Hvorfor kreativitet? Bachelorperiode 15. april -13. juni Forfatter: Christina Zeeberg Anne Marie B. - PDF\nHvorfor kreativitet? Bachelorperiode 15. april -13. juni Forfatter: Christina Zeeberg Anne Marie B.\nDownload "Hvorfor kreativitet? Bachelorperiode 15. april -13. juni 2013. Forfatter: Christina Zeeberg 22110106. Anne Marie B."\n1 Hvorfor kreativitet? Bachelorperiode 15. april -13. juni Forfatter: Christina Zeeberg Anne Marie B. Madsen Vejleder: Jannie Nielsen Censor: Jan Jaap Rothuizen Uddannelsessted: University Collage Lillebælt. Antal tegn:\n2 Indhold Indledning... 3 Problemformulering... 4 Metode... 4 Love og paragraffer... 5 Kreativitet hvad er det?... 7 Habitus og kapitaler Symbolsk Kapital Kulturel og økonomisk kapital Flow og fordybelse Pædagogens kompetencer Analyse Lovgivning Kreativitet som tankegang Spiller habitus og kapitalerne ind i kreativitet? Kan vi være med til at skabe flow hos andre Hvad kan vi som pædagoger gøre anderledes Konklusion Perspektivering Litteraturliste Bøger Tidskrifter Forskning\n3 Indledning Er kreativitet ikke bare perler, syning og maling? Nej det er det ikke, kreativitet er meget mere, og der er mange fordele ved at være kreativ. Man ved fra forskning gennem de senere år, at kreativitet er vejen frem, den er med til at udvikle os, både børn og voksne, men den er samtidig med til at vi lærer at begå os i livet, hvad enten det er i samspil mellem børn, kollegaer, venner eller familie. Forskere mener at det at være kreativ kan læres 1, det er ikke bare en medfødt egenskab, men noget vi lærer igennem hele livet og jo flere kreativiteter man deltager i, hvad enten det er leg, eller kunsthåndværk, jo flere færdigheder vil barnet udvikle. Der udover kan kreativitet være med til at højne ens selvværdsfølelse, fordi man oplever noget positivt i processen og man finder ud af at man rent faktisk godt kan. Kreativitet er også med til at man tænker uden for boksen når man skal være problemløsende. Børn der er opvokset med kreativitet som en del af deres hverdag, vil ofte møde deres omgivelser og den ukendte verden med et langt mere positivt syn og opfattelse 2. Men hvem siger det? Her kunne det være fristende at skrive at det er noget vi har fundet på gennem vores arbejde og forskning, men sådan er det desværre ikke. Forskere såsom Lene Tanggård (Professor ved humanistisk fakultet) har blandt andet forsket i hvad kreativitet gør ved børn, men ikke mindst hvordan vi som pædagoger kan gøre for at støtte barnet bedst muligt og samtidigt vise børn hvilke muligheder der er i det kreative, så de har mulighed for at udfolde sig og ikke mindst udvikle sig til de individer de er 3. Vi har på baggrund af vores praksis erfaring fra dels vores praktikker og ikke mindst studierelateret arbejde på døgninstitutioner og specialgrupper i børnehaver, valgt at målgruppen for netop denne opgave er udsatte børn. Dette er valgt på baggrund af vores oplevelser og undren over manglende kreativitet med disse børn. Når vi skriver kreativitet, er det ord forbundet med rigtig mange ting, da der er mange måder at være kreativ på, dette vil blive beskrevet i afsnittet Kreativitet hvad er det?. Samtidigt vil vi ligge stor vægt på pædagogens rolle i de kreative processor og ikke mindst i de sociale aspekter i arbejdet med det kreative og udsatte børn. 1 Den kreative pædagogiske organisation Frans Ørsted 3 Den kreative pædagogiske organisation d\n4 Problemformulering Vi har på baggrund af den forskning der allerede eksisterer inden for normalområdet, undret os over hvorfor der ikke er forsket i det kreative hos udsatte børn og det har fået os til at stille os selv nogle spørgsmål:. Hvad er kreativitet? Hænger kreativitet sammen med flow, positiv psykologi og ikke mindst de sociale kapitaler og arenaer børn befinder sig i? Hvilke kompetencer skal vi som pædagoger besidde for at kunne arbejde kreativt? Vi vil forsøge at besvare disse spørgsmål, dermed ikke sagt at vi kommer med et endegyldigt svar, men det er vores hensigt at vi vil sætte fokus på hvor vigtig kreativiteten er i praksis, og ikke mindst hvor stor betydning det har for barnets og ikke mindst pædagogens selvværd og selvopfattelse. Metode Det er vores hensigt, at denne opgave skal sætte fokus på hvad kreativitet er og hvad den gør for os som mennesker, og det er et bevidst valg at vi ikke har læringsrum/stil med i denne opgave, selvom vi er klar over at læring hænger tæt sammen med kreativitet. Men vi har valgt at ligge vores fokus på vigtigheden af hvad kreativiteten gør ved os som individer, ved vores selvværdsfølelse og ikke mindst hvilken betydning den har i de arenaer vi befinder os i. Når vi vælger at ligge os fast på hvorfor kreativiteten er vigtig for os mennesker som individer, og hvad den gør ved os og vores følelser, og samtidigt udforske om det har betydning for os i forhold til de arenaer vi befinder os blandt andre mennesker, er det forskere og teretikere som Lene Tanggaard (professor ved humanistisk fakultet i Aalborg), Chikzentmyhaily der har forsket flow og ikke mindst Pierre Bourdieu og hans kapitalbegreber der gør sig gældende. Vi er bekendt med at både Arne Trageton, Hans Henrik Knoop, Howard Gardner og ikke mindst Sven Lindstrøm arbejder og forsker i kreativitet, men da vi ligger vægt på hvad kreativitet gør for os som individer og de arenaer vi befinder os i, har vi altså valgt at ligge vores fokus på Lene 4\n5 Tanggaard og Chikzentmihayli og Pierre Bourdieu, da deres forskning og teorier i vores optik hænger godt sammen med kreativitet. Det er netop denne optik vi vil forsøge at fremhæve i denne opgave, således at det kommer til udtryk hvor vigtigt det er som pædagog at have fokus på disse ting, da kreativitet kan være mange ting, hvilket vi vil belyse i afsnittet Kreativitet hvad er det? Da det er udsatte børn vi primært arbejder med i denne opgave, har vi valgt at definere hvornår et barn er udsat i forhold til lovgivningen. Da vi er bevidste om at et udsat barn er et vidt begreb og at man som barn godt kan være udsat og stadig hjemmeboende, har vi her i opgaven valgt at ligge vores fokus på de børn der er anbragt uden for hjemmet på døgninstitutioner, da det er der vi i praksis har oplevet manglende kultur omkring kreativitet og vigtigheden af den. Love og paragraffer Hvornår er et barn udsat? Det er ofte en individuel vurdering, hvornår man synes et barn er udsat, men der ligger nogle klare retningslinjer for hvornår vi som pædagoger skal reagere når vi møder et udsat barn. Disse retningslinjer er beskrevet i Barnets reform, en bog som servicestyrelsen har udgivet og det er hensigten at den skal bruges som opslagsværk og hjælpeværktøj, i arbejdet med de udsatte barn. Barnets reform erstatter anbringelsesreformen der blev udgivet af selvsamme styrelse i Formålet med Barnets reform er klart at øge indsatsen og hjælpen til det udsatte barn og barnets familie, da man ved fra undersøgelser og forskning at tidlig indsats gør en forskel for det enkelte barn. Vi skal som pædagoger reagere, når vi ser et barn blive udsat for vanrøgt, her er tale om når barnet udsættes for manglende omsorg både fysisk og psykisk, mad, seksuelt misbrug, vold, og når barnet lever under forhold der er med til at bringe barnets liv, udvikling og ikke mindst sundhed i fare 4. Oplever vi noget af ovenstående har vi som pædagoger, jævnfør servicelovens 153, en skærpet underretningspligt til, at underrette myndigheder om vores mistanke om barnets mistrivsel. 153 lyder som følger Personer der udøver offentligt tjeneste eller offentligt hverv, skal underrette kommunen, hvis de under udøvelsen af tjenesten eller hvervet får kendskab til eller grund til at antage, 1) at et barn eller ung under 18 kan have behov for særlig støtte efter kapitel 4 Barnets reform s. 73 5\n6 11, 2) at et barn umiddelbart efter fødslen kan få behov for særlig støtte efter kapitel 11 på grund af de vordendes forældres forhold eller 3) at et barn eller en ung under 18 år har været udsat for vold eller andre overgreb Underretning: Formålet med en underretning er at orientere socialafdelingen, om at et barn har brug for hjælp, og at der er behov for at en socialrådgiver indgår i et samarbejde med familien. 5 I serviceloven 154 står der at: den der får kendskab til, at et barn eller en ung under 18 år fra forældres eller andre opdragers side udsættes for vanrøgt eller nedværdigende behandling eller lever under forhold, der bringer dets sundhed eller udvikling i fare, har pligt til at underrette. 6 Når kommunen modtager en underretning, er det kommunens pligt, jævnfør servicelovens 19 7 at undersøge om barnets udvikling og trivsel er i fare. Hvis kommunen finder at barnet er i fare, vil man som oftest sørge for, at familien får den fornødne støtte, det være sig aflastningsfamilie til barnet, særlige støtteforanstaltninger i hjemmet eller daginstitution jævnfør 52 i serviceloven som skriver følgende: Kommunalbestyrelsen skal træffe afgørelse om foranstaltninger efter stk. 3, når det må anses for at være af væsentlig betydning af hensyn til et barns eller en ungs særlige behov for støtte 8 Før et barn anbringes uden for hjemmet, skal der dels foreligge flere underretninger til kommunen, og ud fra disse underretninger skal der være iværksat støtte i hjemmet, med mindre at underretningen er af sådan en grov karakter at fjernelse af barnet er påkrævet med det samme, her er der tale om grov vold og seksuelt misbrug. Den pågældende instans der underretter barnets hjemkommune, det være sig daginstitution, læge, skole eller sågar politiet, så skal de give udtryk for at barnets trivsel og udvikling er i fare. Barnets hjemkommune er forpligtiget til at reagere på en sådan underretning, og i den forbindelse skal kommunen kontakte barnets forældre eller værger for en uddybelse af den indsendte underretning. Såfremt kommunen fortsat modtager underretninger fra de forskellige instanser som tidligere nævnt, iværksætter familiens socialrådgiver en 50 undersøgelse jævnfør serviceloven. En 5 https://nyborgkommune,dk, Tværfaglige samarbejde omkring børn og unge med særlige behov, s 4 6 https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id= Overgreb mod børn, det kriminalpræventive råd, s Overgreb mod Børn, det kriminalpræventive råd, s\n7 50 undersøgelse laves i samarbejde med forældremyndighedsindehaveren til barnet og den skal afdække barnets trivsel, udvikling, familieforhold, sundhedsforhold, skoleforhold, fritidsforhold og venner og andre relevante forhold. Denne grundige undersøgelse skal danne grundlag for at beslutte, om der skal iværksættes hjælpeforanstaltninger og eventuelt hvilke 9. Typisk vil der foreligge 5 15 underretninger på et barn før en anbringelse kommer på tale. Dog kan der iværksættes en 50 undersøgelse på baggrund af 1 underretning, hvis underretningen er af særlig grov karakter, for eksempel hvis barnet bliver udsat for grov vold, lever under direkte sundhedsskadelige forhold eller udsættes for seksuelt misbrug. I 2011 var børn og unge anbragt uden for hjemmet 10, i dette tal er det både børn i plejefamilier og på døgninstitutioner. Vi har valgt at ligge vægt på de børn der er anbragt på døgninstitution, da disse børn ofte er dem der er dårligst fungerende i forhold til færdigheder og de sociale aspekter, og vi vil her beskrive hvor vigtigt det er at være kreativ med netop disse børn. Kreativitet hvad er det? Mange tror at når man er kreativ så er man god til at tegne eller male, men det er ikke helt sådan det hænger sammen. Ordet kreativitet kommer af latin creatio, cre are at skabe, det hentyder til evnen til nyskabelse, idérigdom og evne til at realisere ideerne 11. Det betyder i bund og grund, at man er kreativ på mange måder, blandt andet når du laver mad, eller hvis du skal lave en urtehave, der tænker du kreativt. Du tænker over hvordan maden skal smage eller hvordan urtehaven skal se ud og hvilke produkter du gerne vil have i urtehaven, når du gør dette tænker du ud af kontekst, især hvis urtehaven bliver rund eller stjerneformet og ikke bare den gængse firkant i et hjørne af haven. At være kreativ handler altså om at du formår at tænke uden for boksen og ikke gøre som man plejer. Kreativitet kan også defineres som social kreativitet, her handler det om at man i en større social sammenhæng får anerkendt det man har lavet, her skal der gerne være tale om noget nyt, altså nytænkning, noget der er anderledes og skille sig ud fra mængden. Foreksempel, det er påsketid og derfor klippeklistretid på døgninstitutionen, på bordet ligger der silkepapir, pustet æg, maling, 9 Overgreb mod børn, det kriminalpræventive råd, s d Kreativitet skal læres, Lene Tanggaard 7\n8 glimmer m.m. Peter er kommet til at spilde lidt vand på silkepapiret, her opdager han at silkepapiret afgiver farve på ægget, han tager derfor de farver silkepapir han godt kan lide og gør dem våde og vikler silkepapiret om ægget. 10 min senere fjerner han silkepapiret og ægget er farvet. Her har Peter skabt noget nyt, ikke at det at puste æg er nyt, men måden han har farvet ægget på. Peter bliver anerkendt for nytænkningen og ikke selve produktet der er kommet ud af hans nytænkning 12. Socialt kreativitet handler også om at skabe og udvikle ens sociale egenskaber, og om hvordan man begår sig blandt andre mennesker, kreativiteten kan altså være med til at skabe nye sociale relationer, da man gennem processen opnår et fælles 3. og derved også en relation. For at tænke kreativt, er det vigtigt at man også lærer det. Forskere som Lene Tanggård mener at kreativitet kan tillæres, hun skriver i sin bog Kreativitet skal læres Man kan lære at være kreativ, hvis det fastholdes, at kreativitet ikke er et resultat af guddommelig inspiration eller pludselige indfald, men tværtimod er et fænomen, som kan beskrives og forstås som et led i udvikling og forandring af menneskelige praksisser. Læring bliver vigtigt for kreativitet i den forstand, at kreativitet forudsætter viden og færdigheder inden for eksisterende praksis man skal have lært at kende disse praksis for at kunne transformere dem. En form for mesterlære forstået som det at lære i og af en praksis er en nødvendig forudsætning for kreativitet. Man kan også bruge kreativiteten til at give udtryk for følelser og oplevelser. For eksempel så er Ingrid blevet udsat for overgreb som barn, i hendes teenageår er der en pædagog der opdager hendes talent inden for den keramiske verden, en verden hun i dag bruger til at give udtryk for hendes følelser omkring hendes oplevelser som barn. Det har den betydning for Ingrid at hun får bearbejdet sine oplevelser og lærer at leve med dem. 13 Kreativitet opfattes oftes som kunst og æstetik, men i virkeligheden er kreativitet også en stor del af dagligdagen, og kan beskrives som løsningsorienteret knyttet til hverdagspraksis hvilket også ses i nedenstående figur Kreativitetsfremmende læringsmiljøer i skolen, Lene Tanggaard m.fl. 13 Kreativitet skal læres Lene Tanggaard 14 8\n9 FRA Kreativitet er kunst og æstetik TIL Kreativitet er løsningsorienteret og knyttet til videnskab og hverdagspraksis Kreativitet er en medfødt individuel egenskab Kreativitet opstår spontant, den er som sendt fra himlen eller opstået ud af indre psykologiske/intellektuelle egenskaber Kreativitet er en almen forudsætning og/eller kompetence, der kan læres Kreativitet opstår i sociale sammenhænge, i kontekstuelle og materielle betingelser, som kan Figur fra Bupl artikel Hvad er kreativtet i pædagogisk regi tilrettelægges og kontrolleres Det ovenstående skema er et der er udviklet i forbindelse med BUPL s forskningsprojekt, hvor projektleder Vicki June Sieling har forsket i hvad der er relevant i pædagogisk praksis. Modellen viser en pædagogisk forståelse for kreativitet og der er ikke tale om at man kun bevæger sig venstre til højre i modellen, men at man som pædagog bevæger sig rundt i alle felterne, og at man som pædagog har forståelsen for at kreativitet er noget der opstår spontant, og ikke mindst noget der opstår i socialt sammenhænge 15. Man kan også kalde dem nye kreativitetsforståelser. Disse forståelser kan ses som et resultat af samfundets udvikling, hvor alle helst skal besidde en kreativ kompetence, og samtidigt bliver kreativitet i langt større grad knyttet til produktudvikling og innovation. Der er altså tale om, at kreativitet kan ses som noget kunstnerisk, hverdagsbetinget og ikke mindst noget socialt. Med andre ord, kan man sige at uanset hvor og hvordan du bevæger dig i livet, vil kreativitet være en stor del af det\n10 Vi skal som individer helst stilles overfor en udfordring, for at det sætter skub i vores kreative tankegang, det skal være en udfordring der hiver os ud af vores vante tankegang og gerne en som pirrer vores nysgerrighed 16. Når vi står over for denne udfordring, kan vi vælge at anskue den ud fra 2 perspektiver, den ene med en positiv tilgang den anden med en negativ tilgang. Hvis vi benytter os af den positive tilgang, vil opgaven virke langt mere overskuelig og at opgaven virker spændende og udfordrende for os, og vi går til opgaven med et åben sind og er klar til at være nytænkende. Finder man derimod opgaven for værende svær og uoverskuelig vil man som udgangspunkt have en negativ tilgang til den og det vil i den grad hæmme opgaveløsningen. Man kan således opdele kreativitet som værende negativ og positiv. Habitus og kapitaler Kreativitet kan også ligge i ens habitus, habitus begrebet er oprindeligt et begreb sociologen Pierre Bourdieu ( ) har opfundet, og habitus er efter Bourdieus teori et system af dispositioner som tillader os som mennesker at tænke og orientere og ikke mindst handle i sociale arenaer. Dette system er et resultat af erfaringer, hukommelse og måden vi tænker og bevæger os på i forhold til andre mennesker. Vores habitus vil i relationen til andre mennesker spille ind, for eksempel i måden vi møder andre mennesker og i måden vi omgås dem. For eksempel Hasse anbragt på en døgninstitution og det bliver hurtigt klart for pædagogerne at Hasse er rigtig dygtig til at spille pædagogerne ud mod hinanden (i fagsprog kaldet splitting), for eksempel ved at sige, at nu har en af de andre pædagoger sagt noget, også selvom det ikke passer, men ved at Hasse gør det, skaber han en konflikt i personalegruppen. Det gør personalegruppen sårbar at blive splittet ud mod hinanden, fordi den ikke længere vil være loyal mod hinanden. Da det går op for personalegruppen, opdager de at Hasses mor, faktisk gør det samme når hun ringer til institutionen. Hasses mor er rigtig god til at sætte mange pædagoger i gang med at undersøge den samme ting og da alle ikke svarer ens, bruger hun de svar hun får, til at spille personalet ud mod hinanden. Det blev efterfølgende vedtaget på et personalemøde, at al kontakt til Hasses mor udelukkende blev varetaget af hans kontaktpædagoger\n11 I ovenstående eksempel kan man se, at Hasse der er opvokset hos sin mor, og har set hende agere og navigere igennem livet som manipulerende og splitte for at opnå det hun gerne vil. Hasse har tillært sig samme tilgang til andre mennesker og han kan kun bruge de personer han omgås hvis det giver mening for ham at de er hans liv. Hasse opnår en succes ved at splitte og manipulere de voksne, for det ses gang på gang at han slipper af sted med sin splitting, for eksempel hvis den ene voksen siger nej til at Hasse må spille playstation, Hasse spørger så en anden pædagog om han må, og han får lov. Her kunne man også kigge på personalets indbyrdes kommunikation, men det har vi valgt ikke at gøre, selvom vi er bevidste om at i arbejdet med udsatte børn på døgninstitution er det vigtigt at personalet kommunikerer indbyrdes, men det er altså ikke noget vi ligger vægt på i denne opgave. Hvis man kigger på eksemplet med Hasse som er beskrevet ovenover, vil man ved at kigge på Bourdieus teori omkring habitus og hans kapitaler, kunne se, at der er tale om at Hasses opførsel og hans måde at agere på er nedarvet i hans habitus. Ligeledes vil man kunne drage paralleller i forhold til Bourdieus teori omkring kapitaler. Symbolsk Kapital Hvis vi igen tager udgangspunkt i Hasse, kan vi fortælle at Hasse er 17 år gammel og anbragt udenfor hjemmet i surrogat da han er sigtet for grov vold. Hasses omgangskreds er en kreds hvor brug af stoffer og tilegnelse af ting der ikke tilhører dem er en del af hverdagen. For at opnå disse ting manipulerer Hasse ofte sine ofre til at udlevere tingene til ham 17. Det Hasse gør er i hans omgangskreds, ifølge Bourdieu, symbolsk kapital, dette skyldes, at Hasses adfærd anses som værende anerkendende og tillægges en værdi i hans omgangskreds. Symbolsk kapital er når noget anerkendes og tillægges en værdi af de sociale grupper man eksisterer i. Hasses omgangskreds anerkender og tillægger altså Hasses adfærd værdi og anerkender at det er okay at han tilegner sig noget der ikke er hans. Hvis det forholdte sig sådan at Hasses omgangskreds tog afstand fra hans måde at agere på, ville der ikke være et grundlag for symbolsk kapital. Symbolsk kapital kræver altså at der er et såkaldt marked for det, for at det kan eksistere, man kan med andre ord sige, at der skal være nogle ligesindede med Hasse, er der ikke det, ville Hasse ikke tilegne sig 17 Praksis erfaring fra praktik på Egely 11\n12 symbolsk kapital, men derimod blive set som en person med få ressourcer og uden kapital i forhold til det symbolske. 18 I Hasses tilfælde kunne der godt være tale om teknisk kompetence frem for symbolsk kapital. Teknisk kompetence er når vi har tillært os noget og er blevet gode til det, og får anerkendelsen fordi vi i samme moment formår at tilegne os et register af gestus og ikke mindst en måde at tale på, der gør at det Hasse laver bliver værdifuldt 19, det vil dog kun være i den arena Hasse befinder sig, der vil finde hans ageren værdifuld, fordi de selv er af samme type. Kulturel og økonomisk kapital Kulturel kapital handler om uddannelse, kultur og dannelse, men i den grad også omkring hvilken social arv du har med dig fra fødslen. Det har betydning om du er født ind i fattigdom eller født ind i en velhavende familie, da en velhavende familie som udgangspunkt vil have langt flere ressourcer i forhold til skolevalg, museumsbesøg, koncerter med mere, hvor en fattig familie vil vælge den nærmeste folkeskole, og måske fravælge museums besøg og koncerter på grund af økonomien 20. Skolevalg og kulturelle indslag i opvæksten har betydning for din voksentilværelse, dette skyldes at jo bedre skolevalg og flere kulturelle indtryk man får, jo stærkere vil man stå rent uddannelsesmæssigt, og jo bedre uddannelse jo bedre økonomi, og det er her den økonomiske kapital kommer ind. Økonomisk kapital giver lidt sig selv, økonomi er lig med penge, og jo flere penge man har, jo mere kapital har man. Dog kan man også have økonomisk kapital ved at eje ting der er dyre såsom iphone, fladskærms tv og en ny bil 21. Sidst men ikke mindst er der den sociale kapital, den handler i bund og grund om hvilke relationer og forbindelser man har som individ. Har man en god relation til familien og har man vedligeholdt de forbindelser man har skabt sig gennem skole og videregående uddannelser, vil man som udgangspunkt også stå stærkere 18 Pædagogik en grundbog til et fag s Pædagogik en grundbog til et fag s Pædagogik en grundbog til et fag s Pædagogik en grundbog til et fag s\n13 Bourdieus kapitaler og habitus hænger altså sammen i sådan grad at det er med til at forme os som de individer vi er. 22 Samtidigt spiller det dog ind hvilken social arv vi har, med social arv menes der hvilke kapitaler ens forældre har været i besiddelse af under ens opvækst. Har forældrene haft økonomisk kapital har det betydning for deres valg af skole til barnet, og samtidigt har det betydning for hvilke arenaer man befærder sig i, da man ofte vælger at omgås ligesindet og ligedannet 23. Hvis man er opvokset i en kultur hvor skolegang og uddannelse er i fokus vil man være mere kreativ og nytænkende i sin tankegang, og man har mere mod på at udforske og tilegne sig viden. Flow og fordybelse Hvad er flow? Flowbegrebet er oprindeligt udtænkt af teoretikeren Mihaly Csiksentmihalyi, og det handler om at man i en proces hvad enten det er i arbejdet med træ eller om det er ved at skrive, opnår en tilstand i ens sind, hvor man er 100 procent koncentreret omkring den opgave man har gang i, ens bekymringer er ikke længere til stede i tankerne, og tiden går uden at man registrerer at tiden flyver af sted. Flow handler altså om at man i processen opnår en indre ro/fordybelse, en virkelyst og glæde og ikke mindst en læring og indre motivation. Positiv psykologi hænger sammen med flow. Positiv psykologi handler i bund og grund om, at fokusere på menneskets positive, kommunikative, egenskaber, potentialer og ikke mindst deres kreative sider 24. Positiv psykologi handler også om at have fokus på det gode liv, hvordan man får et godt liv hvor man er lykkeligt men også hvad der skal til for at få det. Blandt andet ved at ændre vaner, handlinger og de kognitive processer man som mennesker gennemgår. Den positive psykologi kan være en metodisk eller teoretisk formålet med dem begge er at de skal være med til at fremme vores trivsels, lykke og læring. Målet for den positive psykologi er at opnå 22 Pædagogik en grundborg til et fag s Pædagogik en grundbog til et fag s Frans Ørsted Andersen 13\n14 lykke og trivsel i tilværelsen, i dette sammenhæng til vores positive følelser til glæde og afklaretheden og tilstande flow. Man går kognitivt ind for at se hvad det er der måske hæmmer følelserne, og samtidigt hvad der kan fremme vores følelser så vi har mulighed for styre udefrakommende faktorer hvad enten de er positive eller negative. Udefrakommende faktorer kan være modsætningen til flow, når noget virker uoverskueligt, man bliver stresset og der er en ydre styring, hvilket i bund og grund betyder at det er noget vi ikke kan styre 25. Csiksentmihalyi opstiller flow i to overkategorier, nemlig Negentropi og Entropi, begreberne er inspireret af naturvidenskaben, da entropi i fysikkens verden betyder uorden i systemet. Csiksentmihalyi bruger dog adjektivet psykisk entropi, da det er en sindstilstand han referer til, for eksempel at man som individ har en tendens til at opbygge negative tankemønstre og forstærke dem ved at fastholde man ikke kan. Dette tankemønster kan være med til at udløse en psykisk lidelse og det er det Csiksentmihalyi kalder psykisk entropi 26. Vi forsøger altså at fastholde os selv i at vi ikke kan, vi forstærker følelsen af stress, frygt og ikke mindst sorg, fordi vi bruger vores psykiske energi på at forsøge at genoprette en slags indre orden. Flow, håb, optimisme og ikke mindst kreativitet hører hjemme i Negentropi, da disse oplevelser giver os positive følelser og vi behøver ikke bekymre os om de ting vi ikke formår. Ved at rette fokus på en given opgave, så har man sat sig et mål, hvor intenst og hvor længe vi så kan fortsætte mod målet er et spørgsmål om evne og ikke mindst motivation 27. De ovenstående begreber er med til at man etablerer prioriteter i ens hjerne, man skaber altså en orden i bevidstheden. Har man ikke denne orden kan man tendere til at skabe kaos og uorden. Hos de mennesker der har ringe selvværd vil deres tilstand af psykisk entropi hurtigt forringes hvis de har oplevelsen af, at det er deres egen fejl. For eksempel hvis det går dårligt til en eksamen, så skyldes det i deres verden, at de ikke har forberedt sig nok, også selvom det måske skyldes at de har 25 Frans Ørsted Andersen 26 Frans Ørsted Andersen 27 Frans Ørsted Andersen 14\n15 været så nervøse at de ikke har kunne fremstamme et ord, og at det er nervøsiteten der er skyld i den lave karakter og ikke at de ikke har forberedt sig 28. Flow hos børn er ofte eksisterende, man vil ofte opleve at Pers leg i sandkassen bliver til flow for ham, han lever sig fuldstændigt ind i legen og glemmer alt og alle omkring ham. Per oplever det Csiksentmihalyi referer til som psykisk negentropi, han indgår i en leg hvor forglemmelse koncentration, fokus, hengivelse og ikke mindst glæde. Per oplever altså mentale processer i denne leg der gør at han samler sine sanser og tanker om en bestemt ting/aktivitet. Nogle forskere mener at vi er født med flow evnen, men at vi jo ældre vi bliver taber noget af den igen, hvilket skyldes samfundsmæssige og ikke mindst kulturelle forhold. Flow er altså medfødt og vi har evnen til at udvikle den igennem hele livet, hvis de rette betingelser er til stede for udviklingen 29 Det har altså betydning at vi som pædagoger formår at skabe rum, lyst og ikke mindst motivation og tid til at børn igennem hele deres opvækst, hvad enten det er børnehave eller gymnasiet formår at udvikle evnen flow. Flow er en tilstand der i den grad er af stor betydning og måske også afgørende for vores velvære, udvikling og motivation og ikke mindst læring. 30 Forskere mener dog at vores flow-evne er stærkt truet af samfundets stress og jag, De konstante krav der hele tiden eksisterer om at vi skal skabe bedre resultater, vi skal være mere fleksible og langt mere effektive. Ved at have så travlt har vi som individer sjældent tid og ikke mindst ro til at fordybe os i de ting der nu engang optager os, og vi vil derfor ikke opleve flow. Det samme gør sig gældende hos børn, hvad enten de er anbragt uden for hjemmet eller blot er i en almindelig daginstitution. 31 Flow forbindes især med ordet kreativitet, da det ofte er i kreative processor, hvor man er nytænkende og nyskabende og hvor man indlever sig i projektet, at man opnår flow følelsen. Derfor er det af stor betydning, hvis vi skal fastholde flow-evnen, at vi som pædagoger er nytænkende og at vi er med til at skabe nogle forhold der gør at børnene oplever flow. 28 Frans Ørsted Andersen 29 Frans Ørsted Andersen 30 Frans Ørsted Andersen 31 Frans Ørsted Andersen 15\n16 Pædagogens kompetencer. I forhold til flow som i den grad forbindes med kreativitet kan vi altså konstatere at pædagogens kompetencer i stor grad også spiller ind, det er altså vigtigt at vi formår at skabe de nødvendige rum, tid, og ikke mindst være leveringsdygtige i materialeudvalg, så børnene kan skabe en proces og i processen opnå en flowtilstand. Vi skal samtidigt være rammesættende så børnene kan skabe relationer og udvikle relationerne så de i relationen kan skabe og kreere 32 I de senere år, er man blevet mere bevidst om at kreativiteten er vigtig for børns udvikling og forskere som Lene Tanggaard beskriver også, at børn i den kreative proces foregår i et bestemt domæne og at det bidrager med noget der er værdifuldt og som kan anerkendes. Deres relationsdannelse i den kreative proces skaber et fællesskab, et fællesskab hvor man ikke nødvendigvis behøver at være enig om processen, men man har et fælles mål, for eksempel at male billeder til gangen. Tanggaard referer disse relationer til praksisfælleskaber og skriver følgende i et praksisfællesskab vil man i det mindste på et overordnet plan være enig om de hensigter og mål der arbejdes med 33. I praksisfællesskaber indgår både børn og pædagoger, og det er en selvfølge at det er pædagogens ansvar at skabe rammerne for at børnene på institutionen kan opnå praksisfælleskaber. Vi skal altså sørge for at de dels har tiden til at fordybe sig og ikke mindst materiale, men især tiden er vigtig, da kreativitet ikke kan forceres, hvilket vil sige at tvinge kreativiteten frem 34. Det som kan fremme kreativiteten er at have et bredt materialevalg, så børnene bliver udfordret i deres tankegang, og samtidigt støtte og opmuntring fra pædagogens side af 35. Når vi sætter børnene i disse rammer, er det vigtigt at vi som pædagoger trækker os i forhold til skabelsen af produktet, vi har alle hver vores opfattelse af hvordan en elefant ser ud, og det er vigtigt at det er barnets ide der kommer til udtryk i produktet og ikke vores ide om hvordan en elefant ser ud. Vi kan også dræbe kreativiteten hos det enkelte barn, hvis vi overvåger dem eller hvis barnet har følelsen af at blive overvåget. Barnet kan få følelsen af at han ikke er god nok (Psykisk entropi) og det er her vigtigt at vi formår at give barnet følelsen af at han rent faktisk godt kan. For eksempel så 32 Taanggaard, kreativitet skal læres! 33 Tanggaard, kreativitet skal læres! S Tanggaard, kreativitet skal læres! 35 Tanggaard, kreativitetsfremmende læringsmiljøer i skolen. 16


Elizabeth Banks revser Spielberg for hans mangel på kvindelige hovedroller / Nyhed\nElizabeth Banks revser Spielberg for hans mangel på kvindelige hovedroller\nElizabeth Banks i 'Pitch Perfect 2', som hun instruerede. Sammen med Hailee Steinfeld.\nDa Elizabeth Banks (’30 Rock’, ‘Pitch Perfect’, ‘The Hunger Games’) fik overrakt The Crystal Award af Women in Film i onsdags, greb hun lejligheden til at kritisere underrepræsentationen af kvinder på film. Og hun langede særligt ud efter én instruktør: Steven Spielberg.\n»Jeg har set ‘Indiana Jones’ og ‘Jaws’ og hver eneste film, Steven Spielberg har lavet, og forresten så har han aldrig lavet en film med en kvindelig hovedrolle. Undskyld Steve. Det er ikke for at hænge dig ud, men det er rigtigt«, sagde Banks, der ud over skuespillet også har markeret sig i Hollywood som producer og instruktør.\nDog var der en blandt publikum, der reagerede og bemærkede, at ‘The Color Purple’ fra 1998 havde en kvindelig hovedrolle. Og The Wrap har lavet en hurtig kønsoptælling, som påviser, at man kan argumentere for, at Goldie Hawn har hovedrollen i ‘The Sugerland Express’, og at hans seneste film, ‘Den store venlige kæmpe’, også har en kvindelig hovedrolle. Men det udgør stadig blot to en halv film ud af Spieldbergs 30 spillefilm, så mon ikke Banks står ved sin underliggende pointe.\nBanks snakkede i sin tale om, at filmindustrien har et ansvar, men også forældre må tage ansvaret på sig. Hun fortalte, at hun tager sine sønner med ind og ser film som ‘Frozen’, og hvis de havde været gamle nok, skulle de også have set ‘Wonder Woman’.\n»Køb en fucking billet til en film med en kvinde. Tag dem med og giv dem oplevelsen af at se en fantastisk kvinde på film«.


Min Mormors roser\nJeg har roser i min have, jeg har ikke ret meget forstand på hverken dyrkning eller navne eller noget andet, kun dette: jeg elsker roser i alle afskygninger, og det er jeg da helt sikkert på er blevet plantet i mig af først min Mormor og senere min Mor. Men mit forhold til have, da jeg var barn, var ikke ret godt - en have var noget der tog en masse tid og ofte, syntes jeg, havde karakter af pligtagtige-nu-skal-det altså-gøres-i-dag-oplevelser. Sådan har det nok ikke altid været for min Mormor, når det handlede om hendes roser i al fald. Og jeg ville utvivlsomt have kunnet lære en masse, hvis jeg altså bare havde haft interessen for det dengang.\nEn sommer (eller måske flere?) havde jeg en dille med at tegne roser, jeg havde en skitseblok og blyanter med på Fejø og tegnede min Mormors roser i alle stadier fra bittesmå knopper til flot udspungne roser. Det var rigtig sjovt, og mine tegninger blev behørigt beundret af min Mormor og Morfar.\nJeg har før skrevet om, at en af de dufte, jeg forbinder med min Mormor, er duften af roser. Hun gik nemlig enormt meget op i de forskellige sorter og deres egenskaber, fx duft. Kendte navne på alle de sorter, hun havde i haven, og der var mange, men hendes absolutte favoritter var gule roser, jeg husker desværre ikke nogen navne på dem. Hun rejste tit til Maribo eller Nykøbing på jagt efter en bestemt rose, som lige manglede ind i hendes samling i forhaven.\nDe sidste roser, min Mormor blev omgivet med, var den overdådige dekoration, vi fik lavet på hendes kiste, da hun skulle bisættes, og selvfølgelig med gule roser.


Juletræssælger anno 2019 | JammerbugtNu\nNogen vil sige, at Malou Skeel ikke ligner en typisk juletræssælger, alligevel er netop juletræer lige nu hendes hovedbeskæftigelse.\nBirkelse Gods har en mere end 30 år gammel tradition for dyrkning af juletræer. På godsets jorder er der store områder med gammel søbund, som skaber perfekte vækstbetingelser for den populære ”sæsonvare”. Træerne er generelt solgt til store grossistvirksomheder, som videresælger til forhandlere overalt i Danmark,\nDer sker hele tiden nyt, også på juletræsområdet, og de nye pottegroede nordmannsgraner inspirerede Malou til selv at stå for en del af salget, ikke for at tjene mange penge, men først og fremmest for at høste den erfaring, det giver at være detailhandler.\nNordmannsgran har gennem årene ”overhalet” rødgran i popularitet, fordi træet har den rigtige ”udstråling” og beholder nålene, selv efter nogle dage i stuetemperatur.\nDe pottegroede træer er ca. 6 år gamle, når de er klar til salg. I modsætning til små træer, man graver op med rodklump og planter i potter, er de ”pottegroede” dyrket i en plastikpotte med huller og god plads til rødderne. Det er en fordel for træets levedygtighed, at det beholder hele sit rodnet, når potten forlader jorden og rejser mod ”ukendt mål”. For at skjule plastpotten, leveres træerne fra Birkelse i en køn pilekurv, der passer til træet, uanset om det skal pynte foran hoveddøren, på terrassen, i stuen, på kontoret – fortsæt selv, for mulighederne er utallige.\nPersonlig husker jeg, at mine forældre afskaffede det store juletræ for 30 år siden. Lidt jul skulle der dog til, og i lighed med mange andre anskaffede de sig et træ i plastik, som hvert år blev gemt væk sammen med den øvrige julepynt. Ikke så festligt, og havde de levet i dag, havde jeg foræret dem et ”ægte juletræ” som dem, Birkelse i øjeblikket sender rundt i hele landet med Post Nord.\nI de seneste år har mange forbrugere lært om bæredygtighed ved at lytte og måske deltage aktivt i klimadebatten. Det handler ikke mere kun om ”her og nu”, men i høj grad også hvilket aftryk mine personlige handlinger sætter i fremtiden.\nDen enkelte forbruger kan naturligvis ikke revolutionere verden, men vi er vist mange, der tænker over konsekvensen af vore handlinger. At fælde et træ, der har været hele 6 år om at vokse til en passende størrelse, har tidligere godt kunnet give mig et stik af dårlig samvittighed. Men den blev hurtigt overvundet af tanken om, hvor hyggeligt og kønt det ville tage sig ud, inde eller ude, pyntet med lys.\nNu kan vi julepynte med god samvittighed, for her er de pottegroede træer et godt valg. Ved omhyggelig pasning med vand, mens de står indendørs, kan de små træer plantes ud i haven, når frosten er gået af jorden. Eller man kan simpelthen grave et hul i haven, og opbevare potten der, for at hente træet ind igen året efter. Det skal man dog kun gøre, hvis træet ikke ser ud til at trænge til mere plads, og det finder man ud af ved at ”lytte til træet”.\nFolk der snakker med deres planter har altid vakt morskab hos omverdenen, men i virkeligheden er det videnskabeligt bevist, at planter på deres egen måde viser reaktioner på menneskelig adfærd.\nJuletræer er i særklasse\nMan kan godt blive lidt træt af at høre intensionerne om, at vi skal være ”verdens bedste” eller ”Danmarks bedste” til dit og dat, men det danske klima er ideelt til juletræer, og det er forklaringen på, at store mængder danske juletræer eksporteres til bl.a. Tyskland.\n– Forholdene i vores område er særlig gunstige, fordi vi sjældent har forårsfrost, fortæller Malou.\nBare en enkelt nat under frysepunktet kan give skader på træerne, så også her hos os er der steder, hvor vi undlader at plante juletræer.\nVi har en meget velorganiseret produktionsdel, og medarbejderne er dygtige til at styre afsætningen, så vi ikke pludselig står med en masse fældede træer, som kun kan skæres til flis.\nMalou Skeel har allerede lært meget af at sælge juletræerne.\n– Dels ved jeg, at vi har et godt produkt, dels får vi mange tilbagemeldinger fra folk, der allerede har købt vores træer. Vi har sendt mange træer til både Aalborgområdet, resten af Jylland, København og Nordsjælland og hele Jammerbugten, logistikken fungerer, og kunderne melder tilbage, at træerne når frem i god behold.\n-Vi må hele tiden løse problemer, bl.a. har vi sat dobbelt net om træerne for at undgå lastrummet i bilen bliver fyldt med nåle.\nMen når jeg tænker på, hvor meget arbejde, der ligger bag hvert eneste træ, både i vokseperioden og nu, hvor de bliver gjort klar til forsendelse med net osv. Vi leverer træerne i specielle kurve, som vi får hjem fra Kina samt en lyskæde med fjernbetjening. Når vi sælger alt det inkl. levering for 399 kroner, bliver der ikke mange kroner tilbage til mig, konstaterer Malou.\nMen så er der jo lige det med erfaringen….


Sociale medier påvirker traditionelt skriftsprog – SAMS\nSociale medier påvirker traditionelt skriftsprog\nVi bruger i stigende grad de sociale medier, og derfor foregår mere og mere af vores skriftlige kommunikation via de funktioner, som de sociale medier stiller til rådighed. Men hvordan påvirker denne udvikling vores måde at skrive på? SAMSON har sat sig for at undersøge, hvordan de sociale medier præger vores måde at kommunikere skriftligt på.\nV i gør det næsten alle sammen. Sender beskeder, laver statusopdateringer og kommenterer på indhold som aldrig før. De sociale medier som Facebook, Twitter og Instagram er indehavere af meget af vores tid og lagrer størstedelen af de tegn, som vi producerer med fingrene i tasteturet. Fælles for skriftsproget på de sociale medier er hurtige og korte beskrivelser i tegnbegrænsende formater, der ikke rummer kapacitet til lange og tidskrævende formuleringer. Eksempelvis kan en Twitter-post ikke rumme mere end 141 tegn, og en kommentar eller statusopdatering på Facebook fylder sjældent mere end nogle få linjer.\nDe sociale medier har med andre ord født en ny skriftsprogskultur – en fødsel, der har skabt diskussion om, hvordan og i hvilken grad de sociale medier påvirker vores skriftsprog, når vi formulerer os i sammenhænge uden for dem. I debatten ses en enighed om, at sproget på de sociale medier smitter af på vores generelle skriftsprog, men der er delte meninger om, hvordan det sker, og hvad udviklingen har af positive og negative konsekvenser. SAMSON har derfor taget en snak med Kresten Schultz Jørgensen, ekstern lektor i strategisk kommunikation, og Marianne Rathje, forsker i sproget i nye medier, for at høre deres mening om, hvordan brugen af de sociale medier præger vores generelle skriftsprog.\nUD MED DET GAMLE OG IND MED DET FLADPANDEDE\nUmiddelbart er det svært at forestille sig, at lidt chat med vennerne om næste bytur og en kommentar på et opslag kan få konsekvenser for vores skriftsprog. Men det mener kommunikationslektor, Kresten Schultz Jørgensen, at det har. Han er sikker på, at den eksploderede brug af de sociale medier kan føre til en snæversynethed i vores sproglige evner. Især ser han med frygt på de korte formater, hvor høj hastighed og begrænset tegnplads mindsker og måske endda fjerner vores evne til intellektuelt at ræsonnere og analysere os frem til en konklusion – en proces, der traditionelt set forbindes med at skrive grundigt og, om nødvendigt, langt. Resultatet bliver, at de sociale medier gør os »mega-dårlige til at ræsonnere grundigt, dybt og langt,« fortæller Kresten Schultz Jørgensen. Han mener, at det ikke er den daglige chat med vennerne, der er problemet, men at de sociale medier efterhånden overtager vores skriftkommunikation og indskrænker vores måde at tænke og skrive på til kun at indbefatte én skriftform i ét format:\n»Problemet er, når man kun lærer de korte formater. Når folk tror, at Facebook og Twitter er den eneste skriftkultur, de behøver – så får vi et problem,« fortæller han og fortsætter: »Hvis man eliminerer alternativer og fjerner andre analytiske måder at tænke på, jamen så er der efterhånden kun én måde tilbage at kommunikere på; den overfladiske og den ofte fladpandede«.\nHUSK STORT BOGSTAV!\nSprogforsker, Marianne Rathje, er enig i, at vores øgede tidsforbrug på de sociale medier påvirker vores måde at skrive på. Hun betegner det ligefrem »naivt« ikke at tro, at der sker en påvirkning. Hun nævner dog flere gange, at der endnu ikke er foretaget en undersøgelse, der viser den præcise påvirkning. Selv peger hun især på, at de sociale medier har gjort det ekstremt vigtigt, at vi bliver bevidste om de forskellige skriftsprogsgenrer – endnu mere bevidst, end vi har været tidligere:\n»Man har måske aldrig forestillet sig, at det skulle være nødvendigt at minde de unge om hele tiden at skrive stort bogstav ved navne og efter punktum, men det er blevet vigtigt nu,« fortæller sprogforskeren.\nOgså formalitetsgraden står ifølge Marianne Rathje for skud, når de sociale medier gør det muligt for os at ytre vores mening forholdsvis ukritisk. Alle kan komme til orde, og der er ikke noget filter, der bestemmer, hvilket indhold der slipper igennem. Marianne Rathje peger også på mere grammatiske faldgruber på de sociale medier, hvor hun ser en tendens til at indlede sætninger uden et grundled:\n»Det er vigtigt at skrive ’subjektet’, for det gør man ikke. Man skriver ikke ”jeg mødte”, men ”mødte…”«.\nUFORMELT SKRIFTSPROG – BÅDE GODT OG SKIDT\nBrugen af de sociale medier gør det sværere for os at opretholde skriftsproget, som vi kender det. Det er Marianne Rathje og Kresten Schultz Jørgensen i hvert fald enige om. Man lystes derfor til at spørge, om sproget på de sociale slet ikke fører noget godt med sig? Men jo, der er også positive aspekter i udviklingen. Kresten Schultz Jørgensen fremhæver især, at formaternes tegnbegrænsning også rummer en frigørende kreativitet til leg med ord:\n»Det er både godt og dårligt. For formater og begrænsninger kan også være frigørende. Alle kunstnere ved altid, at begrænsninger også giver kreativitet,« fortæller han.\n»Hvis man bare plører ord ud, så kan det give en slaphed, og derfor kan Twitter og de 141 (læs: tegn) også give en enorm spændstighed og en enorm stolthed,« fortsætter kommunikationslektoren.\nHan sammenligner de sociale medier med haiku-digtning og kortfilmsproduktion, som gennem tiden har taget det korte format op som en kreativ udfordring.\nProblemet bliver derimod, at det gamle og formelle skriftsprog nedprioriteres og gradvist forsvinder. Ifølge Kresten Schultz Jørgensen rummer formatet derfor kun en kreativ værdi, hvis vi også aktivt bruger andre skriftsprogskanaler end de sociale medier:\n»Man kan sagtens både være kort og lang, men problemet er, hvis man kun bruger enkelte formater. Det er mikset af kommunikationskanaler, der skaber en alsidighed,« forklarer lektoren.\nNYT SKRIFTSPROG – ET MIKS AF GAMMELT OG NYT\nKresten Schultz Jørgensen ser de sociale medier som en helt ny form for skriftsprog; et uformelt skriftsprog, der er et sammenmiks af det traditionelt formelle skriftsprog og det traditionelt uformelle talesprog. Også Marianne Rathje betegner de sociale medier som et nyt sprog, der sætter os i gang med at tænke meget mere over, om vores skriftsprog er, som vi gerne vil have det:\n»Hvis nogle synes, at det er meget nemmere at skrive, som man taler, hvorfor skal vores måde at skrive på så ikke laves om? Hvis befolkningen synes, at det er nemmere at skrive ”ta” i stedet for ”tag”, så kan det bane vejen for en retskrivningsreform,« fortæller forskeren.\nOverensstemmelsen mellem talesprog og skriftsprog vil på den måde blive større, og vil derfor utvivlsomt gøre det meget nemmere at lære dansk, hvis ord staves, ligesom de udtales. En umiddelbar simpel ændring af skriftsproget, men som dog vil kunne skabe en stor portion sprogforvirring, hvis der ikke er nogle klare regler for vores måde at stave på. Selv ser Marianne Rathje derfor også en frygt for, at forslaget vil kunne skabe et sammenstød mellem de højere uddannede og normaldanskeren på grund af en ulige genrebevidsthed.\nOm de sociale medier vil føre til en skriftsprogsreform i fremtiden, og i hvor høj grad, der vil blive dokumenteret en påvirkning mellem de sociale medier og vores generelle skriftsproget, må tiden vise. Selv tager Marianne Rathje snart første spadestik til en undersøgelse af, hvordan skolebørn skriver forskelligt i de sociale medier i forhold til, hvordan de skriver i stile. Vi kan glæde os til resultatet og i mellemtiden tænke over, i hvor høj grad vi selv oplever, at skriftsproget på de sociale medier påvirker os.\nUdgivet 31. oktober 2013 Skrevet af Line Kjær Røge\nKategoriseret som 2013 #2, SAMSON Mærket skrift, sociale medier, sprog\nSlogans – ord som sælger


Verdensvejret er vigtigt - find ferien med det rigtige vejr her | Travelmarket\nVerdensvejret er vigtigt – find ferien med det rigtige vejr her\nHvornår er det varmt på dit ønskede rejsemål? – og hvad koster det?. Vi viser dig verdensvejret på Travelmarket med artikler og klimatabeller.\nVejret rundt omkring i verden – altså verdensvejret – er meget væsentligt, når du skal planlægge din rejse og ferie rundt omkring i verden. Men måske stiller du dig spørgsmål som: Hvordan er vejret på dit rejsemål, når jeg skal rejse? eller Hvor kan jeg rejse hen og få det varmt, når jeg har ferie?\nDe spørgsmål vil vi gerne hjælpe dig med på Travelmarket.\nHvis du ved, hvornår du skal rejse, men ikke hvorhen\nPå Travelmarket har vi kigget på vejret til en lang række forskellige rejsemål i forskellige måneder. Derefter har vi skrevet en række artikler, hvor vi anbefaler rejsemål med bestemte temperaturer i bestemte måneder. Her får du listen af artikler:\nSommermånederne (juni, juli, august og september) er udeladt – da det er varmt på langt de fleste rejsemål\nHver artikel indeholder rejsemål i verden, hvor vejret er dejligt at tage på ferie i. Hver artikel indeholder også priser på enten charterrejser eller flybilletter til rejsemålene.\nEr der ingen priser – så er der link til en søgemaskine, hvor du selv kan finde priser på rejser.\nHvis du ved, hvor du vil hen – men ikke hvornår\nHar du valgt et rejsemål, men ved du ikke, hvornår at du skal tage afsted på rejsen. Så kan du finde hjælp i Travelmarkets klimatabeller.\nKlimatabellerne indeholder ikke verdensvejret lige nu, i stedet kan du bruge klimatabellerne til at finde gennemsnitstemperaturer, gennemsnitlige regnmængder og meget mere på din feriedestination. På den måde kan du hurtigt finde ud af, hvornår det er bedst at rejse til dit favoritrejsemål.\nVi har klimatabeller for mere end 100 lande og mere end 1.000 byer – og med stor sandsynliglig har vi en klimatabel for dit rejsemål.\nDu finder vores klimatabeller her\nBrug også DMI.dk til verdensvejret\nDu kender måske allerede dmi.dk, Danmarks Meteorologiske Instituts hjemmeside? Du bruger den måske allerede dagligt til at tjekke vejret med? Det er jo rart at vide, om vejret i morgen er til solhat eller sydvest eller måske ligefrem sneskovl.\nMen vidste du, at DMI også har en side, som hedder vejret i byer over hele verden (tidligere “Verdensvejret”)?\nPå “Verdensvejret” kan du se, hvordan vejret vil udvikle sig på destinationer rundt om i hele verden. Også på din feriedestination.\nSå tag et kig på Verdensvejret, før du pakker kufferten. Så undgår du at slæbe en masse unødigt tøj med dig.\nTopfoto af (c) istockphoto / BraunS\nFoto (c) istockphoto / gpointstudio\nFoto (c) istockphoto / Alliance


Beklædning | Profilbeklædning med Tryk & Logo - Bach Promotion\nBeklædning. Kæmpe udvalg af profilbeklædning. Hatte, kasketter, t-shirts, sweat-shirts, poloshirts, skjorter, bluser, trøjer, overtøj, vindjakker, sportstøj, løbetøj, svedbånd, regntøj, forklæder, bukser, shorts, strømper, housecoats, arbejdsbeklædning. For at gøre det mere overskueligt for dig at vælge profilbeklædning, har vi inddelt profilbek...\nBeklædning. Kæmpe udvalg af profilbeklædning. Hatte, kasketter, t-shirts, sweat-shirts, poloshirts, skjorter, bluser, trøjer, overtøj, vindjakker, sportstøj, løbetøj, svedbånd, regntøj, forklæder, bukser, shorts, strømper, housecoats, arbejdsbeklædning. For at gøre det mere overskueligt for dig at vælge profilbeklædning, har vi inddelt profilbeklædning i undergrupper. I hver undergruppe har vi et bredt, og dybt, sortiment af profilbeklædning. Vi leverer profilbeklædning til alle formål, og lejligheder. Vi tilbyder profilbeklædning med, og uden, Jeres reklame, uanset om I er til store iøjnefaldende reklametryk, eller små diskrete tryk. Profilbeklædning kan vi levere i mange forskellige farver, hvorved vi kan levere profilbeklædning der matcher Jeres firmafarver. Udover et fast sortiment indenfor profilbeklædning, kan vi designe, og producere, Jeres helt eget design. Profilbeklædning med reklame logo tryk anvendes i næsten alle situationer. Nogle vælger profilbeklædning firmatøj med store iøjnefaldende logoer, medens andre vælger profilbeklædning med små diskrete logoer der næsten ikke bemærkes. Vi rådgiver vore kunder til opnåelse af bedst muligt udbytte ved køb af firmabeklædning. Hver gang en reklame ses, lagres den i underbevidstheden, og mennesker er tilbøjelige til at vælge de leverandører og varer der ligger øverst i hukommelsen. Reklamebudskaber huskes bedst hvis de ses ofte og i forskellige situationer. Profilbeklædning er derfor en vigtig reklameformidler. Reklame på firmatøj bør supleres med andre reklamer. Er du kunde hos Bach-promotion.dk får du gratis rådgivning om hvad der giver størst udbytte.\nBeklædning Der er ingen produkter i denne kategori.\nHatte og kasketter er populære som firmagaver ( kundegaver og personalegaver ). Herudover er kasketter og hatte populære reklameformidlere, enten hvor hattene og kasketterne er forsynet med reklamer for produkter eller firmaer. Kasketter, hatte og huer, kan vi levere i mange forskellige faconner, ligesom huer, kasketter og hatte kan leveres i mange forskellige farver, eventuelt så hatte, kasketter og huer matcher Jeres firmafarve. Kasketter, huer og hatte er meget populære hos modtagerne, da huer, kasketter og hatte er meget dyre hvis de købes i detailforretninger. Vi kan desuden designe, og producere, Jeres egne hatte, kasketter og huer, så I får - de for Jer - perfekte huer, hatte og kasketter.\nVi har mange forskellige fabrikater og modeller t-shirts, ligesom vi har t-shirts i mange forskellige farver. Desuden har vi t-shirts i mange forskellige materialer. T-shirts er populære, og vi kan levere t-shirts med, og uden, reklametryk. T-shirts er behagelige om sommeren, men mange anvender også t-shirts om vinteren, hvor t-shirts benyttes som undertrøjer. Se vort store udvalg af t-shirts. Blandt vort store sortiment af t-shirts, har vi også løbe t-shirts. Løbe t-shirts er specielt fremstillede t-shirts til sport og hårdt arbejde hvor der svedes meget. Vi har valgt udelukkende at forhandle t-shirts i god kvalitet. Ønsker du éngangs t-shirts der trækker skæve, trævler, bliver løse i ribberne og går op i sømmene, henviser vi til vore konkurrenter. Efter kundeønsker, har vi tidligere leveret éngangs t-shirts, og selv om vi på det kraftigste frarådede køb af éngangs t-shirts, har de pågældende kunder efterfølgende kritiseret kvaliteten på de leverede t-shirts, og påstået at vi havde lovet t-shirts af god kvalitet, selv om det tillige skriftligt fremgik af ordrebekræftelserne at vi frarådede købet at éngangs t-shirts. Efterfølgende har vi valgt ikke at efterkomme ønsker om t-shirts i dårlig kvalitet. Kunderne af éngangs t-shirts mener de er prisbevidste. Hos Bach-promotion mener vi de prisbevidste er dem der ofrer 5 kroner mere pr t-shirt, og derved får t-shirts der tåler vask efter vask, uden at trække skæve, trævle, blive løse i ribbene og gå op i syningerne. De prisbevidste t-sjirt kunder er - efter vor mening - dem der køber t-shirts der kan anvendes år efter år. T-shirts i god kvalitet ser desuden pænere ud, og skaber bedre komfort for brugerene. Ikke kun t-shirt kvaliteten er vigtig. Det er de tryk der udføres på t-shirts også. Ved tryk på t-shirts anvender bach-promotion de bedste trykfarver, de bedste trykmaskiner og trykmetoder. T-shirts leveres i mange forskellige materialer og materialesammensætninger. Vi anvender de trykmetoder der er bedst egnet til de garntyper de forskellige t-shirts indeholder. Bach Promotion er ikke billigst med tryk, men vi er kendt for flotte og holdbare tryk. Mange købere af t-shirts vælger grimme, billige, stive, ikke åndbare, tryk der minder om et stykke påklæbet stift plastic. Kun meget få af disse t-shirts ses i bybilledet. T-shirts med sådanne tryk er ukomfortable for brugerne, hvorfor kun få t-shirts med sådanne tryk finder anvendelse. De der køber t-shirts med dårlige tryk mener de er prisbevidste fordi de sparer et par kroner pr tryk (ved store antal t-shirts, er det ører vi taler om). Hos Bach-promotion mener vi de prisbevidste er dem der køber t-shirts med tryk i en komfortabel kvalitet der medfører at t-shirts bliver brugte år efter år. Hos bach-promotion tilbyder vi t-shirts trykt med de bedste trykfarver og trykt på trykmaskiner der koster over 1 milion kr. Trykmaskiner hvor trykfarverne under højtryk presses ind i garnerne. Tryk der ikke mærkes, og beholder et flot udseende.\nArbejdsskjorter, firmaskjorter eller bare skjorter med logo? Ja, kært barn har mange navne, og hos Bach Promotion er vi stolte af at kunne præsentere et bredt udvalg af flotte kvalitetsskjorter, der med Jeres personlige firmatryk med ét forvandles til den perfekte firmaskjorte. Tag et kig på de mange forskellige muligheder her, og bestil skjorter med logo til alle dine medarbejdere her.\nArbejdsskjorter for enhver smag i et gennemtænkt design\nDer er efterhånden mange professioner, hvor en skjorte er en fast del af arbejdsuniformen. Det kan udnyttes til at skabe mere samhørighed medarbejderne imellem og til at synliggøre din virksomhed blandt alle, der møder netop dine medarbejdere både i professionelle sammenhænge og i fritiden. Hos Bach Promotion har vi speciale i at levere flotte firmaskjorter med logo i en kvalitet, så man rent faktisk har lyst til at have skjorterne på hver eneste dag. Er I ikke ude efter at gøre reklame, fås skjorterne naturligvis også helt simple uden logo eller andet print, så de blot kan bruges som almindelige arbejdsskjorter på kontoret.\nVi sælger skjorter i mange forskellige faconer og fabrikater, ligesom vi tilbyder skjorter i forskellige farver og forskellige materialer. Det giver rig mulighed for at finde den perfekte arbejdsskjorte til hver enkelt medarbejder eller for at vælge én type af skjorte, der fungerer godt for alle.\nFirmaskjorter med logo – den perfekte reklame for din virksomhed\nFlere og flere virksomheder udleverer skjorter med logo til deres medarbejdere, så potentielle kunder i butikken, på messen, til mødet og andre steder, hvor dine medarbejdere kommer, let kan se, hvem der repræsenterer virksomheden. Samtidig har en skjorte med logo dog også en anden funktion – nemlig at synliggøre virksomhedens navn, så kunden husker det senere hen og vælger din virksomhed frem for en af konkurrenterne. I udvalget af arbejdsskjorter findes lækre skjorter med både korte og lange ærmer og med forskellige pasformer og i mange skønne farver. Skjorterne er behagelige at have på og holder sig flotte trods hyppig brug, og den høje kvalitet er noget af det, der virkelig får vores arbejdsskjorter til at skille sig positivt ud. Det er vi meget stolte af.\nDerfor anbefaler vi ikke strygefri skjorter\nVi får ofte spørgsmålet om, hvorfor det er de færreste skjortefabrikanter, der fabrikerer strygefri skjorter. Der er endda mange, der tror, at strygefri skjorter er af bedre kvalitet end almindelige skjorter, og at den strygefri skjorte produceres på en måde, som kun de bedste og mest kundevenlige producenter magter. Det er langt fra sandheden. Vi har derfor valgt at bruge lidt plads her på siden til at forklare, hvorfor skjorter krøller, og hvad det er, der gør nogle skjorter strygefri.\nSom en tommelfingerregel har skjorter større tendens til at krølle, jo større en andel af bomuld skjorterne indeholder, men kvaliteten, og forarbejdningen, af bomulden har også indvirkning. Arbejdsskjorter produceret i kunststoffibre optager ikke fugt og krøller derfor ikke. Bomuldsfibre optager derimod fugt og bliver bløde, hvilket medfører, at de krøller. Ved tilsætning af kemikaliet formaldehyd gøres bomuldsfibrene stivere, hvorved de optager mindre vand og derfor krøller mindre. Det gør strygeprocessen lettere, men du vil til gengæld højst sandsynligt opleve, at kroppen føles mere klam, da naturfibrenes evne til at opsuge fugt forsvinder. Formaldehyd gør endvidere skjorterne mindre slidstærke, og tilsætning af kemikaliet påvirker altså kvaliteten på din arbejdsskjorte negativt.\nSom endnu en meget uvelkommen konsekvens er formaldehyd et meget kræftfremkaldende kemikalie, der ikke blot forurener naturen, men også angriber slimhinderne, medfører tørre øjne, giver hovedpine, hukommelsestab og allergi og altså i værste tilfælde også fremkalder kræft. Alle arbejdsskjorter fra Bach Promotion er fri for formaldehyd, og i stedet benytter vi os af materialer, der naturligt mindsker krøl. Køber du dine skjorter med logo et andet sted end hos os, og går du efter strygefri skjorter, anbefaler vi dog uden tvivl, at du undlader at bruge dine skjorter direkte på kroppen i varmt vejr, eller hvis du har meget tendens til at svede. Da skjorten har hudkontakt, vil kropssved forenes med de kræftfremkaldende kemikalier, der herefter kan absorberes i huden.\nKøb dine skjorter med logo hos Bach Promotion\nHos Bach Promotion er vi ikke den typiske leverandør af firmatøj og firmagaver. Vi tror på ærlige materialer og høj kvalitet, og vi går aldrig på kompromis med vore værdier. Søger du den perfekte skjorte med logo, finder du rigtig mange gode bud her hos os, og vi trykker gerne lige det logo eller det print, som din virksomhed ønsker. Gå på opdagelse blandt arbejdsskjorter i mange modeller her, og overvej grundigt, hvad der mon matcher Jeres behov allerbedst. Måske der ikke er én skjorte, der er den helt rigtige, men I for eksempel med fordel kan vælge både en langærmet model til helårsbrug og en kortærmet model til de rigtig varme sommerdage på kontoret? Det er helt op til Jer. Vi sidder klar til at modtage Jeres bestilling af skjorter med logo og til at sikre Jer service i absolut særklasse.\nPoloshirts. Vi har et stort udvalg af polo-shirts. Poloshirts i mange forskellige fabrikater og modeller, ligesom vi har poloshirts i forskellige farver, og polo-shirts i forskellige materialer. Vi har også løbe polo-shirts, special fremstillet til sport og hårdt arbejde, hvor der svedes meget. En del virksomheder udleverer poloshirts til de ansatte, så det på kontorer, messer og i butikker, er let for kunderne at se hvem der repræsenterer virksomheden. Vi kan levere poloshirts med, og uden reklame. Se vort store udvalg af poloshirts.\nSweat-shirts. Vi har menge forskellige modeller og fabrikater i sweat-shirts, ligesom vi har sweatshirts i forskellige farver. Vi tilbyder sweatshirts i forskellige materialesammensætninger, ligesom vi tilbyder rundhalsede sweat-shirts, sweat-shirts med knappe stolpelukning, og sweatshirts med lynlås stolpelukning. Hætte sweat-shirts tilbyder vi også. Sweat-shirts er populære direkte på kroppen eller som overtøj. Vi kan levere sweat-shirts uden, og med, reklame.\nPullovere, bluser, strikketrøjer, sveatere mm udleveres af flere firmaer til personalet, hvorved det på kontorer, messer og i butikker, er muligt at se hvem der repræsenterer firmaet.\nOvertøj. Vi har 29 års erfaring med salg af overtøj, og tilbyder et bredt og dybt sortiment af overtøj, hvorved vi kan levere overtøj der matcher enhver situation, farve og pengepung. Vi tilbyder den bedste kombination af kvalitet og pris fra forskellige producenter af overtøj så du kun behøver at handle ét sted. Vi kan levere overtøj med, og uden, reklame. Mange firmaer udleverer overtøj til de ansatte. Noget overtøj forsynes med stor iøjnefaldende reklame, medens andet overtøj forsynes med små diskrete reklamer.\nVi har et meget stort udvalg af sportsbeklædning specielt fremstillet til sportsudøvere. Sportstøjets snit, sømme og stofmaterialer er tilpasset sportsudøvere, hvorved sportstøjet giver optimale vilkår for sportsudøverne. Vi kan levere sportstøj med, og uden, Jeres reklame. Mange virksomheder udleverer sportstøj til ansatte og andre sportsudøvere, hvorved ikke kun sportsudøverne, men også tilskuere ser firmaets reklamer. Vort udvalg af sportsbeklædning er enormt, og for at gøre det mere overskueligt, har vi fordelt sportstøjet på underafdelingerne sports kasketter, huer mm / sports trøjer / Sportsjakker / anden sportsbeklædning / sportsbenklæder / sports strømper / golf beklædning. Vi har sportsbeklædning til alle sportsgrene, ligesom vi kan specialdesigne beklædning til f.eks cykkelhold, hvor cykeltøjets snit og farver laves efter klubbens ønsker.\nRegntøj. Vi har et stort udvalg af regntøj, regnfrakker, regnponchoer mm. Vi kan levere regntøj, regnfrakker og regnponchoer i forskellige farver. Vi sælger regntøj til mange forskellige priser. Vi har regntøj til nogle få kroner, som ikke fylder mere end det kan ligge i en lomme når det ikke bruges. Vi tilbyder også regnfrakker / regnjakker der ikke ligner regntøj, men ligner almindelige vindjakker mm. Vi tilbyder mange andre modeller indenfor regntøj. Se vort udvalg af regntøj.\nForklæder med eller...\nForklæder. Vort udvalg af forklæder er stort. Vi tilbyder forskellige størrelser, forskellige farver og forskellige materialer, designet til forskellige situationer.\nVi tilbyder kokkeforklæder, køkkenforklæder, serveringsforklæder, grillforklæder og barforklæder. Vi kan levere med, og uden, Jeres reklame. Forklæder kan alle bruge og de beskytter skjorter, bukser og slips mod forurening. Kan bruges som firmagaver ( personalegaver / kundegaver ) som de er, ligesom de er særdeles velegnede til sampakning med andre matchende firmagaver. Forklæder anvendes hele året, hvorved påtrykte reklamer ses hele året, uanset om det er juleander der skal steges, eller grillfesten på terassen. Forklæder er uundværlige. Vi tilbyder kokkeforklæder, universalforklæder, grill forklæder, herunder grill forklæder med grilludstyr i forklædernes lommer, tjenerforklæder, barforklæder mm.\nbach-promotion.dk har stort udvalg og laver flotte tryk.\nBukser, shorts. Vi tilbyder mange forskellige typer benklæder. Indenfor benklæder tilbyder vi lange bukser, shorts, løbebukser, tights, underbukser, tangatrusser og joggingbukser. Bukser, shorts, trusser og andre benklæder kan vi levere med, og uden, Jeres reklame.\nStrømper. Vi tilbyder strømper og sokker med og uden firmalogo. Vi har et stort udvalg af strømper / sokker, så der er strømper / sokker til ethvert behov. Vi kan indstrikke Jeres reklame samtidig med strømperne strikkes. Udleverer du strømper forsynet med din reklame, bliver dine kunder mindet om dig, som det første om morgenen når strømperne tages på, og som det sidste om aftenen, når strømperne tages af. Går modtagerne af strømperne i shorts, ses din reklame tillige af andre der ser strømperne. Hver gang en reklame ses, lagres den i underbevidstheden, og mennesker er tilbøjelige til at vælge de produkter eller forhandlere der ligger øverst i hukommelsen.


Nu tør lærerne tale om, at nogle elever spytter på dem\nGode årlige drøftelser forbedrer ikke kun arbejdsmiljøet, men også opgaveløsningen\nDen årlige arbejdsmiljødrøftelse har hjulpet lærerne på skolerne i Silkeborg Kommune med at tale højt om et stigende antal tilfælde af vold og trusler fra elevernes side. Den slags resultater gør drøftelsen og det hestearbejde, der går forud, det hele værd. For en velfungerende, årlig drøftelse er bestemt ikke noget, man kommer sovende til, forsikrer Charlotte Haun Brændstrup, der er arbejdsmiljøkoordinator i kommunen:\n"Jeg kan godt forstå, hvis der er nogle, som vånder sig," som hun udtrykker det.\n"Vi styrer stramt for at sikre, at vi når målene, og at områderne arbejder med de indsatsområder, vi har. Jeg holder dem i ørerne, og spørger dem, hvor langt de er kommet. Men vi styrer også for at hjælpe. For der kommer hele tiden nye ledere til, som kan have svært ved at finde ud af, hvad der lige præcis er deres opgave."\nDen gode drøftelse indeholder i destilleret form mindst to års arbejdsmiljøarbejde. Det år, der gik. Det år, der kommer. På et møde, der varer nogle timer, er det reelt i løbet af få minutter, at det bliver afgjort, hvem der skal have mere hjælp og opbakning, og hvem der kan overlades til egen styring for en periode. Men udfaldet er ikke tilfældigt. For den årlige drøftelse er klimakset for det forudgående lange, seje træk med at indsamle data:\nOplysninger fra 97 sammenlignelige kommuner.\nSamt som noget relativt nyt i Silkeborg: Indberetning af nærved-hændelser i systemet Safetynet.\nUnder drøftelsen fyger informationer og data om medarbejderne og rammerne gennem lokalet. Tænker man lidt over det, er mønstrene og formerne i de mange oplysninger en slags MED-festfyrværkeri – næsten som MED-organisationens egen version af Silkeborgregattaen. Resultatet er opløftende: Eksakte informationer giver mulighed for at operere med kirurgisk nøjagtighed i de områder i organisationen, hvor det gør mest ondt.\n"Vi har i lang tid arbejdet med systematikken i arbejdsmiljøarbejdet, og derfor har vi også haft succes med den årlige arbejdsmiljødrøftelse," lyder det kort og godt fra Charlotte Haun Brændstrup.\n"Jeg ved fra mine kolleger fra min egen skole, at flere er blevet sparket af børnene. Jeg har et eksempel på et barn, som har slået seks forskellige ansatte."\nSpyt, spark, krads\nTilbage til skole-eksemplet: Spyttende, sparkende og kradsende børn er ikke så ualmindelige i folkeskolen i disse år. Som lærer og arbejdsmiljørepræsentant med kontakt til mange skoler, er Else Tiedemann personligt ikke i tvivl om, at omfanget af mildere voldshændelser er taget til. Den almindelige folkeskole skal rumme flere børn end tidligere, og børnene har måske også en anden kultur med hjemmefra end før. Selv om hun ikke selv tvivler på, at flere lærere oplever ubehagelig nærkontakt med børnene, så er hendes viden anekdotisk, anfører hun. Og svær at banke i bordet med på skolelederens kontor.\nLæs også: ISO 45001 - Nu er det verden, der bestemmer\n"Jeg ved fra mine kolleger fra min egen skole, at flere er blevet sparket af børnene. Jeg har et eksempel på et barn, som har slået seks forskellige ansatte. Men systematikken mangler," påpeger hun. Indtil marts i år var børnenes vold mod lærere ikke noget, skolelederne tog synderligt alvorligt. Else Tiedemann forsøgte, men hendes argumenter var ikke hårdtslående nok.\n"Det arbejde, MED-organisationen lavede i foråret, var simpelthen så flot. Det var næsten, så jeg kunne høre englene synge..."\nHvert år i december holder Silkeborg Kommunes hoved-MED deres årlige arbejdsmiljødrøftelse. Kommunen har igennem to-tre år haft vold og trusler under lup. Fikse og færdige kompetenceplaner og retningslinjer dikterer bl.a., at medarbejdere i risikogrupper inden for det første års ansættelse skal på kursus om voldsforebyggelse. En ordning, Charlotte Haun Brændstrup er stolt af:\n"Der er vi altså helt fremme i skoene, siger hun begejstret. Men på skolerne fortsatte eleverne med at slå og sparke, uden at lederne tog notits af det.\nIndtil marts 2017.\n"Det arbejde, MED-organisationen lavede i foråret 2017, var simpelthen så flot. Det var næsten, så jeg kunne høre englene synge, smiler Else Tiedemann. På den årlige arbejdsmiljødrøftelse i område-MED for skolerne kridtede Charlotte Haun Brændstrup nemlig voldsbanen i skolerne op på baggrund af data: Er lærerne ikke bare pibede? Nej, hør nu her, kunne hun fastslå: Der er voldelige børn på skolerne, og det er Arbejdstilsynets definition på vold, vi benytter os af. Men vi har slet ikke kortlagt det godt nok, hvem der er voldelige, hvornår på dagen det brænder mest på, og om det er små eller store børn, der er værst. Det skal vi i gang med, og vi skal bruge Safetynet til det. Det blev besluttet, og man gik i gang med at lægge planer.\nInformationer har værdi\nÉt af de første skridt var, at skolelederne kom på kickstartsmøde med kommunens skolechef.\n"Han gjorde det altså godt," bemærker Charlotte Haun Brændstrup.\n"Han sagde til skolelederne: I SKAL rapportere om vold og trusler. Jeg kan ikke forholde mig til jeres hverdag, hvis jeg ingen informationer får," gengiver hun. Chefens melding indgød respekt. Derfor vil der nu komme flere indberetninger. Det vil gøre det nemmere at tilpasse pædagogikken og mindske antallet af episoder med vold og trusler.\n"Personligt tror jeg, der er mange problemer nede i indskolingen," siger Else Tiedemann. Flere data vil be- eller afkræfte hendes formodning.\nDet kan være svært at komme til orde i et enstrenget MED-system. Derfor har arbejdsmiljøet brug for sit eget forum, såsom den årlige drøftelse. Herfra kan man sætte egne skibe i søen, som kan hjælpe lokale medarbejdere med at sætte fokus på vigtige emner. Charlotte Haun Brændstrup er meget bevidst om, at den årlige drøftelse kan benyttes til styring og signalgivning:\n"Vi styrer drøftelsen stramt med faste spørgsmål, fordi der er noget, vi gerne vil have organisationen til at blive bedre til," fortæller hun.\n"Ved rent faktisk at spørge gennem drøftelsen kan vi hjælpe vores tillidsvalgte til at tage en dialog med ledelsen. Der er derudover et opdragende element i drøftelsen. Når vi fx spørger: ”Har I lavet et årshjul?,” så reagerer deltagerne ofte i stil med ”Uha nej, vi går i gang med det samme,” eksemplificerer hun.\n"...Vi tænker også alle sammen, at der er en grænse. Hvor ringe må det blive. Det er det, vi skal have talt om..."\n"Vi styrer stramt for at sikre, at vi når målene, og at områderne arbejder med de indsatsområder, vi har. Jeg holder dem i ørerne, og spørger dem, hvor langt de er kommet. Men vi styrer også for at hjælpe. For der kommer hele tiden nye ledere til, som kan have svært ved at finde ud af, hvad der lige præcis er deres opgave," forklarer Charlotte Haun Brændstrup.\nDen politiske dans\nFlere penge og flere hænder er ikke noget, der hænger på træerne. Godt arbejdsmiljø i Silkeborg Kommune opstår ved, at medarbejderne på én gang kan være produktive, travle og glade.\n"Direktionen opfordrer til, at tingene skal frem i lyset. Jeg synes, jeg har chefer, der gerne vil tage et ansvar. På den måde er jeg stolt af Silkeborg Kommune," siger Charlotte Haun Brændstrup.\nOmvendt skal kommunen stille krav til medarbejderne om at få noget fra hånden.\nLæs også: [”Vi arbejder ikke med arbejdsmiljø om ti år”](http://arbejdsmiljonet.dk/Home/Nyhed/99 ”Vi arbejder ikke med arbejdsmiljø om ti år”)\n"Men vi tænker også alle sammen, at der er en grænse. Hvor ringe må det blive. Det er det, vi skal have talt om. Det er politisk. Politikerne er bare knap så skarpe i spyttet på, hvordan opgaven skal løses, når de skærer," siger Charlotte Haun Brændstrup.\nPå den måde er den årlige drøftelse en vigtig scene i forhandlingerne om, hvad kommunen kan og ikke kan inden for de givne økonomiske rammer.\nFoto: Arbejdsmiljøkoordinator Charlotte Haun Brændstrup (t.v.) og lærer Else Tiedemann.


Mads Fuglede om kvoteflygtninge: Det er fejlslagen integration og ikke asyltallet, der er problemet | Information\nVenstres udlændingeordfører, Mads Fuglede, siger, det er ’uklogt’, at Socialdemokratiet vil sige ja til at modtage 200 kvoteflygtninge: »200 er jo i det store spil ikke ret mange. Men 200 ad åre lægger jo til.«\nIkke desto mindre roser han over for Information kvotesystemet og anerkender, at der er et historisk lavt asyltal i Danmark. Information har derfor spurgt Mads Fuglede, hvorfor partiet lige præcis nu tager beslutningen om kvoteflygtninge så tungt.\nStatsminister Mette Frederiksen (S) åbnede allerede før valget op for, at Danmark ville tage kvoteflygtninge igen. Fra 2019 ville en socialdemokratisk regering tage imod de svageste flygtninge. Samtidig sagde S-formanden, at »vi nærmer os det tidspunkt«, hvor vi kan indgå i den generelle ordning igen.\n– Hvordan kan det være et løftebrud, når S før valget åbnede op for at modtage kvoteflygtninge igen?\n06. august, 2020 - 22:07\n"Det er fejlslagen integration og ikke asyltallet, der er problemet" - helt korrekt.\nJens Flø og Gert Romme anbefalede denne kommentar\n06. august, 2020 - 22:30\nAt Danmark modtager 200 FN kvote flygtninge må da selv Morten Messerschmidt og hans nye kristne værdikamp kunne tiltræde. For en af de aller vigtigste kristne værdier er næstekærlighed. At hjælpe dem i nød. Ikk' Messer?\nLotte Tvede, Inger Jensen, Eva Schwanenflügel, Peter Beck-Lauritzen, David Zennaro, peter juhl petersen og Vibeke Hansen anbefalede denne kommentar\n06. august, 2020 - 22:41\nDe fleste af de 200 kvoteflygtninge er kristne...\nså det går nok, mht. integrationen.\n07. august, 2020 - 03:18\nMåske er det en god ide at officielle Danmark, har en opfattelse hvad ”integration” er. At alle der lever i Danmark, er som jeg er? – biologisk umuligt. Spænende at opleve hvordan det går for Kina at ”uddanne” en gruppe muslimer til at forstå at Gud ikke findes, og at blive som Han- kinesere er? Et lyspunkt for våres muslimers integrationsmuligheder? Vegan partiet: Kampen mod grise frikadeller.\n07. august, 2020 - 06:40\nHvis vi tror på os selv og vores samfundsform, så vil udefrakommende meget hurtigt komme til at ville det samme. Men vi har DF, NB og SK, der mangler selvtillid i en grad, så det går ud over alle!\nEva Schwanenflügel, Kurt Nielsen, Anina Weber, Sabine Behrmann og Freddie Vindberg anbefalede denne kommentar\n07. august, 2020 - 09:20\n"Hvis vi tror på os selv og vores samfundsform, så vil udefrakommende meget hurtigt komme til at ville det samme"\nHvorfor har vi så igennem mange årtier haft parallel samfund i DK ?\nFinn Thøgersen og Jacob Nielsen anbefalede denne kommentar\n07. august, 2020 - 09:29\nHar Fuglede evidens eller historisk belæg for at lige præcis flygtninge fra Rwanda skulle være svære(ere) at integrere? Det er oplagt sandt at der er kulturer, der kan sværere at integrere end andre, men "kulturel kompatibilitet", så at sige, er ikke nødvendigvis bare et spørgsmål om geografisk afstand til Danmark.\nHvis kulturerne i Rwanda har et koncept om at man giver til fællesskabet for at nyde fællesskabets goder, er vi f.eks allerede godt på vej.\nEva Schwanenflügel, Peter Beck-Lauritzen og peter juhl petersen anbefalede denne kommentar\n07. august, 2020 - 09:40\nDansk politik har i de seneste 25 år gjort udlændinge til omdrejningspunkt for de fleste spørgsmål, det gælder fx. også holdningen til EU, som adjunkt Frederik Hjorth som på Institut for Statskundskab forsker i politisk psykologi.\nHovedparten af den danske befolkning har indtaget en pindsvinestilling, i andre samfund er procenten noget lavere, hvad der bl.a. ses på en lavere tilslutning til fremmedfjendtlige partier. Uanset hvad der ellers kan siges om danskernes karakter, synes forklaringen at ligge i forskellene i produktionsstrukturer (især industriel over for service), arbejdsmarkedsforhold og forskelle i demografisk udvikling. I Danmark breder konflikterne sig også til velfærdsordningerne, og derfor undrer det ingen, at landet kvier sig ved kvoteflygtninge.\n07. august, 2020 - 09:42\nBjørn - “Hvis kulturerne i Rwanda har et koncept om at man giver til fællesskabet for at nyde fællesskabets goder, er vi f.eks allerede godt på vej.“ - er det ikke det, vi ideelt set gør herhjemme?\n07. august, 2020 - 09:56\n"Hvis vi tror på os selv og vores samfundsform, så vil udefrakommende meget hurtigt komme til at ville det samme."\nDet fungerede i forhold til kartoffeltyskerne og polske sæsonarbejdere på Lolland, men hvis du tror at "praktiserende muslimer" med deres altoverskyggende religiøse identitet frivilligt vælger at udskifte deres tro på Islam med tro på demokrati, er du mere end naiv og vidner om at du aldrig har prøvet at diskutere religion og samfund med en muslim. En muslim vil følge Allahs vilje uanset om det betyder sygdom, død og samfundets undergang, for der er intet over Allahs vilje og belønningen venter i "efterlivet".\nLizett Røhling og Jacob Nielsen anbefalede denne kommentar\n07. august, 2020 - 10:35\nDet er en myte, at der eksisterer parallelsamfund, og at indvandrere og flygtninge ikke er integreret i Danmark. Men de har store sociale problemer, og dem burde man gøre noget ved. Lige som man burde gøre noget ved de hvide danskeres sociale problemer.\nAnders Reinholdt, Eva Schwanenflügel, Carsten Munk og Christian Mondrup anbefalede denne kommentar\n07. august, 2020 - 10:40\nJo, det var netop min pointe.\n07. august, 2020 - 11:55\nDet er agurketid for oppositionen.\nFor den stramme udlændingepolitik, kun nødtørftig antal kvoteflygtninge hvis udvælgelse sker på religiøs baggrund/religiøs profilering, hakke ned på de nye borger for dårlig integration og tager ikke selv ansvaret for den manglende rettidigt hjælp til målrettet sprogundervisning og almene samfundsoplysning til de nye borgere, behandler de nye borgere som om de er anden rangs borgere der ikke har ret til at leve deres liv sådan som de ønsker det, fordømmer ikke fremmedhad og racisme m.m. - gør den nuværende regering jo allerede!\n07. august, 2020 - 16:14\nVenstre er på samme tid både for og imod kvoteflygtninge.\n07. august, 2020 - 18:36\nDet er altid noget man kan påstå, efter forgodtbefindende.\n08. august, 2020 - 11:01\nDet er eskapisme og virkelighedsfornægtelse af absolut værste skuffe, hvis man hårdnakket bestrider, at der i visse dele af indvandrermiljøet er massive integrationsproblemer.\nDer er lykkeligvis en del indvandrere, der er velintegrerede, og som gør det godt, og det er der bestemt grund til at glæde sig over, men der er ALT, ALT for mange, der lever i parallelsamfund, alt, alt for mange der ikke kan vores sprog, alt, alt for mange som ikke respekterer kønnenes ligestilling og homoseksuelles rettigheder, alt, alt for mange arbejdsløse, alt, alt for megen kriminalitet, vold osv. osv. Det er jo helt evident. Slå bare op i statistikkerne.\nIndvandrere skal i mine øjne mødes med samme kærlige og kontante krav, helt som de grisefarvede hvide danskere bliver det. Vi skal overhovedet ikke gøre forskel. Og lige så vel, som det skal være legitimt at tale om, under hvilke betingelser man kan få ophold her i landet, lige så legitimt skal det være at tale om, under hvilke betingelser man ikke længere skal være her længere.\nDen første forudsætning for at komme integrationsproblemerne til livs er, at vi uden omsvøb tør tale højt og tydeligt om problemerne. Det kan meget vel være, at man i kommentarsporets faste korps af 24/7 iagttagere har den opfattelse, at der ikke er nævneværdige integrationsproblemer, men uden for - i den virkelige verden - er vi et meget, meget stort flertal af danskere, som uden det mindste problem kan få øje på problemerne.\n08. august, 2020 - 12:56\nErik Fuglsang, du taler problemerne op. Ude i virkeligheden er der faktisk meget normalt.


En konfirmand anmelder | Konfirmandbogen\nANMELDELSE: Konfirmand Lasse Andersen fra Vanløse har læst Konfirmandbogen og skriver her, hvad han synes om den\nDa min præst spurgte, om jeg havde lyst til at anmelde Konfirmandbogen af Thomas Teglgaard, tænkte jeg ”Åh, nej”… Blandt andet fordi den ikke ser specielt festlig ud. Men jeg sagde nu alligevel ja, og det er jeg glad for.\nJeg synes, det er en meget god bog, som giver god indlevelse i kristendommen, og i fin stil forklarer dåben og konfirmationen. Den er også skrevet i et nyt og let forståeligt sprog. hvilket gør den lettere og sjovere at læse. Der bliver også givet gode forklaringer til nogle af de lidt sværere ord. Det hjælper til bedre at forstå, hvad der bliver skrevet.\nBogen henvender sig til konfirmander, men kan sagtens læses af andre for at få mere at vide om kristendommen. Bogen ser som sagt ikke specielt sjov ud… men lad jer ikke narre. Det er nemlig en ret sjov bog, samtidig med at den lærer dig noget. Jeg morede mig for eksempel over dette her om Guds magt: ”Han er nemlig ikke som os mennesker. Hans ord står ved magt, og intet i hele verden kan rokke det så meget som et flækket myrehår (okay, jeg ved ikke, om myrer har hår, men hvis de har, må de være meget små, men end ikke så lidt kan Guds ord rokkes)”, eller ”Ja, hvem er djævelen (med lille d, han fortjener ikke et stort)?”.\nDer er mange flere eksempler på, at bogen er sjov, men dem synes jeg, I selv skal finde.\nBogen giver mange nyttige informationer om konfirmation, blandt andet en mere dybdegående forklaring om konfirmationen, og hvordan konfirmationen hænger sammen med dåben. Bogen forklarer tingene på en måde, så de bliver lettere at forstå. Jeg synes fx ret godt om hans forklaring af ordet sakramente.\nAlt i alt en rigtig sjov og lærerig bog, som jeg er ret sikker på de fleste konfirmander – men også andre – vil blive glade for. Så skynd dig ned i den nærmeste boghandel, og køb den før din nabo.\nDen er faktisk så billig, at du kan bruge den i stedet for et kort til en konfirmation. Eller også kan du bare købe den til dig selv.\nKonfirmand Lasse Andersen, Vanløse\nKirken i København anmelder Konfirmandbogen


KH: Artikelliste 2011\nnovember 2011 Af: Rikke Thomassen Der er grundlag for en god relation mellem ansatte og beboere, når de ansatte er anerkendende i deres måde at være sammen med beboerne på. Læs artiklen\nnovember 2011 Af: Rikke Thomassen De ansatte er vigtige relationer for beboerne i et bofællesskab. Men det er også en ulige relation, som den ansatte har ansvaret for. Og ansvaret for at sætte grænser for. Læs artiklen\nnovember 2011 Af: Rikke Thomassen Udviklingshæmmede har brug for hjælp til at skabe og udvikle deres voksenidentitet. Læs artiklen\nseptember 2011 Af: Rikke Thomassen Det er et fattigt samfund, der ikke har plads til skævheder, mener Arne Silkjær, der er far til Ditte, som har Downs syndrom. Læs artiklen\nseptember 2011 Af: Rikke Thomassen Kristelig Handicapforening skal i nyt udvalg være med til at udvikle kirkens arbejde blandt udviklingshæmmede. Læs artiklen\nseptember 2011 Af: Rikke Thomassen Levefællesskabet Hertha har både bofællesskab og værkstedet på samme grund. Det giver flere fordele. Læs artiklen\nSkolehjemmet har stadig brug for hjælp\nseptember 2011 Af: Stine Højgaard På FrøFestival samles der igen i år ind til Aunt Louise School i Uganda. Læs artiklen\nmaj 2011 Af: Rikke Thomassen Inger Margrethe Kofod-Svendsen oplevede en periode i sit liv, hvor det nærmest virkede bespotteligt at sige, at Gud har al magt. Troen anfægtes, når vi kommer ud i en personlig krise. Men det rigtige fokus og gudsbillede kan bringe os igennem en livskrise. Læs artiklen\nmaj 2011 Af: Rikke Thomassen Erling Jensen og Karen Marie Andersen har begge en fast rutine, de følger, når de bruger andagtprogrammet Tid med GUD. Læs artiklen\nmaj 2011 Af: Rikke Thomassen Kristelig Handicapforening vil arbejde for at forsvare det frie valg, når handicappede skal vælge deres bolig. Læs artiklen\nfebruar 2011 Af: Karen Krogh Tiden løber, og inden vi ser os om, er det påske. Her inviterer Kernehuset læserne med på en Påskevandring. Vi følger Jesus fra nadver til opstandelse, og det er en rejse med både stille alvor og højlydt jubel. Læs artiklen\nfebruar 2011 Af: Simon Nathanael - Vi har brugt mange år på at opbygge viden om udviklingshæmmede og multihandicappede. Den mister vi nu i takt med lukningen af specialinstitutioner, mener dr. pæd. Birgit Kirkebæk. Læs artiklen


Dittes blog - Mine lyserøde sneakers\nMine lyserøde sneakers\nJeg har fået et par nye sneakers til samlingen, og denne gang faldt valget på disse fra Adidas. Jeg er lidt forelsket i pastelfarver, og har faktisk altid været det. Så nu de er så meget fremme igen, så måtte jeg tilføje nogle pastel farvede, lyserøde sneakers til samlingen. Jeg har allerede brugt dem nogle gange, så tror jeg bliver en favorit gennem foråret + sommeren!\nJeg tror jeg får brugt dem meget med bare ben, og også til chinos her til sommer. Det er dejligt at have nogle sneakers som ikke er sorte, især til sommer hvor de fleste skifter over i nogle lysere farver. Faktisk går jeg ikke meget i sort om sommeren, og næsten kun i sort om vinteren. Sjovt, men sådan har mange det nok 🙂 De er en smule små i størrelserne, så jeg har taget dem en kvart størrelse større end jeg normalt bruger.\nDe er bare vildt fine – er vild med farven og de er jo perfekte her til forår/sommer 🙂\n22. april 2014 at 16:32\nJa lige præcis, det er fedt med lidt farver i outfittet 🙂\n23. april 2014 at 9:16\nDe er virkelig cool )\n22. april 2014 at 19:16


Samskabelse og metoder til borgerinddragelse - Ingerfair\nDer er mange holdninger til, hvad samskabelse er. I Ingerfair mener vi, at det er en metode til at inddrage en række aktører ligeværdigt i at definere både problemstilling og løsningsforslag. Men samskabelsesprocesser kræver også et særligt ’mindset’ blandt de involverede parter samt organisatorisk parathed.\nSamskabelse kan afprøves i små inddragelsesforsøg, hvor borgere, frivillige, virksomheder og kommune får fornemmelsen af potentialet og løser mindre udfordringer. Det kan også tilrettelægges som en større proces, hvor social isolation, ensomhed, sundhed, børns vilkår eller noget helt andet sættes på dagsordenen.\nDet er samtidig vigtigt at understrege, at ikke alt samarbejde med civilsamfundet er samskabelse. I Ingerfair understøtter vi både decideret samskabelsesprojekter og samarbejdsprojekter med inddragelse af borgere og civilsamfund.\nSådan understøtter vi samskabelse og borgerinddragelse\nI Ingerfair arbejder vi med at styrke den organisatoriske parathed, ’mindsettet’ og kompetencerne til procesfacilitering. Det gør vi gennem kurser for medarbejdere og seminardage for direktører, centerchefer og afdelingsledere. Vi planlægger også samskabelsesprocesser og faciliterer dem i kraft af vores rolle som den neutrale part. Yderligere foretager vi også undersøgelser og evalueringer af samskabelsesprojekter for at styrke projektets resultater og udvikling samt sikre forankringen af projektet.\nVi har i Københavns Kommune mange gange brugt Ingerfair, særligt omkring kompetenceudvikling af vores egne medarbejdere til at styrke vores enheders samarbejde med frivillige. Det har både været på et overordnet niveau omkring organisationens strategi og mere praksisnære forløb om det daglige samarbejde med frivillige borgere.\n– Anders Sejerøe, specialkonsulent DIT:KBH\nI samarbejde med konsulentvirksomheden Incento har vi udviklet Samskabelseslaboratoriet, som vi bruger som ramme for samskabelsesprocesser i den offentlige organisation. Derudover har vi skabt en uddannelsen “Design af samskabelsesprocesser” som er åben for alle. Her arbejder vi med metoderne bag samskabelse og sætter dem i kontekst af den organisation, som du kommer fra. Med denne praksisnære uddannelse, bliver du klædt på til at bygge samarbejdsrelationer med civilsamfundet og gøre din organisation klar til nye måder at arbejde på.\nArtikler om samskabelse og borgerinddragelse\n5-trins guide til samskabelsesprocesser del 1\n5-trins guide til samskabelsesprocesser del 2\nKurser i samskabelse og borgerinddragelse\nBog om samskabelse og borgerinddragelse\nHer kan du se hvordan vi har grebet opgaven an, når vi har arbejdet med borgerinddragelse sammen med andre af vores kunder (her er det tydeligt at se, hvordan Randers Kommune er en frontløber i forhold til samskabelse)\nUdbyhøj vol. 1\nUdbyhøj vol. 2\nUdvikling af ny friluftsstrategi\nIngerfair har bistået Randers Kommune i udvikling af deres friluftsstrategi. I denne proces har vi været med fra start til slut: Vi har sparret med Randers Kommune om udviklingsprocessen, bistået med, hvorledes der skulle kommunikeres til borgerne og andre interessenter, og vi har faciliteret borgermøder, været med til at formulere den endelige strategi og endelig været ansvarlige for den skriftlige opsamling.\nIngerfair har faciliteret en samskabelsesproces for Randers Kommune og borgerne i Udbyhøj. Udbyhøj er et lille bysamfund ud til Randers Fjord, som er truet af vandstandsstigninger og stormflod. Læringsaspektet i processen var, at embedsmænd og afdelingsledere lærte at møde borgerne i øjenhøjde og reelt skabe nye løsninger sammen.\nProcessen blev til en borgerorganisering i et stormflodsudvalg samt en række konkrete forpligtelser mellem Randers Kommune, borgerforeningen, de lokale landmænd samt Beredskabsstyrelsen og Kystdirektoratet.\nNår samskabelse forener interesserer og nye løsninger opstår\nDette projekt i Randers Kommune startede fordi de i Naturpark Randers Fjord havde et tomt areal ved havnen, som skulle bruges til “et eller andet” som både ville komme borgerne og kommunen til gavns. Men hvad dette “et eller andet” skulle være, det var ikke helt klart.\nIngerfair faciliterede derfor en simpel samskabelsesproces, hvor de forskellige parter – borgere, kommunale medarbejdere, lokale foreninger og mange flere – mødtes på havnen for at snakke om, hvad dette areal skulle benyttes til. Til de sidste to møder deltog den arkitekt, der skulle udføre projektet, som derved havde mulighed for at få en fornemmelsen af alle parternes ønsker og behov.\nPå baggrund af de mange snakke, er løsningen blevet, at der skal opføres kanonbåde i havnen – et projekt som favner områdets historie og respekterer både miljø og lokalbefolkning. Samtidig vil der være plads til at der også kan laves flere projekter på havnen i fremtidig. Et perfekt eksempel på, hvor stor betydning det har at lytte til alles stemmer og i fællesskab finde løsningen.\nForedrag, kurser, sparringsforløb, undersøgelser eller noget helt femte? Tag endelig fat i os, hvis du vil høre mere om, hvordan vi kan understøtte dit arbejde med samskabende metoder til borgerinddragelse.


Pædagogisk afdelingsleder til Nordstrandskolen, Nordstrandskolen - lærerjob.dk\nVi søger en udviklingsorienteret pædagogisk afdelingsleder (med direkte ansvar for indskolingen). Du skal være nytænkende og have modet til at udfordre vante tilgange til opgaveløsningen i balance med at udvise respekt for skolens traditioner og værdier. Du skal være passioneret i forhold til at skabe gode rammer for læring, dannelse, trivsel og fællesskab – og det forventes, at du sætter barren højt.\nen leder, der først og fremmest tager vare på at udvikle mennesker\nen leder, der er relationelt ansvarlig i sin personaleledelse af medarbejderne\nen leder, som giver plads til medarbejdernes styrker, og formår at inddrage dem i afdelingens og skolens udviklingsprocesser\nen leder som gerne vil arbejde med de yngste elever i skolen.\nDine primære opgaver vil i høj grad være:\ndaglig ledelse af personalegruppen, som består af både lærere og pædagoger i et tæt samarbejde med SFO-lederen\nen tilgang i det daglige, hvor dit fokus vil være på elevernes læring og faglige udvikling\nadministrativt arbejde, årsplanlægning, skemalægning i tæt samarbejde med den øvrige ledelse\nsamarbejde med skolens ledelse med henblik på at skabe sammenhæng i elevernes hverdag, så skole og SFO opleves som en enhed.\nat du er dialogisk i din ledelsesstil, tydelig i din kommunikation og udmønter anerkendende ledelse i praksis\ner opdateret på viden om børns læring, pædagogik og indholdet i folkeskolereformen\nhar en relevant pædagogisk uddannelse\nhar en lederuddannelse eller anden relevant efteruddannelse\nhar solidt kendskab til – indskoling\nkan planlægge lærernes arbejdstid\nhar stærke relationskompetencer, humor og smil på læben\nhar lyst til at indgå i et forpligtende ledelsesteam, hvor vi støtter op om hinanden og tager fælles beslutninger.\nPå Nordstrandskolen har vi 730 fantastiske elever fra 0.-10. klasse fordelt på 3 spor og 80 dygtige og engagerede kollegaer i indskolingen, på mellemtrinnet og i udskolingen.\nNordstrandskolen er beliggende i et ressourcestærkt villakvarter tæt på Dragørs gamle bydel, havn, strand og grønne områder. Nordstrandskolen er velfungerende og udviklingsorienteret og med gode fysiske rammer.\nVores ledelsesteam består af: SFO-leder, indskolingsleder, udskolingsleder, administrativ leder samt skoleleder.\nHar du spørgsmål til stillingen, kan du kontakte skoleleder Claus Andersen på Nordstrandskolen på tlf. 3010 1084.\nVi afholder samtaler i uge 16.\nStillingen ønskes tiltrådt 1. juni 2021.


herre shorts udsalg. Alt til den moderigtige mand\nSkal du bruge herre shorts udsalg? Så kig med her, hvor du finder lige det, du skal bruge. Det helt rigtige til dig og dine ønsker i den nyeste mode.\nKan jeg finde herre shorts udsalg online?\nDet kan være svært at finde rundt på nettet, der er så mange forskellige shops og sider. Vi vil meget gerne prøve at hjælpe og har samlet de bedste online muligheder, så du bare skal klikke rundt og vælge mellem de flotteste. Find de herre shorts udsalg, der passer til dit ønske.\nBukser er ikke bare bukser. Der er båder til herre, damer, piger og drenge. Og så findes de jo i både lange, korte, løse, stramme, baggy, mønstrede, formelle og festlige udgaver. Og mange flere. Kort sagt, vil du finde herre shorts udsalg skal du klikke dig videre via vores anbefalinger, så dukker det helt rigtige op.