18. august 2016 bedt Landsskatteretten om at genoptage Landsskatterettens afgørelse af 19. december 2011. Sagen drejede sig bl.a. om, hvorvidt der var grundlag for at tilsidesætte SKATs skønsmæssige forhøjelse af klagerens indkomst i 2007 med 2.500.000 kr. Ved nævnte afgørelse nedsatte Landsskatteretten SKATs skønsmæssige forhøjelse af klagerens indkomst til 1.500.000 kr. Afgørelsen har sagsnr. 11-01350. Landsskatteretten afgørelse blev af Klageren indbragt for Retten i Kolding med påstand om, at forhøjelsen skulle nedsættes til 0 kr. Bevismæssigt drejede sagen sig om, hvorvidt det ved opgørelsen af privatforbruget skulle tages hensyn til lån på i alt 1.500.000 kr. Skatteministeriet nedlagde påstand om frifindelse. Retten i Kolding frifandt ved en dom af 10. december 2012 Skatteministeriet. Dommen har sagsnr. BS 17-77/2012. Klageren indbragte Retten i Koldings dom for Vestre Landsret. Vestre Landsret stadfæstede ved en dom af 24. oktober 2013 Retten i Koldings dom. Vestre Landsrets dom har sagsnr. B-3304-12.\nAnmodningen om genoptagelse begrundes bl.a. med, at der foreligger nye oplysninger om optagelse af lån, som Landsskatteretten ikke har medtaget ved sagens behandling tidligere.\nBestemmelserne om genoptagelse af en sag, som Landsskatteretten har afgjort, fremgår af skatteforvaltningslovens (S 35 g, stk. 1-3. Bestemmelserne har følgende ordlyd:\nLandsskatteretten har besluttet, at anmodningen om genoptagelse, herunder et møde med Skatteankestyrelsens sagsbehandler ikke kan imødekommes.\nVed afgørelsen har Landsskatteretten lagt vægt på, at spørgsmålet om, hvorvidt det vat grundlag for at forhøje klagerens indkomst skønsmæssigt i 2007 med 1.500.000 kr. i henhold til Landsskatterettens afgørelse a€ 19. december 2011 er endeligt afgjort ved Vestre Landsrets dom af 24. oktober 2013.”\nA anlagde rettidigt sag ved Retten i Kolding med påstand som i nærværende sag. Hovedforhandlingen blev berammet til den 24. januar 2018.\nIdet hun ikke betalte berammelsesafgiften, trods rykker og fristudsættelse til den 11. december 2017, blev sagen afvist ved kendelse af 15. december 2017. Kendelsen blev meddelt parterne den 18. december 2017.\nA anlagde herefter på ny den 4. januar 2018 sag om samme spørgsmål.\nAf byrettens dom af 10. december 2018 fremgår blandt andet:\nSKAT traf den 16. december 2009 afgørelse om ændring af sagsøgerens skat for 2007, bl.a. således at hendes personlige indkomst ud fra en negativ privatforbrugsopgørelse skønsmæssigt blev forhøjet med 2.500.000 kr.\nAfgørelsen blev i det hele påklaget til Skatteankenævnet, der den 6. januar 2011 traf afgørelse i sagen, herunder således at SKATs skønsmæssige forhøjelse af indkomsten med 2.500.000 kr. grundet negativt forbrug blev stadfæstet.\nSkatteankenævnets afgørelse blev påklaget til Landsskatteretten den 19. december 2011 afsagde kendelse i sagen. For Så vidt angår den del af klagen, der vedrørte forhøjelsen af den personlige indkomst med 2.500.000 kr. foretog Landsskatteretten en nedsættelse med 1.000.000 kr. til 1.500.000 kr.\nRetssagen vedrører således, om der skal ske en yderligere nedsættelse med 1.500.000 kr.\nTvistepunktet er, om sagsøgeren har haft et lån på dette beløb, der kan bringes i fradrag ved opgørelsen af den personlige indkomst.\nJL har forklaret, at han er sagsøgerens ægtefælle. Han er uddannet speditør. G1 ApS blev etableret i 2004 eller 2005. Det tyske selskab, G2 GmbH, blev etableret i 2006 eller 2007. Formålet med G1 ApS var, at det var finansieringsselskab for et i forvejen eksisterende dansk selskab, G3 ApS, som var driftsselskab. Det var sagsøgeren, der stod som ejer af de tre selskaber. Hun var eneejer. Hun var ikke involveret i driften af selskaberne. Det havde hun ikke nogen forudsætninger for. Det var vidnet, der stod for driften. For så vidt angår det tyske selskab, var de tyske regler således, at selskabet skulle betale til tyske sygekasser med en procentdel af de ansattes løn. Det var ansatte chauffører. Omkostningerne til sygekasserne var imidlertid højere end forventet, og G2 GmbH oparbejdede en gæld, svarende til ca. 1,7 millioner kroner i den anledning. Samtidig havde G2 GmbH et stort momsti1godehavende samt andre udestående fordringer, som ikke umiddelbart var kommet hjem. G2 GmbH havde ikke nogen kassekredit. Der blev rettet forespørgsel til selskabets tyske bank om at ville hjælpe med gælden, men det ville de ikke. Hvis ikke det skyldige beløb til sygekasserne blev betalt, ville de tyske myndigheder lukke selskabet og gøre ledelsen ansvarlig. G2 GmbH havde en stor interesse i at få det skyldige beløb betalt, således at selskabet kunne fortsætte for at få sit momstilgodehavende og de øvrige udestående fordringer hjem, idet det herefter ville balancere. G2 GmbH var herefter ude efter en midlertidig belåning. De kunne ikke få lån i en bank.\nHerefter talte vidnet med henholdsvis sin revisor og sin advokat, advokat IO, om problematikken. Advokat IO havde tidligere, via sit selskab, G4 ApS, været behjælpelig med lån. Advokat IO meddelte imidlertid, at han ikke ville kunne udlåne så stort et beløb, som der var brug for. Senere samme dag, eller den efterfølgende dag, meddelte han imidlertid, at han havde en bekendt, som måske kunne hjælpe. Advokat IO henviste til G5 ved/JK. Vidnet kendte godt JK. Det var fra tidligere bilkøb. De sås ikke privat.\nForeholdt årsrapporten for 2007 for G1 ApS under Kortfristet gæld, posten "G5 80.000" (ekstraktens side 57) oplyste vidnet, at selskabet tidligere havde lånt et beløb af G5. Der havde været tale om, at JK’s søn, NA, eventuelt skulle være medindehaver af selskabet, men det blev dog ikke til noget. Selskabet manglede nogle penge, og fik herefter et lån af G5.\nSom følge af advokat IO’s oplysning om, at G5 ved JK eventuelt kunne hjælpe, kontaktede vidnet JK for et møde. Vidnet kom herefter ud til G5. Han mener, at han kom ved middagstid. JK henviste til sin søn, NA, der var til stede i firmaet. Vidnet talte herefter med NA inde på dennes kontor. NA tog en pose frem inde fra kontoret og vendte den på hovedet. Der var 180.000 euro i kontanter i posen. Vidnet vidste ikke, hvor NA havde pengene fra. NA sagde, at der ikke var nogen problemer i det. Pengene skulle betales tilbage, når det tyske selskab fik moms og udestående fordringer hjem. De har nok talt om en tidshorisont på 6-12 måneder. Der blev ikke aftalt nærmere om nogen afdragshorisont. Der blev ikke aftalt renter. Der skulle nok betales 200.000-400.000 kr. oveni lånebeløbet. Der blev ikke lavet papirer på lånet.\nForeholdt lånebekræftelsesdokumentet, jævnfør ekstraktens side 43, oplyste vidnet, at det er et dokument, som er lavet efterfølgende. Det var i forbindelse med sagen. Vidnet kan ikke præcisere nærmere, hvornår det er lavet. Det blev lavet for at skaffe dokumentation til brug for sagen. Vidnet prøvede oprindeligt at holde NA anonym.\nDa vidnet havde fået de 180.000 euro, kørte han straks af sted direkte til Y1-by i Tyskland, til deres tyske advokat, advokatfirmaet G6. Vidnet anmeldte ikke beløbet til SKAT ved grænsen. Det var ikke noget, som han havde skænket en tanke. Han var ikke klar over, at han evt. skulle gøre det. Da vidnet kom ned til advokatkontoret, talte han med advokat LS. Vidnet viste ham pengene. Advokaten sagde, at han ikke have set så mange penge før. Advokaten vi1le ikke have så mange penge liggende på kontoret. De gik herefter med det samme i banken, og pengene blev indsat på advokatfirmaets klientkonto i F1-bank, hvorefter advokaten fik en kvittering for indsættelsen.\nForeholdt denne, jævnfør ekstraktens side 84, omkring datoen den 26. juni 2007 sammenholdt den oplyste dato i dokumentet, jf. ekstraktens side 43, 27. juni 2007, oplyste vidnet, at det godt kan være, at det retteligt var den 26. juni 2007, at han fik udbetalt de 180.000 euro og kørte til Tyskland med dem.\nEfter at det tyske advokatfirma havde fået pengene, foranledigede det herefter pengene betalt til de tyske sygekasser. Herudover var der 20.000-30.000 euro fra en bankkonto. Det var enten fra en konto tilhørende G1 ApS eller sagsøgerens konto. Vidnet har ikke været i stand til at skaffe dokumentation herfor. G1 ApS er gået konkurs.\nDet nævnte beløb på 20.000-30.000 euro fra banken blev betalt enten direkte til en bank eller til sygekasserne. Der er ikke sket nogen tilbagebetaling af dette beløb. Endvidere er lånebeløbet på de 180.000 euro heller ikke endnu betalt tilbage.\nDet er korrekt, at der fra sagsøgerens side blev udstedt fakturaer til G1 ApS på betaling af de skyldige beløb i Tyskland, på i alt 1,7 millioner kroner. Baggrunden herfor var, at bogholderen ville have papirer på pengene, og der skete så den fejl, at der blev udstedt fakturaer på beløbene i stedet for lånedokumenter, hvilket havde været det korrekte.\nPengene kom ind over G1 ApS. G1 ApS havde et tilgodehavende hos G2 GmbH, så det var mest naturligt, at det gik denne vej. Lånerækken var således, at det var vidnet, der lånte beløbet på de 180.000 euro af G7. Vidnet videreudlånte pengene til sagsøgeren, som videreudlånte dem til G1 ApS, som igen videreudlånte dem til G2 GmbH, hvorefter der skete betaling. Der foreligger ikke nogen låneaftaler i nogen af låneforholdene.\nForeholdt posten "Mellemregning anpartshaver 1.269.063", jævnfør førnævnte regnskab for G1 ApS, oplyste vidnet, at der er tale om en mellemregning med sagsøgeren. Der er tale om de 180.000 euro, som selskabet har lånt af sagsøgeren.\nForeholdt telefaxbrevet af 12. juli 2010 fra den tyske advokat (ekstraktens side 80-82) sammenholdt med kontoudtoget, jævnfør bilag D (ekstraktens side 89) oplyste vidnet, at beløbet på 27.536 euro til Finanzamt Y2-by modsvarer beløbet på 206.520 kr., jævnfør faktura nr. 117 Finanzamt.\nForeholdt sit telefaxbrev af 9. juni 2008 til den tyske advokat (bilag H og J, ekstraktens side 87-88) oplyste vidnet, at han ikke ved, hvorfor han har formuleret sig således. Det var nok fordi, at han havde lovet långiver af de 180.000 euro anonymitet. Långiver ville ikke have frem, at han også fungerede som pengeudlåner. Det er korrekt, at sagsøgeren har lånt henholdsvis 550.000 kr. og 840.000 kr. af G4 ApS.\nForeholdt gældsbrevet af 31. august 2007 (bilag 10, ekstraktens side 44-45) oplyste vidnet, at det pågældende lån blev ydet i Forbindelse med, at vidnet og sagsøgeren privat købte et andet hus i Y3-by. De kunne ikke sælge det gamle hus, og havde brug for et kontantbeløb til brug for køb af det nye hus. Det var til udbetalingen.\nForeholdt gældsbrevet af 4. juni 2007 (bilag 9, ekstraktens side 41-42) oplyste vidnet, at dette lån blev ydet i forbindelse med nogle forretningsmæssige problemer i G1 ApS. Noget af beløbet blev måske også brugt privat.\nForeholdt beløbet på 950.000 kr., jævnfør kontoudtoget for G1 ApS af 19. august 2008 (bilag M, ekstraktens side 99) oplyste vidnet, at det pågældende beløb stammer fra et lån fra G4 ApS til finansiering af en bil. G1 ApS lånte beløbet direkte hos G4 ApS.\nG1 ApS havde en konto i et pengeinstitut i Y1-by i euro og havde konti i F2-bank i Danmark henholdsvis i danske kroner og euro.\nNA har forklaret, at han er bilforhandler, hvilket han har været siden 1995. Vidnet kan bekræfte, at JL fik nogle penge fra vidnet. Vidnets far, JK, havde faet en henvendelse fra advokat IO, der havde ringet og spurgt, om de var interesseret i at yde et lån til JL. Det var 180.000 euro, der skulle lånes, og beløbet skulle betales således, at der skulle afdrages med 90.000 euro pr. 1. august 2007 og de resterende 90.000 euro pr. 1. oktober 2007, hvortil kom, at der ved hvert afdrag skulle erlægges 100.000 kr. i rente, i alt 200.000 kr. De var ikke interesseret i, at yde lånet, men de havde en samarbejdspartner, G7 ved SY, som måske ville være interesseret. De formidlede kontakten til SY. Det fik de ikke noget for. SY ville godt yde lånet. Han havde beløbet på 180.0000 euro i kontanter. Han kom med pengene, og vidnet havde dem herefter, da JL kom og fik pengene. De lå i en plasticpose. Vidnet og JL talte dem inde på kontoret. Vidnet forstod, at JL skulle bruge pengene i forbindelse med et selskab, der havde gæld i Tyskland. Lånet blev ydet i slutningen af juni 2007. Lånet blev ikke tilbagebetalt, og så vidt vidnet ved, er det fortsat ikke sket.\nForeholdt lånebekræftelsesdokumentet (bilag 2, ekstraktens side 43) oplyste vidnet, at det er en bekræftelse på, at JL har modtaget pengene, og at de er afleveret af SY. Vidnet kan ikke huske, hvornår dokumentet er udarbejdet, men det var kort tid efter, at det blev konstateret, at lånebetingelserne vedrørende tilbagebetalingen ikke blev overholdt. Der var så i hvert fald dokumentation for, at lånet var blevet ydet. Det var vidnet der skrev under på vegne af G7. G7 var var en tidligere samarbejdspartner, og vidnet syntes ikke, at han kunne være andet bekendt, idet det jo var ham, der havde formidlet kontakten mellem JL og SY.\nDet var ikke usædvanligt, at SY havde mange penge liggende i kontanter. Han købte biler i Danmark til fuld pris. Han solgte dem herefter ud af Danmark og fik afgift retur. Det fik han i euro, så det er ikke mærkværdigt, at han lå inde med store beløb. Han handlede omkring 3.000 biler om året, og solgte dem alle til eksport. Ud af de 3.000 biler, købte han nok ca. 1.200 biler hos vidnets firma. Han betalte ofte med store kontantbeløb. Det var vidnets viden om, at SY ofte lå inde med store kontantbeløb, der gjorde, at han tænkte, at han kunne være en lånemulighed for JL.\nLP har forklaret, at han er tysk advokat og praktiserer i Y1-by i advokatfirmaet G6. Vidnets firma har haft diverse opgaver for G2 GmbH, fortrinsvis inkassosager. Firmaet blev ligeledes involveret som følge af, at G2 GmbH havde gæld til sygekasser i Tyskland. G2 GmbH og G1 ApS havde bankkonti i Tyskland, der som følge heraf, var blevet beslaglagt af de tyske myndigheder. Advokatfirmaet drøftede problematikken med JL, og JL sagde, at han ville forsøge at skaffe penge. Gælden var ca. 180.000 euro. JL betalte herefter dette beløb til advokatkontoret, og vidnet sørgede for at fordele pengene til de enkelte kreditorer. Vidnet var ikke til stede, da JL kom med pengene, men vidnets kollega, advokat LS, der tog imod pengene har oplyst, at JL kom med de 180.000 euro i en plasticpose, hvorefter de gik i banken og fik indsat pengene på konto.\nForeholdt kontoudtoget, jævnfør ekstraktens side 84, oplyste vidnet, at det fremgår heraf, at beløbet blev indbetalt den 26. juni 2007 og bogført dagen efter, den 27. juni 2007.\nForeholdt JL’s telefaxbrev af 9. juni 2008 (bilag H og J, ekstraktens side 87-88) oplyste vidnet, at han ikke kan huske nærmere om de pågældende bilag. Vidnet ved ikke, hvor de 180.000 euro nærmere kom fra. Baggrunden for det pågældende brev var, at G2 GmbH efterfølgende var gået konkurs. Konkursforvalteren krævede herefter tilbagebetaling fra sygekasserne. Vidnet bad som følge heraf JL om nærmere at redegøre for, hvorfra de 180.000 euro kom fra. Hvis det kom andetsteds fra end G2 GmbH, kunne der formentlig ikke kræves tilbagebetaling. Hvis pengene kom fra G2 GmbH, kunne beløbet derimod kræves tilbagebetalt.\nSkattemyndighederne kan skønsmæssigt forhøje en skattemæssig indkomst, hvis privatforbruget er negativt, og efter Landsskatterettens kendelse af 19. december 2011 der ændrede Skatteankenævnets afgørelse til fordel for sagsøgeren - er hendes indkomst for 2007 skønsmæssigt blevet forhøjet med nu 1,5 millioner kroner.\nDer følger af praksis, at skattemyndighedernes skøn kun kan tilsidesættes, såfremt skatteyderen kan godtgøre, at skønnet er udøvet på et fejlagtigt grundlag eller har ført til et åbenbart urimeligt resultat.\nOmkring lån følger det ligeledes af praksis, at bevis for ydelse af et sådant, normalt ikke vil kunne løftes alene ved forklaringer og erklæringer om lånet, idet det må bestyrkes ved tilstrækkelige objektive kendsgerninger.\nRetten finder, at det efter bevisførelsen kan lægges til grund, at det tyske selskab, G2 GmbH, der var ejet af sagsøgeren, i 2007 skyldte de tyske myndigheder et meget betragteligt beløb som følge af manglende indbetaling af sociale bidrag for ansatte chauffører til tyske sygekasser.\nSelskabets tyske advokatfirma, advokatfirmaet G6, sørgede for betaling af gælden efter at JL, formentligt den 26. juni 2007, til advokatkontoret havde afleveret 180.000 euro i kontanter til indsættelse på klientkonto hos advokatfirmaet.\nSagsøgeren har anført, at beløbet på 1,5 millioner kroner, vedrører to af hinanden uafhængige lån, henholdsvis de 180.000 euro, som JL lånte af G7, hvilket beløb herefter blev videreudlånt til sagsøgeren, der videreudlånte beløbet til G1 ApS, som igen lånte pengene til G2 GmbH, og et beløb på 20.000 euro, der blev trukket fra en bankkonto.\nDer er ikke for nogle af lånene udarbejdet lånedokumenter, bortset fra erklæringen, jævnfør sagens bilag 2, der er udarbejdet efterfølgende, og som alene angiver, at JL har modtaget 180.000 euro.\nDet foreligger oplyst, at G2 GmbH efterfølgende gik konkurs, og efter vidnet, advokat LP’s forklaring kan det lægges til grund, at konkursforvalteren i konkursboet herefter søgte at få de pågældende penge, som var betalt til sygekasserne, retur.\nAdvokaten anmodede herefter JL om at redegøre for, hvorfra beløbet stammede.\nDet fremgår af JL’s telefaxbrev af 9. juni 2008 til advokaten, at JL herefter henviste til 2 lån ydet af G4 ApS.\nI årsrapporten for 2007 for G1 ApS, er der angivet en mellemregning med anpartshaveren (sagsøgeren) i dennes favør på alene 1.269.063 kr. hvilket beløb modsvarer beløbet for mellemregning med G1 ApS i statusopgørelsen for 2007 for sagsøgeren og dennes ægtefælle, JL.\nOmkring JL’s tilbagebetaling af de 180.000 euro, har JL og NA afgivet væsentligt forskellige forklaringer, idet JL har forklaret, at der ikke blev aftalt nærmere omkring tilbagebetalingen af lånet, der blev ydet ved NA, udover at tilbagebetaling skulle finde sted, når G2 GmbH fik moms og udestående fordringer hjem, og at de nok har talt om en tidshorisont på 6-12 måneder, mens det fremgår af NA’s forklaring, at lånet, der blev ydet af G7 ved SY, således at vidnet alene fungerede som mellemmand, skulle tilbagebetales allerede med betaling af 2 x 90.000 euro henholdsvis den 1. august og 1. oktober 2007, hvortil kom et rentebeløb på 2 x 100.000 kr.\nEndvidere har JL forklaret, at lånebekræftelsesdokumentet, jævnfør bilag 2, først er udarbejdet i forbindelse med sagen til brug for fremskaffelse af dokumentation, imens NA har forklaret, at dokumentet blev udarbejdet kort efter, at det var blevet konstateret, at der ikke var sket tilbagebetaling i henhold til tilbagebetalingsaftalen.\nDet forekommer under alle omstændigheder mærkværdigt, at der ved ydelse af et så stort et lån, ikke er blevet udarbejdet et skriftligt lånedokument med angivelse af rente, afdragsbetingelser og forfaldstidspunkt, ligesom det må anses for ganske usædvanligt, at et så stort lån er ydet uden nogen form for sikkerhed.\nYdermere har sagsøgeren anført forskelligt om lånebeløbet.\nDet må, jævnfør Skatteankenævnets sagsfremstilling, lægges til grund, at sagsøgeren oprindeligt har anført, at JL lånte et beløb på 227.000 euro, hvilket beløb også fremgår af sagsøgerens supplerende indlæg til Landsskatteretten, jævnfør hendes advokats brev af 8. juni 2011 til Landsskatteretten.\nI kontormødet den 9. juni 2011 hos Landsskatteretten forklarede JL, at han lånte 180.000 euro i kontanter, men at det var af autoforhandler JK.\nEndvidere er det først ved sagsøgerens processkrift I afgivet så sent som den 25. oktober 2012 - at der er givet en forklaring på de sidste 20.000 euro, svarende til 150.000 kr., hvorved lånebeløbet på 1,5 millioner kroner ved en sammenlægning af de 180.000 euro med de 20.000 euro fremkommer. Det er således først i forbindelse med det nævnte processkrift, at sagsøgeren anfører, at de 20.000 euro er trukket på en kassekredit i en bank.\nEfter sagens omstændigheder finder retten ikke, at sagsøgeren – med det strenge dokumentationskrav, der i en sag som den foreliggende – har godtgjort, at hun har optaget lån på 1,5 millioner kroner.\nRetten finder allerede herefter ikke grundlag for, at tilsidesætte skattemyndighedernes skøn, der skønsmæssigt forhøjer sagsøgerens personlige indkomst for 2007 med 1,5 millioner kroner, jævnfør nærmere Landsskatterettens kendelse, og sagsøgte frifindes således.\nMed hensyn til sagens omkostninger, skal sagsøgeren efter sagens resultat, betale sagsomkostninger til sagsøgte. Beløbet, der udgør et advokatudgiftsbeløb, er inkl. moms, ansættes til 100.000 kr. Der er taget udgangspunkt i sagens værdi og omfang. Sagsøgtes udgift til materialesamling er inkluderet i sagsomkostningsbeløbet.\nDommen blev anket til Vestre Landsret, der ved dom af 24. oktober 2013 stadfæstede afgørelsen.\nAf dommen fremgår blandt andet:\nAdvokat IO har i et brev 25. september 2013, der med landsrettens tilladelse er fremlagt i sagen, afgivet følgende redegørelse:\n”Forholdet er det, at jeg til JL’s ægtefælle A og flere af hendes selskaber gennem en årrække har ydet flere lån i millionklassen, primært med sikkerhed i A’s privatejede ejendomme, en bil og kaution fra A.\nHelt specielt efter 2008 er lånenes servicering blev dårlig, og da jeg på et tidspunkt blev forespurgt om et yderligere lån afslog jeg dette.\nJeg blev på et tidspunkt for nogle år tilbage husker ikke præcist hvornår kontaktet af NA, G5, som forespurgte til hensigtsmæssigheden af at yde et større lån til A/hendes selskaber, hvilket jeg frarådede NA, som tillige var klient på kontoret, med henvisning til mine egne erfaringer med forsinkelser med tilbagebetaling af lån og betaling af renter.\nEn rum tid senere, jeg husker ikke, hvor lang tid der gik, blev jeg på ny kontaktet af NA, som oplyste, at der trods mine advarsler her imod var blevet foretaget udlån til A/hendes selskaber.\nJeg blev i den forbindelse oplyst om, at NA/G5 havde udlånt € 180.000,- til A/hendes selskaber.\nJeg er ikke bekendt med, hvem der formelt var långiver og låntager, idet lånet var ydet uden udarbejdelse af lånedokumenter, men jeg fik det helt klare indtryk af, at pengene tilvejebragt af NA/G5 via en udlænding, som G5 samarbejder med i forbinde1se med eksport af biler. Hans navn var "SY", idet jeg ikke er sikker på stavemåden.\nJeg afholdt herefter møde med NA og JL vedrørende tilbagebetaling eller drøftelse omkring tilbagebetaling af lånet, i hvilken forbindelse NA gav udtryk for, at hans far ikke havde kendskab til lånet, og derfor var vigtigt for NA, at sagen blev løst hurtigt, således at hans far ikke blev gjort bekendt med udlånet.\nDa der, imidlertid ikke skete tilbagebetaling, kom NA’s far, JK, som er direktør for G5, ind i sagen, og jeg har haft efterfølgende møde med JK, NA og JL, hvor det blev drøftet, at familien JK og NA/G5 til udligning af mellemværende skulle købe 4 eller 5 ejendomme af A til en underpris, hvilke ejendomme hun ejede privat.\nDer var indgåede drøftelser herom, men transaktionen blev aldrig gennemført og ejendommene blev efterfølgende med undertegnede som berigtigende advokat afhændet til anden side.\nTil orientering kan jeg oplyse, at jeg selv havde pant i de pågældende ejendommen, og det var derfor jeg havde en interesse i, at ejendommene blev afhændet til en mere ”stabil” debitor, således at lånene kunne serviceres, herunder serviceres rettidigt.\nDette er baggrunden for, at jeg husker denne del af hændelsesforløbet ret tydeligt.\nJeg har løbende haft drøftelser med NA omkring tilbagebetalingen, herunder også efter at planerne om overdragelse af ejendommene kuldsejlede, men praktisk har det ikke fra familien JK og NA’s side været muligt at få lånet helt eller delvist tilbagebetalt fra familien A og JL.\nOpsummerende er det min opfattelse, at der med sikkerhed har været et udlån i størrelsesorden € 180.000,-, men som det fremgår af ovenstående, kan jeg ikke med sikkerhed sige, hvem der formelt var debitor og kreditor.”\nJL har supplerende forklaret, at det er korrekt, at han lånte 180.000 euro af NA i juni 2007. Han mener, at det var den 26. juni. Lånebekræftelsen, ekstraktens side 30, er blevet lavet nogen tid senere, efter der havde været mange møder med myndighederne omkring skattesagen. Han havde i forbindelse med lånets optagelse lovet NA anonymitet, men presset i skattesagen blev for stort. Han vil tro, at lånebekræftelsen er lavet 1½-2 år efter, at lånet blev udbetalt. Der blev ikke aftalt nogen tilbagebetaling af lånet med et afdrag i august og resten i oktober 2007 som forklaret af NA i byretten. Det blev der overhovedet ikke talt om, og det ville have været umuligt. Der blev aftalt, at der skulle betales renter af lånet som forklaret af NA. Pengene er ikke betalt tilbage. Der er faldet noget, der kan kaldes renter, men hovedstolen er ikke tilbagebetalt. Han kendte i juni 2007 ikke noget til en person ved navn SY. Kun JK og NA var til stede, da lånet blev udbetalt. Der blev ikke talt om, at han skulle låne penge af en anden end NA. Havde han fået oplyst, at han skulle låne pengene af en person ved navn SY, ville han slet ikke have turdet låne et sådant beløb. Han har først i 2009 eller 2010 mødt SY, der kommer fra Syrien. Det var i anledning af, at SY havde brug for at leje et areal til henstilling af biler. Der var ved den lejlighed ingen snak om lånet, og SY har aldrig afkrævet ham tilbagebetaling af lånet. Han hørte i forbindelse med NA’s forklaring i byretten for første gang om, at lånet skulle være ydet af SY. Han har efterfølgende spurgt NA, hvorfor han forklarede således i byretten, og har fået det svar, at det var sådan, NA huskede det.\nForholdt advokat IO’s erklæring af 25. september 2013, har JL forklaret, at det er korrekt, at han tidligere havde lånt penge af advokat IO, men at 180.000 euro var for meget, hvorfor advokaten henviste ham til at rette henvendelse til JK, der eventuelt kunne yde ham et lån. Han har afholdt møder med advokat IO og JK og NA om tilbagebetaling af lånet. Det er herunder blevet drøftet, at JK og NA kunne købe nogle ejendomme af A til underpris og på den måde få udlignet mellemværendet, men det blev ikke til noget, da JK og NA ikke ville betale en pris, der kunne dække gælden i de pågældende ejendomme.\nDet var faktisk ham, der drev G1 ApS. Posten ”mellemregning anpartshaver” med 1.269.063 kr., der fremgår af dette selskabs årsrapport for 2007, balancen pr. 31. december 2007, ekstraktens side 44, dækker over de penge, som A udlånte til selskabet, efter vidnet havde lånt de 180 euro af NA. Selskabets revisor har udarbejdet afslutningsarket på ekstraktens side 52, hvor mellemregningen også fremgår. Han er aldrig blevet konfronteret af SKAT med, hvorfra disse penge skulle være kommet, hvis ikke der var tale om lånte penge. Det har ikke været muligt at skaffe disse penge andre steder fra.\nLånet på de 20.000 euro kom fra en konto, som G1 ApS havde i F3-bank, men han har ikke kunnet fremskaffe bilag herpå.\nNA krævede ingen sikkerhed for lånet på 180.000 euro.\nAf de grunde, der er anført af byretten, tiltrædes det også efter bevisførelsen for landsretten, at A ikke har godtgjort, at der i 2007 er tilgået hende lån som hævdet.\nA anmodede Procesbevillingsnævnet om tilladelse til at indbringe landsrettens dom for Højesteret. Af et brev af 19. december 2013 fra R1 fremgår blandt andet:\n”På vegne af A skal vi hermed ansøge Procesbevillingsnævnet om tilladelse til tredjeinstansbehandling af nærværende sag, hvor Vestre Landsrets 8. afdeling den 24. oktober 2013 afsagde dom (V.L. B-3304-12, SKM2013.757.VLR). Kopi af Vestre Landsrets dom er vedlagt som bilag 1.\nTil støtte herfor vedlægges et gældsbrev udarbejdet af R2 og IO, som er underskrevet og dateret den 26. juni 2007, jf. bilag 5. Dette gældsbrev har ikke tidligere været fremlagt i sagen.\nProcesbevillingsnævnet har ikke meddelt tredjeinstansbevilling.\nDer er afgivet forklaring af A og vidnerne JL og revisor JC.\nA har forklaret, at hun har ejet speditionsfirmaet G1 ApS. JL stod for driften, hvilket også var tilfældet i hendes tyske selskab G2 GmbH. Hun skrev under på et lånedokument på advokat IO’s kontor. Det var ikke hende, som fik 180.000 euro udleveret, og hun ved ikke, hvor pengene gik hen. Hun var damefrisør og har ikke arbejdet i selskabet. Hun har ikke brugt pengene privat.\nI lang tid kunne de ikke finde gældsbrevet. På et tidspunkt ryddede hun op i sommerhuset og skulle smide tøj væk. I forbindelse fandt hun i JL’s jakkelomme gældsbrevet. Hun kan ikke huske, hvornår hun fandt det. Hun kan ikke oplyse, hvor meget hun tjente i 2007. JL har originaldokumentet.\nJL vedstod sin forklaring fra by- og landsret, idet forklaringerne dog står i svag erindring. Gældsbrevet af 26. juni 2007 i bilag 4 blev udarbejdet af advokat IO. Underskriften foregik ikke på advokatens kontor, men i F4-banks kontor i Y3-by, hvor han og A i anden forbindelse skulle møde med IO. Denne havde dokumentet med og efter underskrift, bad advokaten ham om at sørge for at få en til at underskrive som vitterlighedsvidne. Advokaten skrev selv under som vitterlighedsvidne. Han tog derfor gældsbrevet med, men tænkte ikke mere over det, da pengene allerede var på plads.\nPengene var blevet udleveret, før gældsbrevet blev underskrevet. Han fik pengene samme dag og kørte direkte ned til den tyske advokat. Han fik udleveret 180.000 euro af NA på JK’s firmaadresse på Y4-vej i Y3-by. Han mødte først JK, der bad ham gå ind til NA’s. Der var en glasvæg mellem deres kontorer. Han mente ikke, at de lavede nogle papirer. NA’s tog fra gulvet en pose med mange kontakter. De gik ind i en lille kantine, hvor pengene blev hældt ud på et bord. Han talte dem ikke, da NA’s sagde, at der var 180.000 euro.\nHan har efterfølgende spurgt hos IO, hvem der har bestilt gældsbrevet, hvilket han ikke har fået et svar på. Under den oprindelige sag fik han at vide ved henvendelser til advokaten, at der aldrig har været et dokument på det, som han lånte af NA. Han havde lovet, at det ikke skulle blive kendt, at bilforhandlerne skulle kendes som pengeudlånere.\nForespurgt hvorfor gældsbrevet ikke var fremlagt før, kunne han ikke finde det til brug i byretten.\nSKAT oplyste, at hvis han ikke oplyste, hvor pengene kom fra, skulle han betale skat af dem. Han fik derfor NA til at bekræfte, at han havde lånt pengene.\nA fandt gældsbrevet, og han kontaktede sin advokat hos R1 3-4 uger før, de skulle i landsretten. Han bad advokaten om, at få sagen udskudt. Han fik at vide, at det var for sent. Han hørte ikke noget om bilaget i landsretten, ligesom der ikke blev procederet på det. Advokaten ville gerne gå videre til Procesbevillingsnævnet. De manglede at betale et beløb til advokaten, selvom de havde betalt mere end 800.000 kr. De fik et krav om depositum på ca. 200.000 kr. for at gå til Procesbevillingsnævnet og Højesteret. Sagen lå stille i 2014.\nI efteråret 2015 fik han fat i advokat MP, der anbefalede at indbringe sagen for politiet. Han ville ikke vise originalen til IO, for han ville sikkert rive den i stykker. De gik til politiet, og efter nogle måneder ringede IO og spurgte, hvad han havde gang. Han blev bedt om at komme til et møde, og advokaten ville se, vad han kunne gøre for vidnet. På mødet hos IO fandt de en kopi. IO skrev derefter det nye brev i sagen.\nPengene er ikke tilgået deres private økonomi.\nA forklarede efter JL’s forklaring supplerende, at det er korrekt, at de var i banken for at underskrive. Hun har før skrevet under oppe på advokatens kontor på noget andet.\nRevisor JC har forklaret, at han blev uddannet registreret revisor i 1950-erne. Han var revisor for G1 ApS i mange år og reviderede årsregnskabet. Selskabet havde en gæld i Tyskland på skat og sygekassebeløb til et voldsomt beløb. Han kendte ikke til låneforholdene. Han har hørt, at pengene blev deponeret kontant i Tyskland. Han kendte gælden og fik at vide, at pengene blev skaffet. Han så ingen lånedokumenter, hvilket han diskuterede men fik at vide, at der var lavet noget. Det drejede sig vist om 180.000 euro. Han ved ikke, hvem selskabet havde lånt penge af. Det havde ikke noget med A at gøre. Først da pengene blev betalt i Tyskland, blev den tyske gæld bogført. Han har aldrig fået at vide, hvor pengene kom fra.\nForevist gældsbrev af 26. juni 2007 har han aldrig set dette før. Han havde fået at vide, at det var advokat IO, der formidlede noget. Selskabet har ikke ham bekendt tilbagebetalt penge, dom det har lånt. Han kendte ikke noget til A’s privatøkonomi.\nA har i sit påstandsdokument anført blandt andet:\nTil støtte for den nedlagte påstand gøres helt overordnet gældende, at der bør ske en genoptagelse af Landsskatterettens kendelse af 19. december 2011, da der er tilgået sagen nye oplysninger.\nSkatteforvaltningslovens § 35 g har følgende ordlyd:\n”Stk. 1. Den myndighed, der har truffet afgørelse i en klagesag, kan efter anmodning fra en part genoptage en sag, der er påkendt eller afvist af myndigheden, når der forelægges myndigheden oplysninger, som ikke tidligere har været fremme under sagen, og det skønnes, at de nye oplysninger kunne have medført et væsentligt ændret udfald af afgørelsen, hvis de havde foreligget tidligere. [Egen understregning]\nPå baggrund af ordlyden i Skatteforvaltningslovens § 35 g kan det konkluderes, at Skatteankestyrelsen kan genoptage en afvist sag, såfremt der forelægges oplysninger, som ikke tidligere har været fremme.\nSom nævnt tidligere er der nye oplysninger, som der ikke er taget højde for i Landsskatterettens afgørelse af 19. december 2011.\nVed den udarbejdede privatforbrugsopgørelse burde SKAT imidlertid have medtaget lånet på 180.000 €. SKAT har også medtaget A’s tilgodehavende hos G1 ApS.\nNår A – ifølge SKAT – havde et negativt privatforbrug i indkomståret 2007, skyldes det en forskydning i formueopgørelsen, idet SKAT har medtaget tilgodehavendet hos G1 ApS som et aktiv i formueopgørelsen, hvorfor denne påvirker formueopgørelsen ”negativt”.\nNår denne formueopgørelse de facto ikke har påvirket A’s privatforbrug i indkomståret 2007, skyldes det, at dette tilgodehavende hos G1 ApS på kr. 1.269.063 modsvares af lånet på 180.000 €. Pågældende tilgodehavende hos G1 ApS og lånet på de 180.000 € har derfor ingen likviditetsmæssig betydning for A, idet beløbene udligner hinanden.\nRetmæssigt burde det pågældende tilgodehavende på kr. 1.269.063 ikke have været medtaget hos A, i det lånet på de 180.000 € de facto blev optaget af G1 ApS, hvorfor det var NA og virksomheden G7, Y5-adresse, som retmæssig havde et tilgodehavende hos selskabet G1 ApS.\nGældsbrevet udarbejdet af R2 og IO, som er underskrevet og dateret den 26. juni 2007, jf. bilag 4, har ikke tidligere været fremlagt i sagen.\nAf gældsbrevet dateret den 26. juni 2007 fremgår det, at G1 ApS, Y6-adresse erkender at have modtaget et lån på180.000 € af G7, Y5-adresse.\nNår lånet på de 180.000 € regnskabsmæssigt blev bogført som et lån ydet af hovedanpartshaver A – og ikke af NA eller G7, Y5-adresse, skyldes det, at NA havde et ønske, om at være anonym.\nUanset NA havde et ønske om at være anonym, vidner det af R2 og IO udarbejdede gældsbrev imidlertid om, at lånet reelt ikke blev ydet af A, men derimod af NA og G7, Y5-adresse, hvorfor tilgodehavendet retsmæssigt ikke skal medtages i A’s formueopgørelse.\nDet er i den sammenhæng væsentligt at holde sig for øje, at det alene er dette tilgodehavende hos G1 ApS, som medfører en formueforskydning med deraf følgende negativt privatforbrug.\nI det pågældende tilfælde er den privatforbrugsopgørelse, som forhøjelserne er baseret på ikke fyldestgørende, da den af SKAT er baseret på en forkert opgørelse af A’s indtægter og udgifter. Der kan alene ske en skønsmæssig forhøjelse af en skatteyders skatteansættelse, når indkomsten er så mangelfuld, at den ikke alene kan danne grundlag for skatteansættelsen. Normalt er det en forudsætning for en skønsmæssig forhøjelse, at der kan sandsynliggøres et højere privatforbrug end det privatforbrug, som selvangivelsen og foreliggende oplysninger, herunder formueoplysninger og andre oplysninger, giver plads til.\nDet skal oplyses, at A’s skatteansættelse for indkomståret 2007 blev ændret som følge af, at SKAT skønsmæssigt har fastsat A’s privatforbrug ukorrekt.\nLandsskatteretten nåede frem til, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte skattemyndighedernes skøn, der skønsmæssigt forhøjede A’s skatteansættelse for indkomståret 2007 med kr. 1.500.000, idet Landsskatteretten ikke ville anerkende eksistensen af et lån på kr. 1.500.000, der modsvarer det ovenfor omtalte tilgodehavende på kr. 1.269.063.\nSom anført ovenfor nåede Landsskatteretten frem til, at det ikke var godtgjort, at der var optaget et lån på kr. 1.500.000, i hvilken forbindelse, der alene henvises til, at der for sådanne lån stilles strenge dokumentationskrav.\nFor det første skal det i forlængelse heraf fremhæves, at der var tale om optagelsen af et lån på 180.000 € i kontanter, hvilket i sig selv begrænser muligheden for bevisførelse, idet det i sagens natur ikke er muligt at følge pengestrømme i kraft af overførsler fra én konto til en anden.\nUnder sagens behandling ved Retten i Kolding har NA imidlertid ved sin forklaring bekræftet, at A’s ægtefælle, JL, fik udleveret 180.000 € i kontanter.\nEndvidere er der i sagen fremlagt en bekræftelse fra NA dateret den 27. juni 2007, jf. bilag 3.\nEndvidere har advokat LP fra det tyske advokatfirma G6 over for Retten i Kolding forklaret, at A’s ægtefælle, JL, afleverede 180.000 € i en plasticpose, hvorefter pengene gik ind på advokatfirmaets klient-konto, og at pengene efterfølgende blev anvendt til betaling af de tyske sygekasser. Det fremgår ligeledes i brev af 29. juni 2007 fra advokat LP, at det er aftalt med Statsadvokat-uret at de 180.000 € skal fordeles til de enkelte sygekasse jf. bilag 5. Af bilag 6 fremgår der en oversættelse af brevet fra tysk til dansk skrevet af advokaten til G8.\nDer foreligger også i sagen dokumentation for, at beløbet på 180.000 € er blevet betalt kontant samt indsat på advokatfirmaets klientkonto. Dette fremgår af et brev af 12. juli 2010 fra advokat LP til G1 ApS ved JL, jf. bilag 7. Af bilag 8 fremgår der ligeledes en oversættelse af brevet fra tysk til dansk skrevet af advokat LP og sendt til G1 ApS ved JL.\nSagen må i kraft af ovenstående anses for principiel i henseende til, at hverken Retten i Kolding eller Vestre Landsret har fundet et kontantlån dokumenteret til trods for, at der foreligger objektiv konstaterbar dokumentation i kraft af pengestrømme fra det tidspunkt, hvor pengene bliver indsat på en konto, og det herefter elektronisk er muligt at spore beløbet, der oprindeligt blev lånt kontant. Dette ligeledes som der foreligger regnskabs- og bogføringsmateriale, som er udarbejdet før skattesagen blev rejst, og som bekræfter eksistensen af kontantlånet.\nEndvidere skal der henvises til, at både en tysk og dansk advokat har bekræftet eksistensen af de 180.000 €, som ifølge A er udlånt af NA, der også ved sin vidneforklaring overfor Retten i Kolding bekræftede, at beløbet blev udlånt, jf. bilag 9, side 4-5.\nDa der i sagens natur ikke foreligger elektroniske pengestrømme, der kan dokumentere eksistensen af et kontantlån, må det naturligvis på anden måde være muligt at bevise eksistensen af lånet. Selv om der i sagen er afgivet forklaring af advokat LP, jf. bilag 9, side 5-6, og NA, jf. bilag 9 side 4-5, samt afgivet en forklaring fra advokat IO, jf. bilag 10, side 2-3, samtidig med, at der er fremlagt dokumentation for, at beløbet er indsat på det tyske advokatfirmas klientkonto, fandt hverken Retten i Kolding eller Vestre Landsret det dokumenteret, at beløbet de facto er lånt, hvilket i sagens natur stiller spørgsmålstegn ved, hvilke bevismæssige krav der stilles til dokumentationen for optagelsen af et kontantlån.\nNærværende sag har principiel karakter, da der ikke ses at foreligge hverken landsrets- eller højeste-retspraksis, hvor eksistensen af et kontantlån ikke er blevet anerkendt, selvom der foreligger objektiv konstaterbar dokumentation for lånets eksistens.\nKonkret i nærværende sag er der fremlagt dokumentation i form af regnskaber og bogføring, som er udarbejdet før skattesagen blev rejst, ligeledes som der er fremlagt bilag, jf. bilag 3-8, der utvivlsomt dokumenterer, at det lånte beløb på 180.000 € er indsat på en konto i Tyskland, hvorfor der altså foreligger objektiv konstaterbar dokumentation for, at kontantbeløbet faktisk har eksisteret i overensstemmelse med de i sagen afgivne forklaringer for Retten i Kolding og Vestre Landsret.\nFor det andet skal det fremhæves, at det af SKAT udøvede skøn er specielt derved, at A ikke i indkomståret 2007 har drevet virksomhed, idet hun alene har været passiv investor i G2 GmbH og G1 ApS, hvorfra hendes ægtefælle, JL, drev spedition- og vognmandsvirksomhed.\nEn konsekvens af Landsskatterettens kendelse er, at A nu er ansat til at betale skat af kr. 1.500.000, hvorved det altså er lagt til grund, at hun i indkomståret 2007 har tjent kr. 1.500.000. SKAT har imidlertid ikke på noget tidspunkt under sagen oplyst, hvorfra A skulle have tjent kr. 1.500.000 i indkomståret 2007.\nNetop på dette punkt adskiller nærværende sag sig fra en typisk sag vedrørende en skønsmæssig forhøjelse, idet sådanne normalt foretages for personer, der driver erhvervsvirksomhed, hvori der ligger indkomstpotentiale – eksempelvis kioskejere, restauratører eller lignende.\nDet er ikke tilfældet i nærværende sag, og det fremgår stadigvæk fuldstændig uklart, hvorfra SKAT mener, at de kr. 1.500.000 skulle hidrøre.\nI forlængelse heraf skal det imidlertid fremhæves, at det selvsagt savner mening at forhøje en skatteyders skatteansættelse, såfremt der ikke eksisterer en forklaring på, hvorfra skatteyderen skulle have fået det beløb, som skatteyder skønsmæssigt er blevet forhøjet med.\nNye oplysninger fra advokat IO\nI udskrift af dombogen for Vestre Landsrets dom der blev afsagt den 24. oktober 2013, fremgår det, at der i brev fra advokat IO af 25. september 2013, er blevet fremlagt en redegørelse i relation til sagen og de 180.000 € der blev udlånt A, jf. bilag 10.\nAdvokat IO redegør for, at han ikke er bekendt med, hvem der formelt var långiver og låntager, idet lånet var ydet uden udarbejdelse af lånedokumenter og at hans klare indtryk var, at pengene de 180.000 € var tilvejebragt af NA/G5 via en udlænding ved navn ”SY”, jf. bilag 10, side 1-2.\nOvenstående udtalelse fra advokat IO i brev af 25. september 2013, stemmer ikke overens med det eksisterende gældsbrev, der netop er udarbejdet af R2 & IO, jf. bilag 4.\nGældsbrevet på de 180.000 € er udarbejdet af R2 & IO og underskrevet af A og advokat IO, hvorfor der i forhold til advokat IO’s udtalelse i brev af 25. september 2013, hvor han oplyser at han ikke er bekendt med hvem der formelt var långiver og låntager, er tale om modstridende forklaring.\nI brev af 11. juli 2016 fra R3 i Y3-by, har advokat IO erklæret, at der den 26. juni 2007 er blevet oprettet sag og udstedt et gældsbrev, hvori låneforholdet er konkretiseret, jf. bilag 11.\nDet fremgår af skrivelse af 11. juli 2016, jf. bilag 8, at A’s ægtefælle, JL, ved et møde med advokat IO, har overgivet kopi af gældsbrevet af 26. juni 2007 udarbejdet af R2 & IO, jf. bilag 4.\nEndvidere bekræfter advokat IO at have konstateret gældsbrevets eksistens i sit edb-anlæg, ligesom vitterlighedsunderskriften på gældsbrevets side 3 er signeret af ham.\nAdvokat IO har tidligere ikke kunne erindre låneforholdet, hvorfor han i skrivelsen beklager, at han har opgivet urigtige oplysninger, eftersom der var udstedt et gældsbrev hvor låne-forholdet var nærmere konkretiseret med G1 ApS som debitor og G7 som kreditor i indkomståret 2007.\nErklæringen fra advokat IO i skrivelsen af 11. juli 2016, skal anses som væsentlig nye oplysninger i nærværende sag, da der er tale om oplysninger, der medfører en væsentlig indholdsmæssig ændring af A’s skattegrundlag for indkomståret 2007.\nOvenstående nye oplysninger har indvirkning på A’s skatteansættelse for indkomståret 2007, da oplysningerne medfører, at SKATs tidligere ansættelse er materiel ukorrekt og fører til et andet resultat end hvad SKAT tidligere har antaget.\nDe nye oplysninger giver anledning til en fornyet behandling og gennemgang af sagen, hvorfor disse begrunder en genoptagelse af Landsskatterettens tidligere afsagte afgørelse.\nAd forskellige forklaringer vedrørende bilag 4 (gældsbrevet)\nSagsøgte anfører i sit svarskrift, at advokat IO såvel som sagsøgers ægtefælle JL begge har afgivet forklaring om, at lånet blev ydet uden udarbejdelse af lånedokumenter.\nEfter det oplyste har sagsøgers ægtefælle JL afgivet sin daværende forklaring i byretten ud fra de oplysninger, JL forstod fra sin ægtefælle og dennes rådgiver advokat IO. Dette blev også i et vist omfang bekræftet af advokat IO i dennes forklaring for Vestre Landsret.\nDet kan nu lægges til grund, at dette ikke har været i fuldstændig tråd med sagens samtlige forhold, herunder kan der henvises til erklæringen i bilag 11.\nUanset at der i forbindelse med sagens behandling er afgivet forskellige forklaringer vedrørende gældsbrevet, er det ikke et moment, der skal lægges sagsøger til last, idet sagsøger ikke har indflydelse på de afgivne forklaringer.\nSlutteligt skal det anføres, at fremlæggelsen af bilag 4 uanset vekslende forklaringer herom, er en ny oplysning i sagen, der skønnes at kunne have medført et væsentligt ændret udfald af afgørelsen, havde det været fremlagt tidligere.\nSkatteministeriet har i sit påstandsdokument anført blandt andet: '\n2. AD PÅSTANDEN OM AFVISNING SAGEN ER (GEN)ANLAGT FOR SENT\nTil støtte for påstanden om afvisning gøres overordnet gældende, at den fristafbrydende virkning af sagsanlægget den 10. april 2017 ikke er opretholdt ved anlæg af denne sag den 4. januar 2018, hvorfor sagen er anlagt for sent.\nA anlagde ved stævning af 10. april 2017 sag om prøvelse af Landsskatteretten afgørelse af 2. februar 2017 (bilag 1). Sagen blev imidlertid afvist den 15. december 2017, da A to gange ikke betalte berammelsesafgiften inden den af retten fastsatte frist. Den 4. januar 2018 anlagde A denne nye sag om prøvelse af samme afgørelse.\nEfter skatteforvaltningslovens § 48, stk. 3, 1. pkt., kan Landsskatterettens afgørelser ikke indbringes for domstolene senere end 3 måneder efter, at afgørelsen er truffet.\nFristen for at indbringe Landsskatterettens afgørelse af 2. februar 2017 for domstolene var den 2. maj 2017, og søgsmålsfristen i denne sag er altså overskredet med mere end 8 måneder.\nRetspraksis er entydig for sent anlagte sager afvises uden undtagelse, jf. f.eks. UfR 1999.722 H, SKM2003.145.ØLR, SKM2006.496.HR, SKM2007.246.ØLR, SKM2008.455.BR og SKM2016.124.BR.\nSkatteministeriet nedlægger dog ikke påstand om afvisning, selvom en afvist sag genanlægges efter søgsmålsfristen, hvis dette sker ”uden ufornødent ophold” – dvs. inden 14 dage – efter afvisningsbeslutningen, jf. SKM2002.104.DEP og Den juridiske vejledning 2018-1, afsnit A,A.10.3.5.1.\nDenne sag blev imidlertid først genanlagt 20 dage efter Retten i Koldings beslutning om at afvise sagen den 15. december 2017, og 17 dage efter at beslutningen blev meddelt parterne den 18. december 2017. Sagen er derfor ikke genanlagt ”uden ufornødent ophold”, jf. også SKM2001.102.VLR, UfR 2008.2410 H, UfR 2013.1868 Ø og UfR 2016.3821 V og princippet i retsplejelovens § 372, stk. 3, og § 389 a, stk. 2.\nDet betyder, at den oprindelige fristafbrydende virkning af sagsanlægget den 15. december 2017 ikke er opretholdt i denne sag, og at sagen er anlagt for sent.\nSelv hvis retten anser sagen for genanlagt uden ufornødent ophold bemærkes ex tuto, at der ikke er grundlag for at opretholde den fristafbrydende virkning af det første sagsanlæg.\nA har nemlig ikke godtgjort, at Skatteministeriet har haft grund til at tro, at hun fortsat ville forfølge det påståede krav efter to gange ikke at have betalt retsafgift på 2.000 kr., jf. retsafgiftslovens § 1, stk. 4, sidste pkt., hvorved hun ikke udviste nogen reel vilje til at gennemføre hovedforhandlingen, jf. herved UfR 2008.2410 H.\nSagen skal derfor afvises.\n3. AD PÅSTANDEN OM FRIFINDELSE\n3.1 Der er ikke hjemmel til at genoptage Landsskatterettens kendelse af 19. december 2011\nTil støtte for frifindelsespåstanden gøres det i første række gældende, at der ikke er hjemmel til at genoptage Landsskatterettens kendelse af 19. december 2011 i henhold til skatteforvaltningslovens § 35 g.\nLandsskatteretten traf ved kendelse af 19. december 2011 (bilag 2) afgørelse om at forhøje A’s indkomst i indkomståret 2007 med 1.500.000 kr. Landsskatterettens kendelse er stadfæstet af Retten i Kolding ved dom af 10. december 2012 (bilag 9) og af Vestre Landsret ved dom af 24. oktober 2013 (bilag 10).\nDen skatteansættelse, som A ønsker en fornyet prøvelse af, er altså allerede prøvet af domstolene, som har afgjort spørgsmålet ved endelig dom.\nDer er ikke hjemmel i skatteforvaltningsloven til at genoptage en skatteansættelse, som er afgjort ved dom.\nDet fremgår af skatteforvaltningslovens § 35 g, stk. 1 og stk. 2:\n”Stk. 1. Den myndighed, der har truffet afgørelse i en klagesag, kan efter anmodning\nfra en part genoptage en sag, der er påkendt eller afvist af myndigheden, når der forelægges myndigheden oplysninger, som ikke tidligere har været fremme under sagen, og det skønnes, at de nye oplysninger kunne have medført et væsentligt ændret udfald af afgørelsen, hvis de havde foreligget tidligere.\n1) Fristerne efter § 26, stk. 2, § 27, § 31, stk. 2, § 32, § 32 a, stk. 1, eller § 33 for fremsættelse af en anmodning om genoptagelse\n2) Fristen efter § 48, stk. 3, for indbringelse af sagen for en domstol i 1. instans, eller inden dennes behandling af sagen er afsluttet.” [min understregning]\nSkatteforvaltningslovens § 35 g blev indført ved lov nr. 649 af 12. juni 2013. Det fremgår bl.a. af de specielle bemærkninger til bestemmelsen i lovforslag nr. 212 af 24. april 2013, at:\n”Efter den foreslåede regel gælder der endvidere en række tidsmæssige begrænsninger. De nye oplysninger skal således være forelagt for ankenævnet inden:\n- Udløbet af fristerne for fremsættelse af anmodninger om ordinær eller ekstraordinær genoptagelse efter de almindelige regler (skatteforvaltningsloven § 26, stk. 2, § 27, § 31, stk. 2, § 32, § 32 a, stk. 1, og § 33).\n- Udløbet af fristen for at indbringe sagen for domstolene af endelige administrative afgørelser, eller inden sagen for domstolen er afsluttet, hvis sagen er indbragt.\nDisse tidsmæssige begrænsninger sikrer, at der ikke er bedre adgang til at få genoptaget en sag, der har været påklaget, end en skatteansættelse, der ikke har været påklaget. Begrænsningerne svarer til de tidsmæssige begrænsninger i de gældende regler i skattekontrollovens §§ 37, 39 og 39 b, bortset fra, at følgende frister, som fremgår af disse bestemmelser, ikke er medtaget:\n- Anmodning om genoptagelse kan indgives inden for fristen for at klage over ankenævnets afgørelse til Landsskatteretten.\n- Anmodning om genoptagelse kan indgives inden for fristen for at anke eller kære sagen til domstol i 2. instans, eller inden sagen er afsluttet for denne instans, hvis sagen er anket eller kæret\n- Anmodning om genoptagelse kan indgives inden for fristen for ansøgning om tredjeinstansbevilling, eller inden sagen er afsluttet for Højesteret, hvis sagen indbringes for denne.\nFristen i første punkt ovenfor er efter forslaget ikke aktuel, da ankenævnenes afgørelser efter forslaget ikke kan påklages til Landsskatteretten. Fristerne i de to sidste punkter ovenfor forudsætter, at skatteankeforvaltningen, et ankenævn eller Landsskatteretten kan tilsidesætte en dom afsagt af en byret eller landsret. Dette er ikke tilfældet. De pågældende frister foreslås derfor at udgå.” [mine understregninger].\nI Jan Pedersen, m.fl., Skatteretten 4, 6. udgave (2013), side 128, sidste afsnit ff., anføres desuden følgende om den generelle adgang til at genoptage en skatteansættelse, som er afgjort ved dom:\n”Kompetencereglerne i SFL § 14, stk. 1, og § 27, stk. 3, omfatter alene administrative afgørelser – herunder afgørelser i klagesager – som træffes af de myndigheder, der er etableret i Skatteforvaltningsloven.\nEn »genoptagelse« af en skatteansættelse, som er afgjort ved dom, kan derfor ikke umiddelbart ske efter reglerne i SFL §§ 26-27, men må bedømmes efter reglerne i Retsplejeloven om dommes retskraft. Det gælder her, at princippet om dommes retskraft indebærer, at retsforholdet mellem parterne, dvs. den pådømte skatteansættelse er endelig afgjort. En eventuel genoptagelse af dommen kan alene ske efter den – særdeles – restriktive regel i RPL § 399, som i praksis indebærer, at dommen og derved skatteansættelsen må stå ved magt. Dette gælder dog alene i det omfang, den omhandlede dom tager stilling til de pågældende indkomstforhold. Den omstændighed, at en skatteyder har opnået medhold i en sag vedrørende ejendomsavancebeskatning, kan naturligvis ikke medføre, at en genoptagelse af ansættelsen af skatteyderens erhvervsindkomst er udelukket.” [mine understregninger]\nAllerede fordi Landsskatterettens kendelse om skønsmæssigt at forhøje A’s indkomst med 1.500.000 kr. i indkomståret 2007 er stadfæstet af byretten og landsretten, er der således ikke hjemmel til at genoptage denne skatteansættelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 35 g.\nDet er i den forbindelse i øvrigt uden betydning, at A er af den overbevisning, at retten i Koldings dom af 10. december 2012 (bilag 9) og Vestre Landsret dom af 24. oktober 2013 (bilag 10) skulle være ”principiel” (stævningen side 9, næstsidste afsnit, og side 10, 3. afsnit) som følge af at de to instanser ikke anerkendte eksistensen af det påståede lån på 180.000 euro.\n3.2 Betingelserne for genoptagelse er ikke opfyldt\nSkulle retten nå frem til, at der er hjemmel til at genoptage Landsskatterettens kendelse, gøres det til støtte for frifindelsespåstanden i anden række gældende, at A ikke har godtgjort, at betingelserne for genoptagelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 35 g er opfyldt.\nI henhold til bestemmelsens stk. 1 er det en betingelse for genoptagelse, at skatteyderen fremlægger oplysninger, som ikke tidligere har været fremme under sagen, og at disse oplysninger ville kunne have medført et væsentligt ændret udfald af afgørelsen, hvis de havde foreligget tidligere.\nI stævningen side 5, 7. afsnit, og side 7, 4. afsnit, gør A gældende, at der er fremlagt to dokumenter i sagen, som ikke tidligere har været inddraget, nemlig henholdsvis et gældsbrev med kautionserklæring af 26. juni 2007 (bilag 4) og en skrivelse fra advokat IO af 11. juli 2016 (bilag 11).\nDet fremlagte gældsbrev (bilag 4) blev også fremlagt i forbindelse med A’s ansøgning om tredje instansbevilling den 19. december 2013 (bilag C). Af ansøgningen (bilag C, side 5, 1. afsnit) fremgår det:\n”Til støtte herfor vedlægges et gældsbrev udarbejdet af R2 og IO, som er underskrevet og dateret den 26. juni 2007, jf. bilag 5. Dette gældsbrev har ikke tidligere været fremlagt i sagen.”\nGældsbrevet er dateret den 26. juni 2007 og underskrevet af A som debitor samt af hendes mand, JL, som selvskyldnerkautionist.\nI forbindelse med sagens behandling for Vestre Landsret (bilag 10, dommens side 2) blev der fremlagt en redegørelse fra advokat IO. Af denne redegørelse, der er citeret i dommen, fremgår det, at lånet blev ydet uden udarbejdelse af lånedokumenter.\nAdvokat IO angiver imidlertid i skrivelsen af 11. juli 2016 (bilag 11), at gældsbrevet blev oprettet på hans kontor, og at vitterlighedsunderskriften på gældsbrevets side 3 er hans.\nJL afgav i forbindelse med sagens behandling ved Retten i Kolding (bilag 9, dommens side 2 4) en detaljeret vidneforklaring om hændelsesforløbet den 26. juni 2007. JL forklarede bl.a., at der ikke blev ”lavet papirer på lånet”.\nUnder disse omstændigheder, herunder særligt henset til tidligere forklaringer fra A’s ægtefælle, JL, og de skiftende forklaringer fra advokat IO, kan oplysningerne i det fremlagte gældsbrev (bilag 4) og advokat IO skrivelse af 11. juli 2016 (bilag 11) ikke føre til ændret resultat af A’s skatteansættelse i 2007.\nI øvrigt har A ikke overholdt de tidsmæssige betingelser for genoptagelse efter skatteforvaltningslovens § 35 g.\nA anmodede Landsskatteretten om genoptagelse af skatteansættelsen den 18. august 2016 (bilag 1). Hun var imidlertid bekendt med gældsbrevs eksistens (bilag 4), herunder at det skulle være udarbejdet af R2 og IO, allerede ved ansøgning om tredjeinstansbevilling den 19. december 2013 (bilag C, side 5) – det vil sige mere end 2,5 år forinden ansøgningen om genoptagelse. Fristen i skatteforvaltningslovens § 35 g, stk. 2, nr. 1, er derfor ikke overholdt.\nDa Retten i Kolding afsagde dom den 10. december 2012 (bilag 9), det vil sige mere end 3 år forinden anmodningen om genoptagelse, er fristen i skatteforvaltningslovens § 35 g, stk. 2, nr. 2, heller ikke opfyldt.\nParterne har under hovedforhandlingen procederet i overensstemmelse med deres påstandsdokumenter.\nA anlagde den 10. april 2017 sag indenfor fristen på 3 måneder i skatteforvaltningslovens § 48, stk. 3, 1. pkt., hvilken sag på grund af manglende betaling af berammelsesafgift blev afvist den 15. december 2017. Afgørelsen blev meddelt parterne den 18. december 2017. Den 4. januar 2018 anlagde A på ny sag.\nDer er ikke i retsplejeloven eller skatteforvaltningsloven fastsat frister for, hvornår sager, som bliver genanlagt efter en afvisningskendelse, kan anses for anlagt uden ufornødent ophold. Skatteministeriet har administrativt anset sager, der bliver genanlagt inden 14 dage efter afvisningskendelse, for omfattet, jf. afgørelsen SKM2002.104.DEP.\nI mangel af en udtrykkelig lovbestemt frist skal spørgsmålet afgøres efter en konkret samlet vurdering af sagens omstændigheder. A har oprindelig ført sag ved by- og landsret om skatteansættelsen for 2007 og forsøgte at indbringe sagen for Højesteret ved henvendelse til Procesbevillingsnævnet i 2013. I 2015 rettede hun på ny henvendelse til SKAT om spørgsmålet og indbragte sagen for Landsskatteretten og på ny ved Retten i Kolding ved stævning af 10. april 2017. På denne baggrund og henset til at afvisningen alene vedrørte manglende rettidig betaling af en berammelsesafgift, finder retten, at Skatteministeriet ikke har kunnet være i berettiget tvivl om, at A ikke havde opgivet at forfølge sit krav. Det oprindelige sagsanlæg har herefter bevaret sin fristafbrydende virkning.\nDet forhold, at Skatteministeriet via sagsportal først senere blev bekendt med det nye sagsanlæg, kan ikke føre til et andet resultat.\nA har til støtte for genoptagelse påberåbt sig det forhold, at et gældsbrev, dateret den 26. juni 2007, ikke indgik under den sag, hvor Vestre Landsret ved ankedom af 24. oktober 2013 endeligt traf afgørelse om skatteansættelsen for 2007. Efter bevisførelsen lægger retten til grund, at A’s advokat under hovedforhandlingen i landsretten var bekendt med gældsbrevet, samt at JL forklarede, at långiver ikke krævede sikkerhed for lånet. Oplysningerne om et gældsbrevs eksistens indgik tillige ved ansøgningen om tredjeinstansbevilling.\nRetten finder på denne baggrund, at der ved Vestre Landsrets ankedom er taget endelig stilling til den del af A’s skatteansættelse for 2007, der ønskes ændret. Genoptagelse kan herefter alene ske efter retsplejelovens § 399. Skatteministeriet er derved afskåret fra administrativt at genoptage skatteansættelsen, jf. skatteforvaltningslovens § 35 g, stk. 2, ec.\nRetten tager derfor Skatteministeriets påstand om frifindelse til følge.\nSagsomkostningerne er efter sagens værdi, forløb og udfald fastsat til dækning af advokatudgift med 25.000 kr. inklusive moms. Det er oplyst, at Skatteministeriet ikke er momsregistreret.\nA skal til Skatteministeriet betale sagsomkostninger med 25.000 kr. inden 14 dage.


Fort-de-France, Martiniques hovedstad, har undergået store forandringer i den seneste årrække. Fra at være en by, der synes at være gået i forfald, har byen genopdaget sig selv. Det er blandt andet gjort muligt ved at bygge to store havneterminaler, hvor de store krydstogtskibe kan lægge til. Herfra går glade turister i havn for at udforske det Fort-de-France, der har udvikler sig så meget.\nByens centrale park er blevet forskønnet, gamle bygninger har fået et lag maling og rundt omkring i byen er der poppet flere glimrende eksempler på moderne arkitektur frem. Alt dette har medvirket til at Fort-de-France har fået nyt liv.\nBesøger man byen, bør man tage sig tid til at se det smukke Fort St-Louis, hvorfra byen har fået sit navn. Stemningen i gaderne, den allestedsnærværende musik og de mange gode spiseoplevelser gør Fort-de-France til en by, der bestemt er et besøg værd.\nUdvalgte hoteller i Fort De France


Syv år uden vandanalyser af losseplads kan ende med politianmeldelse\nDer er gået syv år, siden en sag om en boring under en tidligere losseplads er lagt på Teknik-, Miljø- og klimaudvalget i Thyholm. Miljøstyrelse kræver nu afklaring, og næste skridt kan være politianmeldelse.\nOffentliggjort: 27.08.21 kl. 08:35\nDet har taget syv år, før et påbud fra Miljøstyrelsen om analyser af grundvandets tilstand under en tidligere losseplads i Thyholm har fundet vej til politikernes bord, hvor viceborgmester John Christoffersen (S) afviser, at begrundelsen for den lange ventetid skal findes hos lokalpolitikerne.\n"Det er først nu, at vi er blevet gjort bekendt med sagen," siger viceborgmesteren, der er medlem af Teknik-, Miljø- og klimaudvalget, til avisen.\nIfølge påbuddet fra 2014 skulle der bedre boring til under lossepladsen - et forsøg kollapsede dog, hvorfor boringen blev sløjfet i 2016 og protokollen blev fremskudt to år, hvor kommunen lavede en årsrapport, der konkluderede, at den nye boring heller ikke kunne bruges.\nEn ny vurdering fra selskabet Nordiq Miljø anslår, at der er behov for en nye årlige boringer samt analyser af vandet de kommende tre år. Derefter er forhåbningen, at arbejdet, som anslås til at løbe op i 120.000 kr., kan indstilles.


4. februar 2013 – hanshuttel.dk\nDag: 4. februar 2013\nDet er samfundets skyld Dialoger\nIndlægsdato 4. februar 2013\n3 kommentarer til En dialog om at tjene penge\nSokrates: Hvor er det hyggeligt at se dig her, Sisyfos.\nSisyfos: Tak, Sokrates.\nSokrates: Jeg vidste ikke, at du handlede i Fakta.\nSisyfos: Jeg holder meget af Fakta. Lige bortset fra oliven og fetaost har de alt, hvad jeg har brug for. Det er næsten ligesom derhjemme nu, bortset fra krisen. Og vejret.\nSokrates: Jeg kan se at du har købt en dansk avis.\nSisyfos: Ja, for de er rigtig gode. Jeg kan læse, at der er nogle politikere, der vil have at danskerne skal have mindre i løn.\nSokrates: Hvad synes du om det?\nSisyfos: Det er en rigtig god idé.\nSokrates: Hvorfor synes du at det er en god idé?\nSisyfos: Så kan de virksomheder, hvor danskerne arbejder, få lavere lønudgifter. Det vil hjælpe virksomhederne i Danmark og det vil også hjælpe dem, der arbejder.\nSokrates: Hvordan kan det hjælpe virksomhederne i Danmark?\nSisyfos: De danske virksomheder kan bedre konkurrere med de udenlandske virksomheder, hvis lønnen i Danmark går ned.\nSokrates: Hvorfor kan de det?\nSisyfos: I udlandet er lønnen lavere end i Danmark. Hvis lønnen er lavere i andre lande, vil virksomhederne hellere ansætte folk dér. Hvis lønnen er lavere, kan virksomhederne beholde flere penge selv. Det hedder merværdi.\nSokrates: Hvorfor er det vigtigt at virksomhederne beholder flere penge selv?\nSisyfos: Fordi så bliver virksomhederne rigere, og det kommer alle til gavn.\nSokrates: Ja, det vil da være godt, at det kommer alle til gavn. Hvad er det for nogle lande, Danmark konkurrerer med?\nSisyfos: Det er desværre ikke Grækenland. Det er nok snarere et land som Kina. Prøv at se – den her smarte trådløse telefon, der er på tilbud her i Fakta, er lavet i Kina.\nSokrates: Ja, det er den sandelig også. Hvad tjener dem der arbejder på telefonfabrikken i Kina?\nSisyfos: De tjener ikke så meget. Måske 2500 kroner om måneden, hvis det er en stor fabrik.\nSokrates: Det er godt nok ikke meget. Hvordan kan kineserne dog leve for så få penge?\nSisyfos: Alting er meget billigere i Kina – mad og tøj og det hele.\nSisyfos: Når lønnen i et land er lav, skal priserne passe til lønniveauet. Sådan er det.\nSokrates: Men skal danske arbejdere så også tjene 2500 kroner om måneden?\nSisyfos: Nej, selvfølgelig ikke. Det kan ingen leve for herhjemme. Politikerne i avisen siger også bare at danskerne bare skal gå 20 procent ned i løn. Så kan Danmark konkurrere med de nordiske lande og Tyskland og Frankrig. Det lyder som en rigtig god idé, synes jeg.\nSokrates: Du sagde lige, at når lønnen i et land er lav, skal priserne passe til lønniveauet.\nSisyfos: Det er rigtigt. Det sagde jeg.\nSokrates: Hvem er det, der tjener penge på at priserne er så høje?\nSisyfos: Det er de virksomheder, der laver de varer, som folk køber. Virksomhederne skal have et overskud, og det får de på at tage mere for varerne, end det kostede at lave dem. Det var det, jeg kaldte merværdi.\nSokrates: Og du sagde, at den merværdi skal være højere, end den er nu.\nSisyfos: Ja, det sagde jeg.\nSokrates: Du sagde før, at når lønnen i et land er lav, skal priserne passe til lønniveauet.\nSokrates: Hvis danskerne tjener 20 procent mindre, skal priserne vel så også sænkes 20 procent?\nSisyfos: Ja, det skal de vel.\nSokrates: Får de virksomheder, der laver varerne, så ikke også mindre i merværdi?\nSisyfos: Jo, det gør de vel.\nSokrates: Er det ikke lidt underligt?\nSisyfos: Jo, det er det vel. Men så er det nok bedst, at priserne ikke bliver sænket.\nSokrates: Men så kan de danskere, der har et arbejde, ikke købe så meget mere?\nSisyfos: Nej, det kan de så ikke.\nSokrates: Du sagde før, at samfundet ville blive rigere, hvis virksomhederne beholdt flere penge selv, og at det ville komme alle i Danmark til gavn.\nSokrates: Men kommer det de danskere, der har et arbejde, til gavn, at de ikke kan købe så meget mere?\nSisyfos: Nej, det gør det vel ikke.\nSokrates: Du sagde, at Danmark konkurrerer med andre lande.\nSokrates: Forestil dig at du boede i et af de andre lande.\nSisyfos: Det gør jeg så.\nSokrates: Ville du så sige, at dit land konkurrerede med Danmark?\nSisyfos: Ja, det ville jeg.\nSokrates: Ville du gerne have, at dit land klarede sig godt i konkurrencen med Danmark?\nSisyfos: Selvfølgelig ville jeg det.\nSokrates: Forestil dig at Danmark har sænket lønnen.\nSokrates: Du sagde før, at virksomhederne i Danmark skal sænke lønnen for at klare sig bedre i konkurrencen.\nSokrates: Skal virksomhederne i det andet land så også sænke lønnen for at klare sig bedre i konkurrencen?\nSisyfos: Ja, det skal de.\nSokrates: Forestil dig nu igen, at du bor i Danmark, og at de har sænket lønnen i det andet land.\nSokrates: Klarer Danmark sig bedre i konkurrencen nu?\nSisyfos: Det er ikke sikkert.\nSokrates: Hvorfor ikke?\nSisyfos: Fordi lønnen er lavere i det andet land end i Danmark nu.\nSokrates: Men virksomhederne i Danmark sænkede lønnen for at klare sig bedre i konkurrencen.\nSisyfos: Ja, det gjorde de jo. Vent, måske er det lidt mere kompliceret end jeg troede.\nTalmennesker og sprogmennesker


Lidt hjælp fra mine venner: min triatlonudfordring\nOm halvanden måned, når jeg befinder mig som rysten ved startlinjen i min første triathlon, kommer jeg alene. Men jeg vil ikke være alene. Alle de venner, der har hjulpet mig under træning, vil være svømning, cykling og løb sammen med, også usynlige for alle undtagen mig.\nFørst, da ideen om at gennemføre en triathlon præsenterede sig selv som et reelt mål, tøvede jeg med at fortælle det til folk. Ideen virkede formodende på den måde, "Hvem tror hun, at hun er?" Desuden vidste jeg, hvem jeg ikke var: Jeg var ikke en atlet, og mit livs bane havde ikke vist noget om, at jeg nogensinde ville være det.\nMen min mand var ikke mindst tøvende. Han troede på mig og var begejstret for at dele nyhederne. Mit første svar var dyb forlegenhed: ”Stop med at fortælle folk! Hvad hvis det viser sig, at jeg ikke engang kan gøre det? ”Men det sjove var, at venner ikke reagerede med skepsis eller kritik, men med ægte interesse. Ingen satte spørgsmålstegn ved min fornuft, som jeg forbliver virkelig taknemmelig for. Og nogle havde endda ekspertise at tilbyde.\nEn mor fra min nabolags legegruppe havde afsluttet et Ironman triathlon før hun fik børn - det vidste jeg aldrig! Hun blev hurtigt min kilde til dumme spørgsmål. En anden bekendtskab løber for et cykelteam - igen, dette var nyheder for mig; Jeg havde kendt ham som en stille bibliotekar. Han hjalp med at tænke på fit på min cykel og var en tålmodig lydplade, da jeg besluttede at opgradere. Og da min massageterapeut viste sig at være en tidligere triatlet og tilbød at låne mig sin wetsuit til løbet, syntes det næsten for godt til at være sandt. (Hun tempererede lånet med hårreisende fortællinger om at kæmpe for plads i vandet og aggressive mænd, der forsøger at svømme over toppen af hende på løbsdagen. "Men du har det godt! Bare rolig! Svøm bredt!") .\nSpol frem til nu: Jeg har en løbende ven, en svømmer ven og nogle spin og cykling venner. Det, der begyndte som et tilsyneladende ensomt og individuelt projekt, er blevet noget af en teamindsats. Vores mål er måske ikke de samme - jeg er den eneste træning til et triathlon - men supportwebben har været gensidigt motiverende. At vide, at du møder nogen, er en god grund til at kravle ud af sengen, og der har været mange kølige eller regnfulde eller snedækkede morgener, da jeg havde brug for en god grund.\nFor dem, du muller tanken om at træne til et løb, vil jeg aldrig fraråde at opsøge eksperthjælp. At finde en træner ville forenkle processen og tilbyde motivation. Men jeg vil også opfordre dig til at tale med de mennesker, du allerede kender. Bliv modig, og bliv offentlig med din drøm, uanset hvor langsigtet du synes, det lyder.\nDu kan blive overrasket over det svar, du får. Det er din rejse, men du behøver ikke gå den alene.


Hvad er event markedsføring? - PUUF\nEvent marketing eller event markedsføring giver virksomheder mulighed for at realisere deres markedsmål og antagelser om fremtidige tendenser på markedet. Den kan omsættes til og har indflydelse på brand image og tillid blandt modtagere. Event marketing er i øjeblikket en af de førende marketingstrategier for virksomheder og et promoveringskanal for idéer og initiativer. Hvordan fungerer denne mekanisme? Hvad er værd at huske, når man arrangerer en firmafest, og hvordan udarbejder man virksomhedens salgsstrategi med fokus på markedsføring af arrangementer? Vi har skabt et lille kompendium af viden om emnet.\nEvent markedsføring – hvordan skal den forstås?\nEvent markedsføring er et markedsføringsområde, hvor man beskæftiger sig med at promovere et brand eller en idé ved at bruge en begivenhed, dvs. et event, som et middel til at nå frem til en målgruppe. Event marketing er organiseret bevidst for at fremkalde de ønskede reaktioner, indtryk og følelser. Begivenhederne kan have forskellige former og karakter afhængigt af deres mål. Hovedopgaven er at maksimere brandets kontakt med målgruppen og engagere målgruppen i virksomhedens verden.\nSelve begrebet event har forskellige definitioner. I tekster om event marketing læser man ofte om, hvad Jakub Bączek definerer i sin bog Psychology of events som følger:\nEvent – en usædvanlig, unik, men planlagt begivenhed, der anvender et bestemt budget og menneskelig arbejdsindsats til at give mennesker bestemte oplevelser og følelser, der er arrangørens mål og spiller en rolle for markedsføring, PR, det politiske, sociale, rekreative, kulturelle, filantropiske eller psykologiske aspekt.\nWhat makes a great event? Source: technofaq.com\nDen ovenstående definition tager højde for de nødvendige ressourcer til at organisere begivenheden, tidsrammen, budgettet og eventets formål. Det er også værd at nævne det rumlige aspekt – hver begivenhed kræver et passende setup skræddersyet til dens karakter. Symbolik spiller også en vigtig rolle her – den vil blive husket af dem, der deltog i begivenheden, men den vil også blive foreviget i visuelle materialer og sendt ud i æteren, hvor den så vil nå dem, der ikke direkte kunne deltage i begivenheden.\nEvent markedsføring i tal\nTallene hjælper med at illustrere kategorien af forskellige begivenheder. Både når du prøver at overbevise ledelsen om, at du har brug for større budget for en event markedsføringsstrategi, og når du bare ønsker at forbedre din strategi, vil det være godt at retfærdiggøre dine intentioner og argumenter med data. Baseret på analysen af mange rapporter har vi udarbejdet oplysninger, der karakteriserer moderne event marketing.\nStørstedelen (84%) af respondenter i ledende stillinger mener, at events spiller en nøglerolle i deres virksomheds succes. (Benchmark and Trends, 2018)\nIfølge 41% af respondenterne er begivenheder den mest effektive marketingkanal ift. digital reklame, e-mail og content marketing. (Endless Events, 2018)\n77% af respondenterne bruger event markedsføring som et nøgleelement i deres reklamestrategi (Event Truck, 2016).\nLangt de fleste eventarrangører (86%) synes, at teknologi har en betydelig indflydelse på arrangementers succes. (Endless Events, 2018)\n63% af respondenterne forventer at arrangere flere begivenheder i fremtiden (Bizzabo Blog, 2018).\n86% af respondenterne mener, at deltagertilfredshed er det bedste mål for begivenhedens succes. (Aventri, 2019) Den slags vurdering kan leveres igennem spørgeskema, anmeldelser, udtalelser i sociale medier, kommentarer, men også stigning i produktsalg eller efterspørgsel på tjenester.\nDe oftest organiserede marketing events er en-dages konferencer eller seminarer, produktuddannelsessessioner, tankelederskabsworkshops og VIP-morgenmad / frokost / aftensmad. (The Event Marketing Evolution, 2018)\n65% af respondenterne mener, at live begivenheder har hjulpet dem med bedre at forstå produktet eller tjenesten. (EMI i mozaika, 2016)\n70% af respondenterne indrømmer, at de bliver brandets faste kunder efter at have deltaget i et marketingevent, og næsten 85% af eventets deltagere siger, at deres mening om brand-, produkt- eller servicemarkedsføringen er blevet mere positiv. (EMI i mozaika, 2016)\nCirka 34% af respondenterne offentliggør på sociale medier content om deres oplevelser under arrangementer, hvilket betyder, at brandpromoveringen kan nå et bredere publikum. (EMI i mozaika, 2016)\nOpgave fra et af de førende eventbureauer i Danmark. Deres kunde holdte virksomhedens 20-års jubilæumsfest, og alle blev inviteret. Vi leverede lounge til 350 gæster og byggede en palle- og plantevæg.\nHvorfor kan vi godt lide arrangementer og events?\nDu ved allerede hvad event markedsføring er. Den giver dog kun mening når man forstå motivationen hos de mennesker, der gerne deltager i arrangementer. Uden deltagere ville denne mekanisme ikke give mening. Det er nemlig helt naturligt for mennesker at tildele værdier og forstår verden i kategorier godt/ondt. For at opfatte et arrangement som positivt eller negativt, vurderer man typisk de fordele og ulemper, man får ud af at deltage i arrangementet. Derfor er arrangørens opgave at levere et værdiforslag for deltageren. Det bør være mere end bare positionering af tilbuddet.\nVærdier afgør, hvad der er vigtigt for mennesker og hvorfor. Nøglen til effektiv markedsføring er derfor at tilbyde de værdier, som modtageren vil identificere sig med. De fleste virksomheder ønsker, at kunden overskrider grænsen af produktets anvendelighed og træffer købsbeslutningen baseret på identifikation med brandets verden. Et godt eksempel er Apple – nye kunder er klare til at slutte sig til gruppen af Apple-brugere, uanset forholdet mellem funktionalitet og kvalitet af udstyret til omkostningerne ved deres køb, fordi deres mål er at blive en del af det samfund, der blev skabt omkring mærket. Ifølge Apple-medstifter Steve Wozniak, køber folk dyre Apple-produkter, fordi det er en “sikker indsats.” De ved hvad de kan forvente, når de køber mærkets produkter, baseret på brandets omdømme og anbefalinger fra brandets verden. Events er et fantastisk værktøj til at promovere brand-værdier.\nArrangering af begivenheder er en måde at sende et budskab om produkter, kampagner og velgørenhedskampagner eller projekter iværksat af virksomheden, men også et værktøj til at etablere relationer med kunder, partnere og entreprenører. Arrangøren kan opbygge arrangementets atmosfære og samtidig smugle virksomhedens værdier ind og dermed fremkalde den ønskede tilknytning til mærket. Kombinationen af kommercielle og salgsfremmende funktioner her er ekstremt vigtig for mærket.\nMen hvorfor er gæster villige til at bruge virksomheders forslag og deltage i arrangementer? Årsagerne varierer, men oftest skyldes det vurderingen af fordele og ulemper. De ressourcer, energi og tid, der investeres i arrangementet, viser sig at være proportionelle med resultatet. Events, fester, konferencer, forretningsmøder eller baller er et springbræt fra hverdagsopgaver, professionelt arbejde og forfølgelse af interesser. Til events føler man sig speciel, skaber nye kontakter og oplever de stemninger, man savner til hverdag. Når man tænker arrangementer, tænker man typisk udvikling, networking, opbygning af sin egen position og anerkendelse, nye oplevelser, prestige, pause fra pligter.\nNår man modtager en invitation, enten til en vens fødselsdag eller til en firmafest, føler man sig speciel, og at ens tilstedeværelse er vigtig for arrangøren. Derfor er man oftest frisk på at deltage i initiativet og blive involveret i det. Dette betyder dog ikke, at hver begivenhed kræver, at deltagerne inviteres. Offentlige begivenheder kan være lige så populære – en butiksåbning, velgørenhedsaften eller et show arrangeret af et brand. Den slags arrangementer samler ofte lige så mange deltagere og er en måde at nå virksomhedens marketingmål på. Også her er interessen et resultat af de fordele, som deltageren finder i arrangementets tilbud – oftest er det forestillinger man kan se, nye produkter man kan prøve, gode tilbud man kan få og unikke øjeblikke man kan opleve.\nDet svenske reklamebureau, ByBabba, inviterede os til at arrangere en produktlancering af Essies nye neglelaklinje: Expressie. Temaet var skønhed og glam.\nGrundlæggende mål for event markedsføring\nVi har udarbejdet en liste over event markedsføringsmål og fordele. Det er dog vigtigt at huske, at de afhænger af mange faktorer, som begivenhedens karakter og brandets marketingstrategi:\nUdvide brandets målgruppe.\nOpbygge forhold til nuværende og potentielle kunder.\nPåvirke, direkte og indirekte, virksomhedens målgruppe.\nSkabe følelser og associationer forbundet med brandet.\nUdvide kundernes viden om produkter eller tjenester og virksomheden selv.\nØge brandets genkendelse blandt eventdeltagere, men også mediebrugere, hvor arrangementet promoveres.\nFå mediernes opmærksomhed.\nPromovere brandets værdier.\nOpbygge sin image som socialt ansvarlig iværksætter.\nForstærke virksomhedens indre sammenhæng – inkl. informationsfunktion, motivering og integration af medarbejdere.\nHvad er værd at huske, når man arrangerer en begivenhed?\nDet, hvad for en slags begivenhed man arrangerer, kan være afgørende for de følelser eventet vækker hos deltagerne. Af den grund er det vigtigt for planlægningen af event markedsføringsstrategi at vælge den helt rigtige venue for arrangementet, og justere programmet og æstetikken, så de passer til de mål, brandet ønsker at opnå, og den målgruppe brandet ønsker at opsøge. Musikfestivaler samler primært ungt, energisk og eventyrlystent publikum og får os til at opfatte mærker som moderne, åbne og involverede i kultur. Initiativer som velgørenhedsløb samler til gengæld aktive, hjælpsomme og doneringsvillige deltagere og fremkalder associationer som velgørenhed, socialt ansvar, sundhedsfremme og uselviskhed. Det er derfor ekstremt vigtigt, at de værdier brandet repræsenterer, bliver reflekteret i de arrangementer, virksomheden vælger at arrangere. Modtageren, der kommer ind i brandets verden, identificerer sig med de værdier og forventer, at de er konsistente på alle kontaktniveauer.\nEvent trends. Source: visme.co\nEventarrangører skal dog huske, at selv om arrangementer er et felt, hvor konsistensen bliver verificeret, kan virksomhedens værdier stadig være forskellige fra deltagernes . Et godt eksempel kan være messer – virksomheder deltager i messer for at sprede viden om brandet, produkterne eller ydelserne (uddannelsesværdi). Deltagerne drager til gengæld fordele af de gaver, de modtager af udstillerne (materiel værdi). Forskellen mellem værdier truer her eventets effektivitet. Det er derfor værd at planlægge begivenheder på baggrund af analyser af deltagernes potentielle værdier og kombinerer dem med arrangørernes værdier – for eksempel tilbyde en gadget for at udfylde brandbevidsthedsundersøgelse eller for at deltage i et diskussionspanel med en brandambassadør.\nVi forsøgte at forklare hvad event markedsføring er, og hvilke elementer skal man være særligt opmærksom på, når man planlægger en virksomheds markedsføring strategi. Du ved allerede hvad målene for denne markedsføringsform er, og hvad du kan få ud af at implementere dem tilsigtet. De fremlagte statistikker kan hjælpe dig med bedre at forstå eventmarkedsførings grundlæggende idé. Det er værd at huske, at ifølge eksperter fra Chaos Theory, bliver kundernes opfattelse virksomheders vigtigste kendetegn i 2020, vigtigere end prisen og produktet selv.


Hvor godt ville det være, hvis Windows kan være det perfekte OS, der kører hurtigt (hele tiden), hænger slet ikke og kræver lav (eller nul) vedligeholdelse. I virkeligheden er omvendt altid sandt. Den oppustede registerdatabase forårsager altid, at systemet går langsomt, afinstalleret software fjernes ikke fuldstændigt, starttidspunktet synes at tage for evigt, applikationer tager altid lang tid at indlæse osv. Heldigvis er der altid tredjepartsapps, som vi alle kan brug for at opretholde systemet, hold det i god form og bringe vores frustration til det mindste. Lad os se på dem en efter en.\nCCleaner (Crap Cleaner) er uden tvivl det bedste og mest populære værktøj til Windows optimering og oprydning. Den består af næsten alle moduler til optimering og rengøring af Windows, herunder en registry cleaner, en afinstallerer og midlertidig filer renere med en overflod af muligheder, der omfatter rengøring af historien og midlertidige filer til de fleste af de populære programmer, herunder Internet Explorer, Mozilla Firefox, Opera, Safari, Google Chrome, Adobe-produkter, Microsoft Office og mange andre. CCleaner indeholder en mulighed for at tage en sikkerhedskopi af systemindstillingerne, inden du fortsætter med rengørings- og optimeringsprocessen. Dette giver dig mulighed for nemt at gendanne alt til sin oprindelige tilstand, hvis noget går galt. Det indeholder også en kørevisker, der sikkert kan slette indholdet af ethvert drev og gøre det uopretteligt.\nDen nederste side af CCleaner er, at nogle muligheder som at tilføje CCleaner-indstillingen til papirkurven, kontrollere automatisk opdateringer osv. Allerede er kontrolleret under installationen. Jeg synes, det burde være op til brugeren at vælge dem, hvis han skal.\nFCleaner er en meget tæt konkurrent til CCleaner. Jeg kan godt lide den grafiske brugergrænseflade til FCleaner, da den er lettere at bruge end CCleaner, fordi den bruger en tredimensionel menu tilgang. Afinstalleringsmodulet i FCleaner er langt mere avanceret og tilbyder at reparere eller fjerne en software ud over de traditionelle afinstallationsmetoder. Det indeholder også en startup manager til optimering og rengøring af Windows opstart. En anden funktion, som jeg kan lide er RAMRush. Windows gør et ret godt stykke arbejde med at optimere brugen af hukommelse, men der er applikationer, som vil lække lidt hukommelse, hvilket gør det ubrugeligt. RAMRush gør arbejdet med at rense de patches af hukommelse, der er lækket af kørende programmer.\nGlary Utilities er en anden software til at holde Windows i god form. Mens det har funktioner, der ligner de ovennævnte funktioner, bliver det bedre end dem begge ved at tilbyde en ekstra funktion, 1-klik vedligeholdelse. Du kan bare klikke på 1-klik vedligeholdelsesknappen for at analysere systemet for problemer. Modulerne består af registry cleaner, genveje fixer, startup manager, midlertidige filer renere, spor viskelæder og spyware remover. Glary Utilities vil automatisk oprette et systemgendannelsespunkt, inden du fortsætter med oprydning og optimering. Hvis du føler, at noget er gået galt, kan du nemt gendanne dit system til den tidligere tilstand.\nDen nederste side af Glary Utilities er, at den tilbyder at installere Ask.com-værktøjslinjen under installationen, og denne indstilling er markeret som standard.\nMens ovennævnte software er de bedste og mest anvendte gratis værktøjer til optimering, er der andre værd at nævne:\nWinUtilities er en tæt konkurrent til Glary Utilities med næsten alle de samme funktioner, herunder 1-klik vedligeholdelse.\nSlimCleaner indeholder nogle ekstra funktioner til de traditionelle som file shredder, hijack log osv.\nSKTools Lite er specielt lavet til smartphones med Windows Phone Operating System.\nVær opmærksom på at du altid skal sikkerhedskopiere dit registreringsdatabase, før du kører et af disse værktøjer, da disse værktøjer kan forårsage funktionsfejl i nogle af programmerne. Dette er meget sjældent, og jeg har aldrig set nogen negative virkninger, men det skal altid tages med omhu.\nHvad bruger du til at holde din Windows i form? Fortæl os dit valg gennem kommentarer.\nSådan øges linjeafstanden i terminalen til bedre læsning [Mac]\nForbedre din produktivitet ved at bruge 'Gem på Facebook' for at læse indlæg senere\n6 Interessante måder at gøre god brug af Pinterest\nSådan integreres lyddelen af en YouTube-video på dit websted


Voigt fortæller om Amstel-taktik | Feltet.dk\nVoigt fortæller om Amstel-taktik\n23. april 2007 12:540\nFør søndagens Amstel Gold Race forklarede Team CSC's stærke tysker Jens Voigt, hvordan taktikken skulle være. Men taktik eller ej; bedste CSC'er blev Fränk Schleck på en 10. plads.\nJens Voigt har ofte gang i snakketøjet, og søndag før Amstel Gold Race var bestemt ingen undtagelse. I et interview med Cyclingnews fortæller Team CSC’s tyske kraftværk om holdets taktik.\n”Placer mig på startlinjen, vend mig i retning af mål, og jeg kører!” sagde Voigt før starten til søndages Pro Tour-løb.\nFør løbet lovede han, at han ville gribe løbet an, som den aggressive rytter, han nu en gang er. Og tyskeren holdt ord. Sammen med Steffen Wesemann fra Wiesenhoff og Daniele Righi fra Lampre angreb han nemlig umiddelbart før Wolfsberg. Det gav dog ikke pote, da de tre senere blev indhentet af favoritterne, men det var alligevel efter Team CSC’s taktikbog.\n”Jeg er en fri rytter. Vi har dem, der arbejder; Fränk Schleck og Karsten Kroon mod afslutningen; og jeg er midt imellem. Der er altid en beslutning at træffe: man ser en gruppe køre afsted, og man tænker ’hmm, det kan blive godt.’ Så angriber man. Der kan være 200 kilometer til mål eller kun 40. Det kan man ikke planlægge. Jeg bliver nødt til at følge mit instinkt, men naturligvis skal man også have benene til det,” fortæller Jens Voigt.\nVoigt håber på Liège\nTeam CSC havde nok håbet på mere i søndagens Amstel Gold Race. Den forsvarende mester, Fränk Schleck, blev kun nummer 10, CSC’s anden kaptajn Karsten Kroon nummer 31, og den aggressive Jens Voigt selv sluttede som nummer 89 af de 127 ryttere, der kørte over målstregen på Cauberg. På søndag venter så løbet, hvor tyskeren sidste år sluttede som nummer to, nemlig Liège-Bastogne-Liège. Og Voigt afviser ikke, at han igen år vil være at finde på sejrsskamlen.\n”Jeg angriber på alt. Jeg vil vinde så meget som muligt. Hvad angår dette løb (Amstel Gold Race) i forhold Liège-Bastogne-Liège, tror jeg, at Liège måske ligger lidt bedre til mig. Det er mindre nervøst, stigningerne er anderledes, og det ligger bedre til mig,” slutter han.


222 anmeldelser Nr. 277 af 565 Restauranter i Brügge Udmærkelsescertifikatet $$$$\nBelgisk, Europæisk, Fransk, Steakhouse, Fisk og skaldyr\nBrügge, West Flanders Province 2.835 anmeldelser Reliva\nBrügge, West Flanders Province 581 anmeldelser pro Deo\nBrügge, West Flanders Province 942 anmeldelser Ribs 'n Beer\nBrügge, West Flanders Province 3.307 anmeldelser Pomperlut\nBrügge, West Flanders Province 542 anmeldelser Gruuthuse Hof\nBrügge, West Flanders Province 1.302 anmeldelser Mere Assiette Blanche\nBrügge, West Flanders Province 372 anmeldelser Aquarel\nBrügge, West Flanders Province 355 anmeldelser Reserver De Stove\nBrügge, West Flanders Province 502 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\nBrügge, West Flanders Province Guillaume\nBrügge, West Flanders Province Duc de Bourgogne\nBrügge, West Flanders Province Refter\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Pergola Restaurant Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 2.342 anmeldelser Burg-pladsen\n2.938 anmeldelser Det Hellige Blods Basilika (Heilige Bloed Basiliek)\n860 anmeldelser Rådhuset (Stadhuis)\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 184 anmeldelser Sanseveria Bagelsalon\n127 anmeldelser Bruut\n355 anmeldelser Den Gouden Karpel


Apartment Capitano Blue i Dubrovnik til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nOd Kolorine 3, Universitetsområde, Dubrovnik, Kroatien, 20000 - Se på kort\nMere om Apartment Capitano Blue\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Dubrovnik, så er Apartment Capitano Blue et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, altan/terrasse, ventilator, køleskab, toiletsager. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartment Capitano Blue et fremragende valg, når du er i Dubrovnik.\nAlle slags rejsende (36)Par (19)Rejsende alene (1)Familie med små børn (3)Familie med store børn (1)Gruppe (12)


Sex Store Bryster Virkelige Bryster / Amatør Sex\nEPIC SEXY Store bryster fejler i hurtige biler. sexet videoer. Loading. Gæt Bryster #4: Kan drenge virkelig gætte Silikone bryster?. Jeg har egentligt aldrig haft et problem med mine små bryster. Men så Nogle mænd elsker små bryster, andre elsker store, så simpelt er det:). Mig under graviditeten mine bryster var kæmpe store og man kunne Hej Sarah Louise, jeg synes virkelig at bryster skal bruges til alt hvad...\nHvis du gerne vil vide hvordan du nogenlunde kommer til at se ud med bryster som voksen kan du kigge på henholdvis din mor og farmor. Se det intime billede: Her er, hvad mænd virkelig kigger efter i en kvinde Nyheder Skrevet af Ninna Andreasen\nAlle i kategori " store bryster ". Konens frække veninde. Da min kone Helle fyldte 30 år for nogle måneder siden skulle det fejres med en damefrokost. Jeg vidste. Vil du vide, hvad mænd egentlig synes om dine bryster? Forside · Dit liv · Sex og erotik; Det synes mænd i virkeligheden om dine bryster. Alle i kategori " store bryster ". Sexnovelle – af Min vilde fantasi blev til denne sexhistorie. Hun kom hjem Denne sexnovelle er fra det virkelige liv. Jeg er på....\nForelsket og afklædt Caroline Wozniacki viser kæresten frem på privat billede. Passager filmer kvindes baghoved i bussen efter kvalmende syn. I åbent forum kan du dele succeser og tale om alt det, der kan være svært. Konens frække veninde Da min kone Helle fyldte 30 år for nogle måneder siden skulle det fejres med en damefrokost. Hvis jeg ser en pige med et dejligt smil der har en fantastisk krop og det hele er i en lækker indpakning, så er jeg sgu egentlig ligeglad med hvilken størrelse brysterne er.\nDenne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Stan, 21 år\nPosted on 25/02/2017 25/02/2017 Author Harry Dorothy\nAmatør facial liderlige kone\nsmuk fisse herpes mænd


Bliv klædt godt på til vinterens strabadser - Flashup.dk\nEfter en lang sommer, der for de fleste oversteg alle forventninger, frygtes en lige så lang vinter. De varme klæder kalder, hvilket giver anledning til en ny vinterjakke i garderoben. Er du en af dem, der gerne vil være med på moden, er der sikkert lagt lidt til side til en ny investering. En ny jakke skal der da til, så du ser lige så cool ud om vinteren, som du gør om sommeren.\nSelvom sommertiden betragtes værende som en kende mere fashionabel i forhold til vintermoden, er der bestemt nogle flotte jakker derude, der venter på at blive plukket. Lad os se lidt nærmere på de forskellige muligheder, du har for at klæde dig på her til vinterhalvåret, som forhåbentlig ikke bliver alt for lang en traver.\nDer findes vitterligt et hav af forskelligartede typer jakker derude. Den lange af slagsen er måske et vidt begreb, men ikke desto mindre fortæller den beskrivelse ganske glimrende, at den har en god længde og dækker godt nedad, så du holder dig varm. De fås i mange varianter, hvorfor du har mulighed for at vælge, om du er til den store, dynede jakke eller de tyndere udgaver, der mildest talt ikke holder dig varm. Men godt ser du ud. Man må godt lide lidt for skønheden eller fryse lidt for at se stilet ud, ik’? Har du en ældre sag liggende, som måske ikke er i den bedste forfatning, kan du passende besøge en skrædder og få den repareret, så den næsten er som ny igen.\nDet er ikke alle, der kan bære denne type jakke. Den korte. Den vovede. Det kræver en særlig stil at bære den, fordi den ikke efterlader meget til fantasien. Har du en pæn figur, står den måske skarpt til dig, fordi du komplimenterer den og gør, at den tager sig godt ud. Oftest er det bomber-lignende jakker eller små uldfrakker, som enten har lukning med lynlås eller knapper. Har du mod på at kaste dig ud i noget nyt, er det bestemt en mulighed. Men vær ærlig over for dig selv, og gør dig klart, hvad den skal bruges til. Skal du bare se godt ud, eller skal den også holde dig varm?\nDen, der ikke skal lukkes, fordi du er for cool\nDu har sikkert en sommer- eller efterårsagtig jakke gemt i klædeskabet derhjemme. En jakke, du ikke nænner at smide ud. Den kan ikke lukkes fortil. Eller det kan den godt rent funktionelt, men det ser ikke særligt cool ud. Så du gør det aldrig. Denne type jakke er til den stilsikre type, der altid sætter fashion foran komfort. Går du tilmed op i bæredygtighed og genbrug, kan du passende anvende den gamle jakke år efter år. Patina er et tegn på coolness. Trænger den til reparation, er det om at hoppe forbi den nærmeste skrædder og få det udbedret. Det kan gøres relativt billigt.\nHar du udset dig en vinterjakke til den sæson, vi så småt er ved at bevæge os ind i, er det vist på tide at svinge betalingskortet, før det for alvor bliver bidende koldt.


Kristendom uden dom - indremission.dk\nKristendom uden dom\nEt budskab om håb og frelse blev af de uforstående journalister forvandlet til kold og ufølsom fordømmelse\nI denne uge er det 125 år siden, at tragedien i Harboøre satte sindene i kog. Ikke så meget på grund af sorgen over de mange druknede fiskere, men mest på grund af præsten Carl Moes begravelsestale. For de tilrejsende københavnske journalister var det nyt og voldsomt provokerende at høre den karske og ligefremme forkyndelse, som også talte om dom og fortabelse. Og især Politikens Henrik Cavling var så forarget, at alle journalistiske principper måtte vige for et sandt korstog imod de vestjyske dommedagspræster. Hans stærkt tendentiøse og subjektive avisreferater kom til at sætte standarden for den efterfølgende debat.\nCarl Moes prædiken var fuld af håb og trøst. Men den var også en advarsel til de ikke-troende om at omvende sig, inden det var for sent. Ligesom også Jesus selv advarede sine tilhørere.\nI impuls nr. 24/2018 understreger tidligere biskop Steen Skovsgaard, at budskabet om dommedag både er et glædeligt budskab om det evige håb og en opmuntring til at forvalte vores liv rigtigt. Og han spørger, om kirken er blevet for tavs om dommedag. Måske fordi vi har ladet dem uden for kirken bestemme, hvordan dommedag skal forstås.\nDet var i hvert fald, hvad der skete i 1893. Et budskab om håb og frelse blev af de uforstående journalister forvandlet til kold og ufølsom fordømmelse.\nUdgangspunkt i Guds kærlighed\nDommedag er dengang som nu en vigtig del af den kristne forkyndelse. Hvis vi fortier Bibelens klare budskab om, at vi alle en dag skal stå til regnskab for vores liv og vores tro, så forkynder vi ikke længere kristendom. Uanset hvor meget næstekærlighed vi prædiker.\nDrukneulykken i Harboøre er blevet kaldt en PR-mæssig katastrofe for Indre Mission, som fra da af var stemplet som en sort og livsfornægtende gruppe fanatikere. Det er måske rigtigt. Men det må aldrig blive en undskyldning for ikke at tale sandt og bibelsk om Guds retfærdighed og om fortabelsens mulighed. Blot det altid bliver med udgangspunkt i Guds kærlighed og ønske om at frelse alle mennesker.