Jezírko bez fólie - PermaWeb\nJezírko bez fólie\nUloženo uživatelem PermaWeb 31.Prosinec.2010 v 22:15 do kategorie Skupiny - Dělám Jezírka, Čistírny\nRádi bychom teď na jaře vytvořili jezírko bez fólie. Na zahradě máme\nvlhké místo, kam se stahuje povrchová voda a dříve tam býval rybníček\n(jeho přítok je už ale dávno svedendo trubek mimo náš pozemek), podloží\nje jílové. Představa je taková, že vyhoubíme jámu, svedeme tam vodu z\nokapů a počkáme až se naplní dešťovou vodou, během plnění průběžně\nosázíme rostlinami a budeme pozorovat co se bude dít dál :-). Nemáte se\nstavbou jezírka bez fólie někdo zkušenost?\nProhlédnuto: 18407 x\nPermalink Odpověď přidal(a) PermaWeb na 31.Prosinec.2010 v 22:21\nOdpověď přidal(a) Jitka na 17.Březen.2010 v 11:13\nJo, jo, díky, tyhle info mám z knihy i přímo od Jardy i od Seppa Holzera :-), spíš jsem myslela, jestli už to někdo třeba nevyzkoušel.\nOdpověď přidal(a) Ema na 15.Duben.2010 v 8:41\nMáme stejný plán. Pokud se nám jej podaří brzy zrealizovat, napíši výsledek. Je to totiž i trochu věc cti, sic jsme po koupi pozemku s hrdostí zasypali zdejší venkovní bazén..:)\nOdpověď přidal(a) Lenka Žaláková na 20.Květen.2010 v 14:56\nAhoj, zítra jedu na akci kde se už dříve dělalo koupací jezírko, ale pokud vím tak s folii. Teď se tam bude realizovat kořenová čistička tak se jedu vzdělávat))\nTaky máme na pozemku dost povrchové vody a chtěla bych ji využít na jezírka klidně i s potůčkem. Zatím sbírám informace. Jestli se dozvím něco zajímavého napíšu to tady.\nOdpověď přidal(a) Jitka na 27.Květen.2010 v 16:25\nAhoj Lenko, tak jaká byla akce? Jsem moc zvedava :-).\nOdpověď přidal(a) QNX na 24.Listopad.2010 v 22:25\nJitka: Jak to dopadlo se stavbou jílového jezírka? Už je hotové?\nOdpověď přidal(a) Jitka na 25.Listopad.2010 v 9:42\nNedopadlo zatím nijak. Projekt jsme odlozili kvuli stavbe domu. Tak snad zase na jare :-). Ale chci to zkusit, tu folii tam muzeme dodat vzdycky, kdyby to nefungovalo.\nOdpověď přidal(a) QNX na 25.Listopad.2010 v 10:46\nJestli tam máte vhodné podmínky a dobře jezírko uděláte, tak folii potřebovat nebudete. Jílová jezírka fungují. Jsme na kopci a naše nejstarší jílové jezírko už je 12let staré, letos jsme udělali další 2 a asi tak dalších 6 jich ještě plánujeme udělat. Nemáme žádný přítok, všechno jsou to nebesáky. Určitě to za pokus stojí :-) Jenom ta metoda dle Seppa Holzera je pro naše podmínky nepoužitelná.\nOdpověď přidal(a) Jitka na 25.Listopad.2010 v 11:09\nTo mam radost, ze se konecne ozval nekdo, kdo s tim ma zkusenost a jeste navic uz celkem dlouhodobou, dekuji. Muzete napsat jak jezirka stavite vy? Prip. bylo by mozne Vas navstivit a jezirka prip. stavbu novych videt?\nOdpověď přidal(a) QNX na 25.Listopad.2010 v 18:15\ntady je pár fotek z budování rybníčků:\nSnad z toho bude jasné jak postupujeme. Návštěva možná je, ale už je tady nasněžíno, tak z rybníčků kouká jenom hladina a i ta už pomalu zamrzá. Co se týká návštěvy přímo během stavby, tak to je možné také, ale nevím kdy se bude dělat další. Permakulturní design není zase tak výnosné zaměstnání, abych mohl udělat tolik rybníků v krátkém čase. Příští rok u nás asi další dělat nebudeme (i tak bude ještě potřeba dodělat nějaké zemní práce spojené s letošní "dávkou" rybníků), tak snad jedině, že by se ozval nějaký zákazník, který by si ho od nás nechal navrhnout a zrealizovat .........tam by se třeba návštěva při budování dala domluvit také.\nOdpověď přidal(a) Martin Gross na 26.Listopad.2010 v 21:55\nMáš někde seznam povolení, co po Tobě chtěli? Dumám o rybníčku, snad o kus menším, až bude na bagr trocha peněz. zkoušel jsem se kdysi ptát na ŽP na provoz trkače. Chtěli na to snad dvacet povolení a vyjádření od povodí, státních lesů..... Držím palce, aby byl ten další co nejdřív. Vody není nikdy dost.\nOdpověď přidal(a) QNX na 26.Listopad.2010 v 22:18\nMartin Gross: Seznam povolení nemám, ale základ je stavební úřad. Tam je potřeba začít a oni už tě nasměrují. V našem případě např. povodí není nutné řešit, nemáme tu žádný vodní tok. Další rybníčky určitě budou, dal jsem si závazek nachytat nejméně 1000 000 l vody a to v podobě nebesáků na kopci. Ještě mi k tomu množství trochu schází.\nTrkač mám připravený také ......... a bude to asi první instalace vodního trkače bez potoka :-) Mám to spočítané, mělo by to fungovat :-)\nOdpověď přidal(a) Hlad na 27.Listopad.2010 v 22:04\nsamozřejmě bez folie,s folii se vám podaří jezírko lahodné oku ale vytržené s kontextu okolí,vytvoříte tím izolovanou misku pro kterou by snad byl vhodnější i beton,První věc-podloží,to vás s folií nemusí zajimat,ale to vas pak nemusí zajimat nic,druhá věc- funkční zapojení do okolí,pokud to nemá fungovat bude vám stačit folie,jezírko nebo bahňák pro kačeny musí sbírat přebytečnou vodu v období deštů a v období sucha vodu odevzdává do okolí -tohle folii nenaučíte zatímco jíl to už umí, v našich končinách jsou myslím tři druhy jílu....Opravdu si myslíte ,že i ty obrovské rybníky v jižních čechách mají folii?A to se i najdou jedinci schopní folii navyfotit do knihy,prezentovat na webu,každej dělá co mu rozum dovolí...\nPermalink Odpověď přidal(a) PermaWeb na 31.Prosinec.2010 v 22:26\nOdpověď přidal(a) Jitka na 28.Listopad.2010 v 17:59\nNejsem si jista na ktery prispevek je toto odpoved. Poklud na mou uvodni otazku, ta-k v te jsem napsala, ze chceme jeziko bez folie. I zbytek odpovedi povazuji za OT, protoze pouze kritizuje jine (lidi i technologie) ovsem zadnou radu ci zkusenost s jezerem bez folie nenabizi. Neodpustim si tedy pridat pridat OT odpoved - foliove jezirko nemusi byt vytrzene z kontextu a muze, a melo by byt, funkčně i esteticky zapojene do okoli - v obdobi deste sbirat vodu z okoli, napr. ze strech (my mame asi 600m2 strech), v obdobi sucha muze byt nasbirana voda pouzita treba na zavlazovani zeleniny, k tomu samozrejme muze krasne fungovat a diky vhodnemu osazeni se samo cistit. To, ze jihoceska jezera maji folii, napadlo Vas, ja, a troufam si rict ze ani nikdo jiny na tomto webu si to nemyslime. Na druhou stranu jihoceska jezera maji pritok. Lidi a firem kteri v knihach i na webu prezentuji foliova jezera jsou tisice, a neprijde mi na tom nic divneho. Ja se snazim najit jedince, ktery prezentuje jezirko bez folie.\nOdpověď přidal(a) QNX na 28.Listopad.2010 v 18:58\nJitka: foliové jezírko je opravdu dost izolované od okolí a zároveň je pravda, že se částečně může "zapojit" třeba právě tím zaléváním. Zatím jsem nikde nenašel informace o tom, jak velký je rozdí v té "spojenosti s okolím" foliové jezírko X jílové jezírko. Pravděpodobně by se to dalo změřit a spočítat, ale bylo by to dost náročné a pro jiné podmíny (než v kterých se měřilo) by to nešlo použít. Hlavní rozdíl je asi v tom, že do foliového jezírka o obsahu 100m3 vody se vejde přesně 100m3 vody........... a nevíme, kolik vody se vlastně vejde do jílového jezírka o obsahu 100m3 ......... určitě mnohem víc než 100m3 :-) Pozitivní vliv "lepšího" vodního režimu na okolní porost v okolí jílového jezírka je znatelný (ukazuji to exkurzím). Rozdíl tam rozhodně je.\nJe zcela zřejmé, proč komerční stavitelé jezírek dávají přednost folii ........ ušetří si tím spoustu starostí. Většina zákazníků dost těžko chápe, že hráz si musí nějakou dobu sedat a proto (především v prvním, ale někdy i v druhém roce) může díky průsaku být nižší (kolísající) hladina (u jezírek bez přítoku jako jsou ta naše). Také běžný "komerční" přístup k čistotě vody (filtrace, chemie) je snáze použitelný v jezírku foliovém než v jezírku jílovém (ale náš starý rybníček si dokáže udržet čistou vodu i bez mělkých pobřežních zón, bez chemie a bez filtrů) ....... a podobných důvodů by se dalo najít mnohem víc. Jílové jezírko je vhodné pouze pro určitou (malou) skupinu zákazníků a proto se nedá čekat jeho masové rozšíření. Na druhou stranu ....... nevím, jestli je rozumné budovat jílové jezírko v písčitém terénu. Možné to je, ale energetická náročnost a pracnost by byla dost velká ........tady bych asi o folii uvažoval, ale určitě bych nepoužil PVC (nejlevnější a nejčastěji používaný materiál). Nezatracoval bych ani ten beton a další materiály............ chce to pouze vybrat vhodný materiál, metodu atd. pro konkrétní podmínky.\nOdpověď přidal(a) Jitka na 28.Listopad.2010 v 21:32\nS timto naprosto souhlasim. Muj prispevek vyse byl mozna zbytecne ostrou reakci na Hlada. Foliova (ci betonova) jezera nepreferuji (sama prece chci jilove), ale ani neodsuzuji, volba materialu zavisi na nmoha faktorech od pudnich a klimatickych podminek po prani majitele pozemku.\nByl byste ochoten alespon strucne napsat postup, jakym tvorite sva jezera? Divala jsem se fotky, z nich zatim vidim hloubeni a hutneni budouciho dna bagrem. Podobne dilo jsem jiz pred delsi dobou videla v nejakem australskem permakulturnim filmu, ale na jmeno si nevzpomenu...z vykopaneho materialu vrsili hraz a vse soucasne dukladne bagrem temovali.\nMy mame bagr vlastni, tak si na jare zaradime :-).\nOdpověď přidal(a) QNX na 28.Listopad.2010 v 22:17\nJitka: Nejde o hutnění dna, ale o hutnění hráze. Dno jsem u nás nechával bez zásahu. Rybníčky máme na svahu, takže to není pouhá díra, ale hlavní úkol je vytvoření hráze, která vodu udrží. Utužení hráze je samozřejmě nutné, ale nikdy nebude dokonalé. Proto si to celé musí sednout a proto je důležité navrhnout vhodný profil hráze. Na velkých stavbách se to určitě počítá, ale trochu vycvičený cit by na to měl stačit také. Když se udělá profil špatný, tak hráz bude protékat. Naopak, při předimenzovaném profilu je možné, že hráz nebude prosakovat ani prvním rokem. Ona se uvnitř hráze vytváří taková "vodní křivka" (asi to má nějaký jiný - odborný název) a záleží, jestli pod hrází vyleze nad terén, nebo zůstane pod terénem. Pak samozřejmě záleží na předpokládaném použití a podle toho se musí zvolit profil dna, na dostupném druhu vody a podle toho zase navrhnout podmínky pro její čištění. ............... ale žádnou obecně platnou radu si netroufám dát. Tohle chce asi idividuální přístup se zohledněním místních podmínek a požadavků.\nVlastní bagr je super, ale už chápu, proč Sepp Holzer tvrdí, že by vlastní bagr nechtěl. Na každou práci se hodí jiný typ ........... tak snad máte ten správný:-)\nOdpověď přidal(a) Martin Gross na 28.Listopad.2010 v 23:17\nJitka: Jde o film Geoffa Lawtona "Harvesting Water the Permaculture Way". Je na Youtube\nOdpověď přidal(a) Jitka na 29.Listopad.2010 v 9:30\nJo, to je ono, diky.\nOdpověď přidal(a) Jitka na 29.Listopad.2010 v 9:40\nTakze dno jste nechali bez zasahu? Tak to je zajimave. My to mame na rovince (dno udolicka, kam se pri desti stahuje povrchova voda), takze hraz nebude. Musime nejak upravit dno, aby voda neutikala. Proc podle Vas nelze pouzit Seppovu metodu?\nOdpověď přidal(a) Hlad na 29.Listopad.2010 v 12:14\njezirko musí dychat,je divné,že lidé zajmající se o udržitelnost dokážou o folii uvažovat,nejlepší izolace je bahno z rybníka,potom je dobrý několik jílových vrstev ,které se do sebe navzájem zatahují,s těma bagrama nějak extra nesouhlasím,ale nedokážu přesně říct proč-krajině je potřeba napomoct citlivě,zachycovat vodu přirozeně tam kde se sama zadržuje ,to že si někdo koupí kus suché stráně a pak tam za každou cenu bagruje doliky na vodu mi přijde dost ujetý a naivně infantilní-něco jako když si hrajou děti na písku,je potřeba citlivě posilnit tendece přírody ,pokud se někde dělá mokřada,sbíhá voda se strání apod .tam je potřeba tu vodu sbírat zadržovat,jihočeský rybníky opravdu mají přítok,proto to nejsou jezera, na funkčním místě je bezudržbově krásné\nOdpověď přidal(a) QNX na 29.Listopad.2010 v 13:10\nJitka: dno tvoří nepropustná vrstva čistého jílu, tam nebylo co vylepšovat (jinde to může být úplně jinak). Sepp Holzer má bohatý přítok vody (odhaduji stabilně více jak 10l/s) a proto se mu vybagrovaná díra začne rychle plnit (a nakonec do ní může i vypustit nějaký jiný rybníček a má to napuštěné hned) Když rybníček vybagruju v našich podmínkách, tak mám "suchou" díru a bagr tam nemůže provádět "Holzerovo čvachtání". Když se rybníček zaplní (to může trvat týdny, ale třeba i měsíce), tak už je bagr dávno pryč .............. ale to asi nemusíte řešit, když máte bagr vlastní.\nHlad: Máš velice omezený pohled na problematiku. Neexistují jednoznačné návody a jediná pravda. Někde a někde je lepší jílové jezírko, jinde a jindy je zase lepší foliové, plechové, betonové, plastové ........... To je pouze otázka místních podmínek, dostupných materiálů, požadavků na funkci. Je to pouze otázka vhodného designu a ne nějaké rigidní ideologie! Tvůj návrh na budování rybníků bez bagru z bahna a jílu je velice úsměvný .......... už jsi takto nějaký rybník vybudoval? Bez bagru je stavba většího rybníku téměř nereálná. Ano, je to teoreticky možné a první rybník, který jsme s tátou budovali (to už je víc jak 25let) se opravdu začal kopat ručně. Táta kopal hlínu, nakládal ji do kárky a já jsem ovládal naviják, který ty káry s hlínou tahal z rybníka......... takhle se kopalo po víkendech několik let, vznikla pěkná díra ............a nakonec se pozval bagr, který ji udělal ještě 3x větší během jediného dne. Bez dřiny!! Pokud máš několik let času a desítky (stovky) otroků, tak bagr nepotřebuješ, to je fakt........... ale jenom za jídlo pro otroky a za ruční nářadí zaplatíš mnohonásobek ceny co zaplatíš za bagr. Energetická náročnost bagrování není tak hrozně velká. Na vybagrování toho většího rybníčku co je na fotkách (tak 250m2 a cca 200-300m3 objem), bylo potřeba cca 90l nafty. To jsou cca 2 nádrže u osobního auta. Někdo to projede každý týden dojížděním do práce. Já si to vyberu jednou za několik let při stavbě rybníčku. Každý dáváme přednost něčemu jinému.\nJeště veselejší, je představa, že vodu je potřeba zachycovat tam kde se přirozeně zdržuje (to by asi bylo nejlepší nechat ji odtéct do oceánu, že?). To je představa hodná supermakertového permakulturníka :-( Já se na našem pozemku snažím vytvořit podmínky, které mi umožní produkovat potraviny (a další produkty) a k tomu tu vodu potřebuju na kopci. Až změním plány a potraviny budu chtít kupovat v supermarketu a za vodou budu jezdit k moři ........... tak poslechnu tvé rady.\nOdpověď přidal(a) Jitka na 29.Listopad.2010 v 13:32\nHladuv prispevek me taky pobavil, reakce na nej jeste vic. Supermarketovy permakulturnik je moc pekny pojem. Na druhou stranu, predstava jak se divam z terasy na dav urostlych otroku koúajicich mi jezero je super. Mozna ten bagr strelim a sezenu nejake otroky.\nOdpověď přidal(a) Hlad na 30.Listopad.2010 v 6:13\njsem omezenej udržitelnosti!!! tomu podřizuji zapojení do okolních ekosystémů,design je to co přírodu vůbec nezajmá tudíž je i u mě na posledním místě,tu naftu( a vázanou energii) si omlouvejte jak chcete!!!,většina rybníků nebyla vybagrována ani nebylo potřeba staletí otrocké práce,protože jsou na správným místě,což ty vaše louže na kopci těžko,To že vyjedete s bagrama a všude zákazníkům naděláte design pro trocha mrkve- to je trocha ujetý,bagrujte tam kde ta voda je od přírody a její přebytek,kterej si dovolíme přerozdělit,jenom se vysmívejte,váš přístup a hromada čísel je vyrozumovaný a totalně necitlivý a v důsledku spíš k ničemu,nebo jen pro paradu či utkvělou předtavu,honíte si tady ego že máte bagr.....,tak nástup a bagrovat,za vesnicí je černá skládka vašich otců tam bude ten váš bagr užitečnej .....\nOdpověď přidal(a) tomáš hanák na 30.Listopad.2010 v 8:17\nYo hold permakultra je mooc širokey pojem ... :)) na jedný straně potřeba vody pro zeleninu? na druhý spotřeba nafty,nebezpečných materiálů ?\nv tomhle případě ,ale souhlasím s HLADEM , za každou cenu mít někde něco , protože "to hezky zapadá do plánku" ,jednoduše řečeno ...\njinak taky přemýšlíme co a jak s vodou . Zatím to řešíme starýma vanama a vodou ze studni,střechy a i ty vany se dají hezky zakomponovat do terénu ;) Místo kde se drží voda tu je taky,"bývalý" rybníček ale zatím jsme sním nic moc neudělali , folii beru jako poslední a trochu dezertační řešení . Takový jíl aby zpevnil nakolik dno aby bylo schopno udržovat vodu tu není ... takže zatím máme mokřad :)\nPermalink Odpověď přidal(a) PermaWeb na 31.Prosinec.2010 v 22:33\nJitka na 30.Listopad.2010 v 10:43\nJa ale nechci budovat jezero proto, ze se mi to hodi do planku. To jste to moc pekne prekroutili....V teto diskuzi prece jiz nekolikrat padlo, ze takove jezero musi byt funkcne zapojene do okolniho ekosystemu. Podle meho nazoru je voda dulezita a bez vody neni zivot. Ano, chytat vodu do nadrzi je dobre, lepsi nez ji nechat odtect, ale ty vany jste asi taky museli privezt a spotrebovat u toho naftu, predpokladam, ze jste je neprinesli na zadech... Ja planuji nadrz vetsi - jezirko, ktere krome zasoby vody prinese do zahrady mnoho zivotniho prostoru pro dalsi druhy rostlin a zivocichu. Diky zasahum cloveka do krajiny (ziju v tesne blizkosti mesta) vodni plochy v okoli temer vymizely, to je take dalsi duvod, proc jezirka budovat...\nNo a jestli jste tuto diskuzi cetl, vite, ze mame asi trosku podobne misto jako vy, kde se stahuje okolni povrchova voda a rybnicek tam drive byval, takze to rozhodne nepovazuji za necitlivy a prvoplanovy zasah do pozemku.\nRybnicky na kopci nejen zadrzuji vodu, ale diky tomu se vodou nasyti i okolni puda a umozni rust rozmanite vegetaci, doporucuji to videt, nez to zavrhnete, vodu proste potrebujete k pestovani cehokoli, nejen mrkve.\nMi otcove rozhodne na zadnou cernou skladku neprispivali, na statku nebylo nikdy nazbyt a vse se maximalne vyuzilo a zuzitkovalo, všechny zbytky z kuchyne sly zviratum, hnuj od zvirat na zahradu.... diky tomu mame dnes v casti pozemku kde bylo policko 40cm ornice. Jestli toto za svuj zivot dokazete vy, klobouk dolu.\nOdpověď přidal(a) QNX na 30.Listopad.2010 v 14:46\nHlad: Předpokládal jsem, že na PermaWebu budou uživatelé chápat co to je permakulturní design. Byla to chyba. Tvůj příspěvekje jasným důkazem, že permakulturní osvěta je stále potřebná. Když píšu o designu, tak to nemá moc společného s\nnějakým navrhováním okrasných zahrad (a to ani těch s předponou EKO a BIO). Permakulturní design si klade úplně jiné cíle.\nPermakulturní design přírodu samozřejmě "zajímá". Jeho aplikace totiž znamená odklon od lineárního designu současné společnosti (suroviny/neobnovitelné zdroje-výroba-spotřeba-odpad/znečištění) k designu permakulturnímu který se snaží o využívání uzavřených cyklů a mnohonásobné využívání zdrojů). Vodní plochy (přesněji celé systémy) navrhuji v souladu s tímto přístupem. Vodní plocha není pouze okrasným a rekreačním prvkem, využitelným ještě maximálně pro vypěstování pár mrkví (jak\nsi chybně představuješ). Vodní prvky jsou nedílnou součástí ekosystémů a to těch přírodních i těch přetvořených do ekosystémů\nprodukčních - uspokojujících lidské (nejen lidské) potřeby. Naše rybníčky tak slouží i jako zdroj vody pro zavlažování, jako cesta\npro infiltraci vody povrchové do podzemí, jako zdroj vody požární, jako prostředí pro chov ryb a vodní drůbeže, jako nástroj\nrecyklace vyplavených živin, jako prostředek k modifikaci mikroklimat ........... a mohl bych ještě dál pokračovat. Tvoje prohlášení o tom, že dříve ke stavbě rybníku nebylo potřeba bagrů ani otrocké práce je dalším důkazem tvé neznalosti. Bagrů se skutečně nepoužívalo, ale práce tehdejšího rybníkáře by se za práci otrockou považovat dala. Rybníkář sice dostával plat (a to relativně velký, asi 3násobek platu sekáče o žních), ale ta práce byla tak těžká, že životnost rybníkáře kopáče (nezaměňovat za rybníkáře mistra) byla velice krátká. Každý stavitel rybníků dával samozřejmě přednost těm nejvhodnějším polohám (čistě z ekonomických důvodú), ale tehdejší populace byla menší. Dnes jsme nuceni využívat i méně výhodné polohy, ale to neznamená, že je to chyba.\nAno, při stavbě rybníků využívám fosilních paliv (asi to bude tím, že je opravdu dělám. Až se budu živit teoretickým plácáním na netu, tak si ten luxus odmítání fosilních paliv třeba dopřeju také). Vycházím totiž z reálných podmínek......... veškerá fosilní paliva (u kterých to bude ekonomicky a energeticky efektivní) budou vytěžena, tomu já nezabráním. Jediné co můžeme udělat je zvolit si způsob jejich využití. To využití může být rozumné ........ jako například využití nafty pro vybudování vodního systému, který nám po dlouhou dobu zajistí jak produkční, tak mimoprodukční funkce), nebo např. pro výrobu tepelné izolace (která zajistí úspory mnohem větší než je energie do nich vložené) a zbudování systémů pro využívání obnovitelných energií. Nebo můžeme fosilní paliva využít nesmyslně ........... (doplň si svou oblíbenou spotřebu). Je velice zvláští, že takový příspěvek píšeš na PermaWeb ...... asi nám chceš sdělit, že Bill Molison, David Holmgren, Geof Lawton, Sepp Holzer a další permakulturníci (co navrhují vodní systémy a použijí k tomu stroje) jsou úplní blbci co permakulturu nechápou ................... je mi ctí se do takové řady blbců a omezenců postavit.\nTomáš Hanák: Ono je asi velice praktické nachytat do starých van (a jistě žádná z nich nebyla vytvořena za použití fosilních\npaliv a těžby surovin pomocí strojů) stovky m3 vody (nemám zahrádku 100m2, ale 13ha pozemků tam je vana opravdu moc malá). Použití vody ze studní ........ano, to také znám. Tento způsob využití má za následek pokles hladiny podzemních vod a u\nnašich sousedů (ležících níže než jsou naše pozemky) i tak velké využívání podzemních vod, že jim v létě často voda dojde.\nNejlepší by jistě byl vodovod (že Hlade? nebo dokonce balená voda?). Jak správně píše Jitka "BEZ VODY NENÍ Život!!!" Proto je navržení/vybudování vhodného vodního systému (dobrý PK design) jedním z nejdůležitějších prvků. Ano, využiju fosilní zdroje, ale díky využití jejich malého množství vybuduju ekosystém, který mi pomůže k dosažení soběstačnosti a tím k úspoře mnohem většího množství fosilních paliv.\nOpravdu pokládáte Supermarketovou Permakulturu za lepší řešení? To znamená model: Budu se tvářit jako drsnohustej\npermakulturník a ekolog a budu si honit ego tím, že bagr nepoužívám .......... a pak si do toho supermarketu dojdu (ne, vlastně dojedu, že?) koupit mrkev (samozřejmě v BIO kvalitě) vypěstovanou na druhém konci světa, koupit rybu ulovenou megarybářským monstrem někde v oceánu a kuře z Číny ( a večer to na netu nandám těm méně drsnohustým)? ............ já si raději sním mrkev z vlastní zahrádky, rybu z vlastního rybníku a místo čínského kuřete si dám kačenu z našeho rybníku. Kačenu, která se sama napase na breberkách a okřehku co žijí v tom rybníčku. .......... jo, a že nejsem takovej drsňák jako Hlad? ....To se nedá nic dělat, já už jinej nebudu.\nJitka: Nenech se odradit :-)\nOdpověď přidal(a) Martin Gross na 30.Listopad.2010 v 15:41\nAlespoň v jednom se shodujeme: Voda je fajn. Dodám za sebe, že pokládám za prioritu alespoň mého pozemku, udržet vodu nakopci. To, že se voda posílá, či nechá odtékat po lučinách a políchdo údolí je chyba, kterou už několik měst a vsí v naší zemi pocítilo. Na našem pozemku je pod lučním porostem uježděný jíl, který dávno pozbyl většinu své retenční kapacity. Pokud má někdo v naší republice prapůvodní, nezměněné přírodní půdní podmínky moc mu závidím. U nás se změnily po odlesnění, založením polí, a poté opět, když v polovině 20. století zmizely meze. A znovu, když se z polí stala pastvina a z ní následně louka, kosená traktory. Jistý pan Mollisson v Austrálii na své zahradě vybudoval několik swejlů a jiných terénních úprav za účelem změnit vodní bilanci na pozemku. Já mu fandím a zkusím to po něm. A pokud mi to dá dost vody pro rybník, klidně si ho taky postavím.\nU Hradce Králové z Labe odtéká Opatovický kanál, který napájel desítky rybníků v ohbí Labe mezi Hradcem, Pardubicemi a ,.... no tam, na pravém břehu.\nPro vodu ze studní mám využití dvě: Na pití a pro PRVNÍ fáze permatizace v aridních oblastech. Než se nasbírá voda dešťová. Dokud prší, je potřeba dešťovou vodu zdržet na souši tak dlouho, jak jen to jde. Konzervace současné hydrologické situace na odlesněných územích nevidím, jako inteligentní variantu. Každý vzdělanější člověk ví, že vody z podzemí ubývá. Jak jinak ji tam vrátit?\nOdpověď přidal(a) QNX na 30.Listopad.2010 v 17:30\nMartin Gross: Souhlasím. Voda je naprostý základ a prvky jako swejly, rybníčky a podobně jsou neoddělitelnou součástí permakulturního designu. Už delší dobu se chystám přeložit pár stránek o hospodaření s vodou............ The man who farms water. Je to příběh pana Zephaniah Phiri Maseko ze Zimbabwe .............. velice silný příběh, ze kterého snad i ten největší zabedněnec pochopí jak důležitá je voda............ Pan Phiri sice nepoužívá bagry (V Zimbabwe nejsou tak dostupné jako zde), ale s vodou hospodaří na kopci. Také se mu leckdo smál, že je to blázen a dělá nesmyslnou práci .............. ale jakmile se mu podařilo proměnit pozemek v takovou malou oázu zajišťující dostatek vody a jídla tak je to přešlo. Teď se od něho začínají učit jak "sklízet vodu" a jezdí se na tu jeho "nesmyslnou práci" dívat z celého světa ............. asi jim připadá lepší žít v oáze hojnosti, než chcípat hlady a žízní. No jasné ........... s tím přece uživatel HLAD nemůže souhlasit. HLAD jistě vždycky dává přednost řešení, které přináší hlad.\nNemám teď na překládání čas, ale kdyby se toho někdo chtěl ujmout, tak podklady dodám.\nOdpověď přidal(a) QNX na 30.Listopad.2010 v 17:52\nZephaniah Phiri Maseko ........ Permakulturník, který se o permakultuře dozvěděl až dodatečně.\nMistr ve spolupráci s vodou.\nOdpověď přidal(a) Hlad na 30.Listopad.2010 v 18:27\nlíbí se mi jak mi vidíte do hlavy a překypujete jízlivostí,obyčejnej les zadrží víc vody než rybník,udržitelná je autoregulace- zbytek je utkvělá představa,okrasný zahrady a erotický křivky rybníčků si strč za klobouk- to by mě nenapadlo co vás napadne ....\n,jo a zrovna ta mrkev se nezalívá ,jinak se nenatáhne,...\nAž pochopíte ,že ty skládky jsou náš všech stejně jako ta vaše ornice,nebude potřeba bagrů na kopci ani něco dokazovat,ale tady každej potřebuje svuj rybník ,nebo-li hřiště nahraní,lidi zpátky pod stromy\nOdpověď přidal(a) Jitka na 30.Listopad.2010 v 18:46\nAle bez vody ten les asi tezko vyroste, ze?\nA tady pozor, moje ornice rozhodne nepatri vam. Tim si muzete byt jist. A az prijde ropny zlom a potraviny budou drahe, nebo vubec nedostupne, sve peclive zalevane mrkve si ohlidam.\nOdpověď přidal(a) QNX na 30.Listopad.2010 v 18:47\nHlad: Co dělá tak agresivní odpůrce vody na PermaWebu? Možná jsi tu omylem? Naštěstí jsou i lidé co si vody váží a jsou ochotni přispět k tomu, aby se do krajiny vrátila.\nPlácáš blbosti a podsouváš mi to co jsem tu vůbec nenapsal. Nenavrhuji okrasné zahrady. Jaké funkce plní voda v mém pojetí PK designu jsem zde na několika příkladech uvedl.\nOdpověď přidal(a) QNX na 30.Listopad.2010 v 19:04\nJitka: Hlad se hladu nebojí, on si v tom lese nachytá plnou nůši ryb a kačen :-)\nOdpověď přidal(a) Eltariel na 30.Listopad.2010 v 20:43\nHlad:Já příliš nezalévám, protože vodou šetřím, ale pokud mám delší dobu bez deště a nezaleju-li mrkev, pak mám sice mrkev dlouhou , ale ruplou po celé délce. A dlouhou jí mám pávě díky vlhké půdě, zavlažované přinejmenším deštěm. A kyprou půdu mohu mít díky vodě, neuvažuji-li zrovna o písčité půdě. Já mám jílovitou a pokud není voda, tak jílovitá půda se velmi rychle mění v beton a tam se mrkvi moc nelíbí i když si dokáže natáhnout své kořínky. Voda je základ! Díky tomu, že někdo udělá si rybník a ještě k tomu nebesák na kopci, přispívá k lepšímu zásobení vodou lidí, kteří žijí pod ním v údolí. To je docela dobrý vedlejší efekt při hraní si s vodičkou ve vlastním rybníčku. To mě příliš egoistické nepřipadá. A v okolí toho udolí je dost stromů a lesů, ale pitné vody málo. To je jen jeden z mnoha důvodů proč ano pro rybníky na kopci.\nOdpověď přidal(a) Hlad na 1.Prosinec.2010 v 4:42\ntož eště rýži do toho namontujte a je to super......\nbez vody les nevyroste ,ale zcela jistě to zvládne bez vás a vašich nebeských louží\npokud přijde nějakej zlom tak vám na té ornici někdo ustřelí prdel, nebuďte naivní,spíš si vyberte v lese dub ,kterej plodí každej rok dostatek žaludů....\nmimochodem,za těch pár let, co žiju s přehradou za zády, můžu říct ,že přinesla do krajiny sucho a vítr....\nvýborně i mrkev je z vody ale pravidelné zalévání je na škodu\nPlácáš blbosti a podsouváš mi to co jsem tu vůbec nenapsal,navíc pokud se mi zdá něco nevhodné okamžitě jsem deklasován na permakulturní hovado\nvaše představy jsou opravdu utkvělé....\nOdpověď přidal(a) QNX na 1.Prosinec.2010 v 11:05\nHlad: "deklasován na permakulturní hovado" to je moc silné označení ............ ale když se někdo chová jako tajtrdlík, tak se nemůže divit, že se k němu ostatní podle toho budou i chovat.\nStále se to téma snažíš překrucovat ........pravidelné zalévání mrkve, pěstování rýže .........to jsou věci úplně mimo. To že máš nějaké špatné zkušenosti s přehradou ještě neznemaná, že špatné jsou i všechny ostatní vodní plochy. Vůbec neznáš naše podmínky, ale jsi takovej machr, že si troufneš prohlásit, že je nesmysl na našem pozemku zadržovat vodu ............. ale já mám po 13 letech pozorování ověřené, že to smysl má. Energetická náročnost je relativně malá. Opakuji, že ten velký rybník sežral pouhých 90l nafty ....... to se mnohonásobně vrátí v pozitivních efektech a ve vyprodukovaných potravinách. Vklad 90l nafty, to byla jednorázová záležitost, ale ten rybník bude fungovat i za 100let (výhodou nebesáků na kopci je i to, že se nezanesou tak rychle jako rybníky s přítokem někde v nížině) a každý rok mi "pár litrů nafty" ušetří. Když to dobře půjde, tak mi ta soustava rybníčků zajistí pokrytí celoroční spotřeby ryb a kachen .............a například i vhodný životní prostor pro kachny, které zase dokáží potlačit slimáky a my díky tomu sklidíme i mnohem víc potravin na souši ........... není to pouze o zalévání (ono se u nás zase tolik nezalévá). Těch užitečných vztahů a efektů je celá řada ..........ale to pro tebe nejsou argumenty, ty máš tmu před očima hned jak se řekne voda. Pokus se najít nějaký argument proti vodním plochám a ten můžeme probrat ............dokud budeš reagovat tak emotivně a bez argumentů, tak tě budu muset považovat za toho tajtrdlíka. Třeba by ti pomohl otevřít oči nějaký dobrý permakulturní kurz ...... možná by ses tam naučil dívat na svět trochu jinak :-)\nPermalink Odpověď přidal(a) PermaWeb na 31.Prosinec.2010 v 22:44\nOdpověď přidal(a) Miloš na 1.Prosinec.2010 v 16:08\nS jezírkem bez fólie zkušenost zatím nemám, ale pozoroval jsem jev, při kterém jsem pochopil, proč Sepp Holzer vytváří dno rybníku z vrstvy zvodnělého jílu - bahna. V létě jsem kopal základy pro dům. Dva dny s pomocí bagru a pak čtyři týdny ručně. Ve žlutém a šedém jílu. Sem tam se objevila žížala, před pražícím sluncem jsem je házel do vlhka a stínu. Den před betonováním přišla bouřka s průtrží mračen, výkopy byly beznadějně zaplaveny. Co s tím? Ale druhý den ráno se jdu podívat a - voda skoro nikde! Jen v některých kalužích jsem pozoroval jak se tu a tam ze dna objevil malý ocásek, zavrtěl se a zmizel. Dříve jednolité dno bylo jak řešeto. Žížaly mi to vypustily! Aby se tohle nestalo s jezírkem, je třeba vytvořit silnější vrstvu bahna, do kterého když se žížaly dostanou, tak zase vycouvou a dírka se sama vyspraví. Divočáci si ve vrstvě bahna libují, pak žížaly nemají šanci, to Sepp Holzer geniálně odpozoroval.\nA k diskusi Hlad a QNX: Dobře jsem se pobavil, ale je mi z toho malinko smutno. Protože Hlad má svoji pravdu a zkušenosti, žije přírodně, žádná supermarketová permakultura. A QNX má také svojí pravdu a zkušenosti. Což takhle vžít se navzájem do svých různých situací, a navzájem se svými zkušenostmi obohatit.....spojit je....ne se rozdělovat hádkami. Tuším je to jeden z permakulturních principů, tedy podle D. Holmgrena.\nOdpověď přidal(a) QNX na 1.Prosinec.2010 v 20:43\nMiloš: pokud je to v místě s jílovou vrstvou na propustném podloží, tak se to stát může. V našich podmínkách je pod jílem skála a tady žížala nemá šanci. Další efekt co tu funguje je bobtnání jílu po namočení. Když udělám 2m hluboký výkop a v něm díru (jako po žížale) a napustím do toho vodu, tak se ta díra sama uzavře. Chce to udělat zkušební výkop a prozkoumat místní podmínky ..........však to tak dělá i Sepp Holzer. Problém je v tom, že nezkušený člověk z toho výkopu moc nepozná ........ ale stačí vybagrovat jeden Krameterhof a zkušeností je hned dost :-)\nCo se týká Hlad X QNX ............ já se snažím nedělat jednoznačné závěry. Několikrát jsem psal, že každý projekt/místo/design ...... chce idividuální přístup. Dovedu si představit spoustu míst, kde bych se přiklonil k názoru, že dělat jezírko je nesmysl (tedy že Hlad má pravdu) Na druhou stranu na spoustě jiných míst může být jezírko tím nejlepším řešením. Proto jsem se nedal a na ten jednoznačný odpor jsem reagoval odpovídající protireakcí. Prostě zákon Akce-Reakce :-) Je možné, že Hlad žije přírodně a se supermarketovou permakulturou nemá nic společného ........... pak bude nejlepší, kdy svůj názor podloží konkrétní zkušeností, poznatkem ............ to bude mnohem přínosnější a rád si jeho (třeba i opačný) názor/zkušenost přečtu.\nOdpověď přidal(a) JiriS na 15.Prosinec.2010 v 17:38\nAhoj, právě jsem dočetl tuto diskusi a musím podotknout, že z toho opravdu nejsem moc moudrý. Bavíte se o stokubíkových jezerech na arových plochách, ale co takle třeba 8-10m3 na malé zahradě v jílu? Bydlím v cihlářském kraji a moc dobře si vzpomínám, když jsem přistavoval a měl vyhloubené sklepy, tak přišla průtrž a já měl ze sklepů obrbazén. Voda se nevsakovala a já to musel odčerpat. Jezírko mám malé na fólii, kterou mi pes někde drápkem propíchl a voda pomaloučku uniká, dirku jsem nenašel. Příští rok to chci zkusit bez fólie, protože žlutého jílu mám dostatek. Seppova metoda má logiku, ale jde to i v malém, udusat nohama, i když nevím co, protože jílka je dost zhutněná, ale asi kvůli zvíření jemných sedimentů, které po usazení vše ucpou. Mám ryby, které tam chci opět dát a o které bych nerad přišel, nejsou to vzácné exempláře, ale líni a drobné rybky z Labe. Nejde mi o jezírko na koupání, ale o okrasné s rybama a upravující mikroklima na zahradě. Chci tam svést jeden z dešťáků ze střechy. Odpusťte, ale těch praktických rad zde moc nezaznělo. Tak co myslíte, půjde to nebo ne??? To je "hozená rukavice", tak se ukažte. Díky.\nOdpověď přidal(a) QNX na 15.Prosinec.2010 v 23:52\nSakra......... napsal jsem dlouhou odpověď a smazal jsem ji tím stupidním tlačítkem "Odeslat":-(\nTakže jenom stručně.\nKdyž se to udělá dobře, tak to půjde i v 8-10m3 velikosti.\nOdpověď přidal(a) Jitka na 16.Prosinec.2010 v 11:11\nJa tedy zadne male funkcni jezirko nevidela, ale z dostupnych info myslim, ze u takhle maleho jezirka bude problem udrzet vodu v dobre kondici. V lete se jezirko muze prehrivat, navic je asi dost narocne udrzet cely ekosystem v chodu, cim je vetsi tim je stabilnejsi. V dostupne literature se uvadi minimalni velikost jezera, aby se mohlo samo cistit a fungovat, 60-80m2.\nOdpověď přidal(a) QNX na 16.Prosinec.2010 v 13:56\nJitka: samozřejmě každé jezírko podléhá procesu eutrofizace a je otázkou správného designu jak tento proces vracet do počátečního - neeutrofizovaného stádia. Tvorba jezírka neznamená pouhé vykopání díry a podniknutí takových kroků, aby se v té díře udržela voda ........ ke tvorbě jezírek patří i pochopení přírodních dějů odehrávajících se v jezírku.\nOdpověď přidal(a) Petra Stejskalová 30.Prosinec.2010\nRáda bych se připojila k dotazu/výzvě JIRIHO S: Je možné vybudovat malé desetimetrové jezírko bez bagru holýma rukama/nohama/lopatou nebo čím? Pokud ano -- jak? Má někdo s takovou tůňkou vlastní zkušenost? Sepp Holzer se o svých prvních pokusech o tůňku v knize zmiňuje, bohužel je nijak nerozvádí...\nPetra Stejskalová Permalink Odpověď přidal(a) Petra Stejskalová před 10 hodinami\nNarazila jsem na příspěvek Jaroslava Svobobdy o jezírkách bez fólie, kde zmiňuje využití bentonitu v hrázi (http://www.energybulletin.cz/?q=clanek/prirodni-bazen-aneb-cista-zd...). Máte s bentonitem někdo vlastní zkušenost?\nOdpověď přidal(a) QNX 30.Prosinec.2010\nPetra Stejskalová: Vzhledem k tomu, že i největší staré čínské zahrady o rozloze mnoha hektarů s jezírky o tisících m3 nedělal žádný bagr, ale pouze armáda kopáčů ..... že i vznik našich mnohahektarových rybníků je datován do doby předbagrové ..... tak vykopat to jistě jde i ručně. Sepp Holzer není dobrý příklad, protože má velký přítok vody, těsnost rybníčků v podatatě vůbec řešit nemusí (jeho největší problém je zajistit, aby mu to celé neujelo po svahu dolů). Těsnění pomocí jílu bylo dostatečně prověřeno už před stovkami let (počátky Čína, Japonsko ....) Použití bentonitu je ověřené také, dokonce se vyrábějí těsnicí bentonitové rohože. Použití bentonitových rohoží je snadné a mnohem méně pracné než v případě tradičních postupů s jílem, ale cena je v podstatě nepřijatelná. Velikost vodní plochy IMHO není vůbec omezené nahoru ani dolů ( to je tvrzení, které je v rozporu s názorem drtivé většiny rybníkářů), ale v případě malé plochy může být nutné použít nějaký sofistikovanější způsob deeutrofizace ........ například doplnění o filtrační lože v podobě zeleninového záhonku plného breberek jako jsou nitrobacter sp., nitrospira sp., a nitrosomonas sp., které zajistí naprosto perfektně fungující "oddusíkování" vody, o "odfosforování"se zase postará ta zelenina atd.\nProstě použít rozum a znalosti fungování ekosystému ........... ale někdo to třeba vyřeší pokecem s vodníkem :-)\nVodník by nebyl marný, ovšem jeho výskyt na naší zahradě je stejně pravděpodobný jako návštěva ochotných čínských pomocníků... Stejně jako při stavbě suchých zídek musím hledat či vymýšlet postup, jak docílit výsledku, aniž by armáda mých kopáčů v počtu jediné nesportovní ženské středního věku přišla o život/zdraví/rozum :-)\nV místě zamýšlené tůňky (vlhký dolík pod skálou, kdysi tudy tekla stružka šedé vody z hospodářství výše ve svahu) předpokládám skálu, kamení a jíl, ovšem v jaké kvalitě? Bentonitová rohož by se (asi) hodila na stranu vzdálenější od skály, zkusím tedy napřed dusat a temovat vlastní hmotností :-) :-) :-) (nějaký grif na to neznáte?), a když už jsem si takovou kravinu vymyslela, smíchám jíl s kravinci a uvidíme, jakou to udělá krustu :-) :-) :-)\nKaždopádně děkuji za tip s těmi Nitrobacter sp., ušetřil jste mi hromadu času s hledáním :-)\nPetra Stejskalová: Vůbec ze všeho nejlepší je čínský vodník s lopatou :-)\nVlastní hmotnost je nedostatečná, používá se pěch a palice.\nKravinec tam dodá spoustu živin ....... bude z toho tak krásně zelená voda, že to bez problémů poslouží jako výrobna vodníků (stačí ponořit normálního žlutého číňana a ihned po vytažení z něj bude krásně zelený čínský vodník).\nV Japonsku se do toho jílu přidávala nařezaná sláma nebo srst zvířat, dělalo se několik vrstev o různém složení. Používala se i "pečetící směs" tajného složení, která se po napuštění přidávala do vody. Angličané zase používali při stavbě "dew pond" slámu pod jílovou vrstvu (což nechápu) a proti žížalám a jiným perforátorům se přidával dehet a saze (což je naopak logické), proti praskání (které dokáže celou práci znehodnotit) se to celé přikrývalo slámou nebo kamením ......... atd. atd.\nJe to prostě řemeslo jako každé jiné :-) Pro dasažení mistrovské úrovně by 20 let praxe mohlo stačit :-)\nPěch je úžasné slovo a vibrační dusadlo ještě lepší :-) A další prima tip!\nJak fungoval pěch za starého Krčína z Jelčan?\nPermalink Odpověď přidal(a) PermaWeb na 31.Prosinec.2010 v 22:47\nOdpověď přidal(a) QNX před 31.Prosinec.2010\nPetra stejskalová: Pěch byl špalek o průměru cca 15cm a délce cca 1m na jednom konci opatřený držátkem. Moderní vibrační dusadlo by se dalo použít na rovné dno, ale na stěnách by použít nešlo ......... možná nějaká odlehčená verze (obdoba příložného vibrátoru na beton).\nOdpověď přidal(a) 31.Prosinec.2010\ntoho mistrovstí dosáhne ten kdo umí jezírko zasadit jako rostlinu,a ono roste,sem tam se to usměrní ku představě lidské,a zase to roste.......smějte se ,ale je to tak\nOdpověď přidal(a) Petra Stejskalová před 4 hodinami\nProč by se měl někdo smát? Napsal jste to hezky :-)\nOdpověď přidal(a) QNX 31.Prosinec.2010\nJJ, je to pěkné ........ roste, roste ......... až zaroste :-)\nPetra Stejskalová 31.Prosinec.2010\nI kdyby ta moje tůňka nakrásně zarostla, bude to úspěch -- když tam vydrží voda, nebudu mít tůňku, ale mokřad. Taky dobrý :-)\nOdpověď přidal(a) Eltariel 31.Prosinec.2010\nHlad: Moc pěkně napsaný postřeh nebo zkušenost, že Tys už nějakej taky zasadil?\nPermalink Odpověď přidal(a) Marek Parek na 27.Leden.2011 v 21:52\nNa jare se chystam.. ano bagrovat .) jezirko a nad jezirkem protahnout svejly v mirnem sklonu k vrstevnici. Priblizny objem jezirka bude 70m3, nejvetsi hloubka do 2m. Napajeni destem takze uz vyse zmineny, nekterymi proklinany, "nebesak". Rocni srazkovy uhrn mame kolem 700mm/rok. Zachytna plocha cca 140m2 strechy a 1200m2 svejlovany svah nad jezirkem. Tak snad to bude stacit. Umisteni je ve svahu, takze hraz budu tvorit prehozem vykopaneho materialu. Inspirace je zrejma ze zmineneho dokumentu Harvesting Water the Permaculture Way. Podlozi je jilove takze utesneni dna chci resit rucne a to vymazanim jilem, pripadne s pechovanim, tusim ze bude dostatecne jemny na to aby dno utesnil .. minimalne do jednoho nebo dvou let by virenim jemnych castic jilu utesneni mohlo fungovat dostatecne. Kazdopadne za pokus mi ten den s bagrem stoji .. Dokud je nafta tak levna ze .) Pri rybnikarstvi byla tez bezna praxe vymazani dna kravincem, ktery tesni velice dobre a pod vodni hladinou vytvori zpevnenou krustu. (zdroj Prof. Tlapak, prednaska) Kravinec ale v pozadovanem mnozstvi zrejme nesezenu, takze toto nevyzkousim. Tady bude zrejme hrat roli i dodani zivin pro zelene aby cesky kaprik mel co papat .)\nMam dotaz ke konstrukci jezirka, konkretne vypoustecimu systemu, protoze toto by mohlo byt fajn mit poresene\nQNX: vsiml jsem si na fotce http://www.sobestacnost.cz/modules/coppermine/albums/userpics/Rybni... ze mas v hrazi zabudovanou novodur trubku, ustici k predpokladane hladine jezirka. Ta je resena jako vytahovaci? Taky by mohla resit funkci prepadu (pro sber a odplaveni plovoucich necistot) pripadne zamezit poskozeni hraze pri zvyseni hladiny. Stejne jako prepad vydlazdeny kameny.\nDale mate nejake tipy na vhodny druh rostlin na oseti obnazenych swejlu a hraze? Lawton v tom dokumentu neco seje .. asi nejake legumiozy cico .. dokazu si tam predstavit lupinu vlci bob apod.\nPS: nejake obrazky z dokumentu ...\n1. ovlivneni spodnich vod, provhlceni svahu pod svejlem\n2. konstrukce hraze, zarez kvuli prusaku a svezeni hraze, hladina 75 cm pod hornim okrajem hraze\n3. test tesnosti materialu, otocena sklenice s vodou ucpana bochankem z jilu\n4. tvorba pobreznich zon z humozniho materialu kvuli cistote vody, jil = kalna voda\nPermalink Odpověď přidal(a) QNX na 27.Leden.2011 v 22:21\nMarek Parek: Je to jak píšeš, kravinec je fajn jako hnojení vody pro chov ryb, ale pokud chceš čistou vodu, tak ho nepoužívej.\nCo se pěchování týká, tak to je dost náročná práce a pokud ji budeš dělat ručně, tak to asi odflákneš (odpadneš únavou a dojdeš k názoru "to stačí") Takže bych doporučil nějakou vhodnou techniku ...... Max Vittrup Jensen plánuje akci "Přírodní jezírko – bez fólie" http://permalot.org/en/program-2011 ......... a aby to nebyla tak velká dřina tak de té doby asi nějaký šikovný forichtung na pěchování jílu sestavím a přivezu (tak se potom případně můžeme domluvit i na zapůjčení).\nTa trubka ............. je to 200mm průměr a naše průtoky bez problémů zvládá s rezervou (odhaduji, že stačí do 40l/s, ale to by se dalo vyhledat nebo spočítat). Slouží jako přepad a u dna je odbočka s klapkou, kterou to můžu celé vypustit. Je to moderní model staré rybníkářské "lopaty" .... jenom to má těsnění a je to z plastu. Model "Sepp Holzer" .... tedy trubka naklápějící se v kolenu bez těsnění nemůžu doporučit. Pro nebesáky je nevhodný! Vydlážděný přepad neuškodí, ale nebesák to bez něj asi bez problémů přežije.\nPermalink Odpověď přidal(a) Marek Parek na 28.Leden.2011 v 11:08\nQNX: v pripade ze se rozhodnes jezirko vypustit, tak to budes resit jak? Pujde to z brehu?\nJinak ten system si dokazu trochu predstavit .. A teprve ted mi dochazi meritko toho "rybnicku", pokud je trubka 20cm .))\nJak si resil nivelaci? Mel si laser nebo nejaky sklonomer, popr. hadicovou vodovahu?\nPermalink Odpověď přidal(a) QNX na 28.Leden.2011 v 15:10\nMarek Parek: Rybníkářská lopata má na sobě přivázaný nějaký provaz, lanko, řetízek ....... a jeho konec se schovává pod hladinou (aby to nějaký trouba nevypustil). Pak stačí zatáhnout z břehu a tím to vypustíš.\nVelikost rybníčku ..... je to trochu větší, ale má to sloužit k chovu ryb, proto byla taková velikost nutná.\nNivelace ......... mám nivelační přístroj. Určitě se vyplatí jak pro předběžné vyměření, tak i v průběhu zemních prací. Používám to i pro návrh swejlů, měření vrstevnic do map, vyměřování sklonu trubek atd. Dnes bych asi víc využil totálku, ale nemám nepotřebných cca 50 000kč, tam mi musí stačit nivelák.\nTaké jsem si koupil v USA "Sight Level" to je takové šikovné kukátko s bublinou, výborné pro rychlé zhodnocení pozemku a plánování jezírek. To je ten dalekohled co používá na videu i Lawton. V ČR jsem se s tím nikde nesetkal a ani nevím jak ten název přeložit.\nPermalink Odpověď přidal(a) Petra Stejskalová na 4.Březen.2011 v 14:36\nZajímavý odkaz: http://federaltwist.blogspot.com/2008/10/garden-diary-making-natura...\nPermalink Odpověď přidal(a) Milan na 20.Březen.2011 v 18:54\nzkusil někdo beton,jíl je dost často nutné přivést z velké vzdálenosti a folie mi připadá mimo jiné i dost drahá.\nPermalink Odpověď přidal(a) QNX na 20.Březen.2011 v 20:21\nMilan Paldus: Ložiska kvalitního jílu jsou početnější než cementárny :-) Energetická náročnost betonového řešení je také větší................. ale ano, jezírka se dělají i z betonu.


Přijďte 23. 9. 2021 v 16:30 na Týden hokeje. - HC Meteor Třemošná\nPřijďte 23. 9. 2021 v 16:30 na Týden hokeje.\nPřijďte 23. 9. 2021 v 16:30 do naší Sport Arény ve Třemošné na akci Týden hokeje.\n23. 9. 2021 v 16:30 budou mít všechny děti bez rozdílu dovednosti bruslení jedinečnou možnost vyzkoušet si zdarma, jaké to je být hokejistou. HC Meteor Třemošná ve spolupráci s Českým hokejem pořádá ve Sport Aréně Třemošná akci v rámci Týdne hokeje. Kromě zážitku v podobě prvních krůčků na ledě si každé dítě navíc s sebou domů odnese zajímavý hokejový dárek. Přijďte si vyzkoušet lední hokej a zažijte spoustu zábavy!\nCo všechno je potřeba si na akci přinést? Stačí jen brusle, helma a rukavice (postačí i lyžařská helma a rukavice). V případě, že máte doma chrániče loktů a kolen pro in-line bruslení, vezměte je rovněž s sebou. Pokud nedisponujete bruslemi a helmou, můžete se obrátit na Václava Polívku (+420 728 618 861) s dotazem na možnost zapůjčení vybavení přímo na místě. Zároveň prosím sledujte aktuální proti epidemická opatření a přijďte na akci vybaveni v souladu s platnými nařízeními.


Pomohla výměna jezdců? Magnussen byl v pátek nejrychlejší | GPF1\nMenší rozruch způsobil dnešní nejrychlejší čas ze všech. Na své konto si ho připsal navrátilec týmu Haas Kevin Magnussen. Nutno ale poznamenat, že jeho stáj dostala na trati extra prostor poté, co během čtvrtka dopoledne nejezdila.\nŠtítky: Haas Kevin Magnussen Testy Zveřejněno 11. 03 2022 — Jiří Košta\nBudou v Haasu lepší časy? Všichni si je od návratu Magnussena slibují. Přestože stáj nemá zatím předsezonní přípravu snadnou, tak dnes absolvovala slušný den.\nSilný den měl i pilot Ferrari Carlos Sainz, který absolvoval šedesát kol, přičemž si připsal druhý nejrychlejší čas dne. Jeho kolega skončil sedmý.\nNaopak největší smůlu měl závodník Williamsu Nicholas Latifi, jehož vůz začal na trati hořet. Kanaďan si ohně nevšiml a pokračoval s vozem dále, načež se roztočil, a způsobil červené vlajky.\nO mávání rudou se postaral ještě Lando Norris z McLarenu, který zastavil hned za koncem boxové uličky. Problémy postihly ale také nově natřený Alpine. Esteban Ocon taktéž zůstal na trati, a vypadá to, že ani čistě růžový monopost stáji nepřináší štěstí.\nPoměrně nenápadný den zaznamenali závodníci Mercedesu, přičemž dopoledne jezdil Lewis Hamilton, a odpoledne kolega George Russell. Pro britskou stáj to dnes opět bylo hlavně o zvykání si na přepracovaný monopost, se kterým se oba závodníci včera trápili.\nPřestože koncept Mercedesu všechny šokoval, tak se zdá, že i nadále je v těsné blízkosti Ferrari. Italská stáj má zatím testovací program bez jakýchkoliv problémů, a oba piloti jsou spokojeni.\nNa piloty čeká ještě sobota, kde opět bude mít Haas porci hodin navíc k testování. První závod letošní sezony se odjede už příští týden. Závodníci a týmy zůstávají v Bahrajnu, kde se právě poprvé zhasnou červená světla.


Příliš šikovné ruce fyzioterapeuta | Jakub Hemr Fyzioterapeut\nPříliš šikovné ruce fyzioterapeuta\nJakub Hemr20.2. 20192\nJe to zaběhlá představa. Že fyzioterapeut sahá na svého klienta. Že mu mačká bolestivé body, pohybuje s ním, pokládá na něj ruce, hladí a někdy masíruje. Představa tak vrytá do myšlení pacientů, že leckdy bez zeptání rovnou v ordinaci svlékají svůj šat a pokládají se na břich do horizontální pozice.\nJe fajn, když se jich někdo dotýká. Zvlášť, pokud mají ve svém životě kontaktu nedostatek.\nTaková terapie je jednoduše příjemná.\nNení divu, že klienti odcházejí nadšení, uvolnění, bezbolestní.\nAniž by měli páru o tom, co se vlastně stalo. Chtějí vlastně? Aniž by věděli, jak takové zlepšení zopakovat doma. Jak ho udržet. A tak se vrací.\nA to je samozřejmě příjemné pro fyzioterapeuta. Má další práci, příjem – platí pojišťovna nebo přímo klient. Buduje si reputaci. On přece pomohl a ono se to samo zase zhoršilo. Taková terapie, pasivní terapie, může přinést mnoho dobrého. Ale jen krátkodobě, navíc s sebou nese mnohé nástrahy.\nMůj článek je nabídkou k zamyšlení pro všechny pacienty, kteří se s takovým přístupem setkávají.\nNejčatější typy pasivní terapie, se kterými se můžete setkat jsou ručně prováděné mobilizace, oblíbené měkké techniky, pasivní hýbání končetinami. Za terapeuty také pracují přístroje – častá je elektro a magnetoterapie, někdy suchá jehla (terapie na způsob akupunktury) nebo také rázová vlna a laser.\nPasivní terapie má nevýhody, které je potřeba pojmenovat\nPojďme se na to podívat očima smyšleného pacienta. Davida, který má problémy s kolenem. Táhne mu na třicet, pracuje v kanceláři a sem tam si jde zaběhat.\nPokud není David dostatečně vtažen do terapie, nebo je dokonce jen léčeným objektem, těžko za sebe převezme zodpovědnost. A proč taky. Léčil ho někdo jiný, v lepším případě ho vyléčil. Z Davidova pohledu zodpovědnosti k sobě samému výsledek vlastně nic neznamená. Není to jeho (ne)úspěch. A tak se ani sám nemůže „vylepšit“ nebo „zhoršit“. Nebo tomu alespoň přispět.\nV lepším případě stačí Davidovi několik málo návštěv u fyzioterapeuta a problém zmizí a už se neobjeví. Většinou se ale problémy opakují. Efekt takové terapie nevydrží dlouho, protože díky ní nebyly podpořeny schopnosti těla. David doufá, že to pasivní zlepšení vydrží co nejdéle a pak ho zas někdo na další terapii napraví.\nProstě chybí prvky, které budou fungovat i do budoucna bez péče terapeuta. Techniky na posílení svalů, uvolnění napětí nebo zatuhlých kloubů a další. Navíc, pokud David nebude ochotný změnit svoje pohybové návyky, je téměř jisté, že se mu jeho problémy vrátí.\nZ předchozích bodů je zřejmé, že David je odsouzen být v péči jiných. Za podmínek, které si tito „pečovatelé“ určí. Časem mu nezbude nic jiného, než se měnícím se podmínkám podřídit, pokud chce svoje potíže držet v přijatelných mezích. Mě osobně je taková situace velmi nepříjemná. Rozhodně někomu nechci vytvořit závislost na péči. Představa, že ke mně bude David chodit často a dokola, protože je líný nebo nezodpovědný, ale potřebuje pomoci, mě děsí. Ale samozřejmě existují důvody dlouhodobé péče, které mají smysl.\nPasivní terapie pravděpodobně nebude Davidovi dlouho fungovat. Zejména, pokud se pohybuje stále stejně nebo je vystavován zátěži. Poruchy na sebe nenechají čekat.\nPodle mých zkušeností je potřeba velmi brzy začít s Davidem pracovat aktivně. A to hned z několika pohledů.\nPorozumění a motivace\nVysvětlení původu obtíží „jazykem jeho kmene“ a porozumění přiblíží Davida k aktivnímu přístupu. Měl by vědět, čím si problém způsobuje a čím ho naopak zlepšuje. Pokud má bolest, musí vědět, co si může dovolit. Klíčové je vzbudit zájem pacienta, probudit v něm emoce. Přístup k terapii bude hned jiný.\nJe vhodné začít zapojovat cvičení, která budou mít přímý vliv na Davidovy obtíže. V nejlepším případě je budou hned zlepšovat, anebo alespoň udržovat v rozumných mezích. To může být různé posilování, protažení, polohování a další. Takové cviky by měl David dělat sám. Důležité je, aby je dovedl zopakovat doma v kvalitě, která je třeba ke zlepšení obtíží.\nBez soustavné práce to nepůjde. Zacvičit si 1-2x týdně pod dohledem fyzioterapeuta nemusí být dostatečný impuls pro změnu. Zlepšování nejspíše proběhne pomaleji. Zařazením a také dodržováním specifického domácího cvičebního programu je David zásadně vtažen do terapie. On je přímo zodpovědný za zlepšování svých obtíží. V ideálním případě také slovíčka typu „ono se …“ mění na „já jsem…“.\nMoji klienti, kteří cvičí několikrát denně jen krátké série mají obvykle lepší výsledky než ti, kteří cvičí jednou za dva dny půl hodiny. I když je ve výsledku součet hodin stejný, cvičit častěji se vyplatí.\nAž příště půjdete na fyzioterapii, projděte si znovu můj článek. Odšktněte si jednotlivé body a uvidíte, kam vaše terapie nejspíš povede. Nebojte se projevit svůj názor. Dobrý fyzioterapeut to pravděpodobně ocení.\nTagy: bolest zadfyzioterapeutfyzioterapiefyzioterapie nohy\nJsem zkušený fyzioterapeut a specializuji se na poranění dolních končetin a páteře. Pomáhám lidem na cestě k uzdravení a návratu do aktivního života bez omezení. Podívejte se na můj příběh>>\nTop 5 cviků pro prevenci zranění kotníku - video\nPodvrtnutý kotník je častým zraněním nejen ve špičkovém sportu. Pokud není vhodně…\nFyzioterapie Online: nový trend\nKoronavirová pandemie nastavila naší společnosti upřímné zrcadlo. Dříve zavedené pořádky se staly…\nSwiss Know How: 4 Mýty o artróze\nŠvýcarsko, kde nyní žiju, je známé také jako země s vynikající zdravotní…\nPěkný článek, ještě před posledním odstavcem mě donutil vstát a aspoň krátce protáhnout svalové skupiny, o kterých vím, že hrají roli v mých potížích. Díky\nRenata Farná napsal:\nKubo, moc pěkně napsaný článek. Plně souhlasím. Se svým kolenem jsem strávila na fyzio spoustu hodin za poslední půlrok a musím říct, že jsem měla na terapeuty zatím štěstí. Ale je to často i o přístupu pacienta. Fyzio znám a vím, že bez mé aktivity se nic nevyřeší. Když nebudu cvičit sama doma a pořád,tak ani nejlepší fyzioterapeut můj problém nevyřeší. A nemáte to snadné. Pořád je mnoho pacientů, kteří čekají, že i přes jejich pasivní přístup, vy terapeuti napravíte vše těmi technikami, o kterých píšeš. Takže oni sami chtějí na břuch lehnout, nedělat nic a odejít zdraví :-) A je pak náročné tyto pacienty přesvědčit.\nJakub Hemr Fyzioterapeut\nMůj eBook zdarma: Jak na akutní zranění kotníku\nNázory a myšlenky\nSwiss Know How\nTop 5 cviků pro prevenci zranění kotníku – video\nBolavá záda na cestách\nSledujte nová videa na Facebooku:\n© 2022 Jakub Hemr Fyzioterapeut


Rozjetý Hamburk se představí v Duisburgu - Sport.cz\n28. října 2007 08:48\nDva týmy s opačnými starostmi se dnes utkají v Duisburgu. Domácí tým je v tabulce bundesligy na předposledním místě a chce proto uspět přinejmenším stejně jako Hamburk, který hodlá snížit náskok prvního Bayernu Mnichov.\nPo čtyřech kolech se přitom zdálo, že se trenérovi Duisburgu Rudimu Bommerovi vyhnou starosti, které nováčkové v nejvyšších soutěžích obvykle mají. Hned v prvním kole jeho tým dokázal uspět na stadionu Dortmundu a prohry s Wolfsburgem a ve Stuttgartu dokázali jeho hráči napravit jasným domácím vítězstvím nad Bielefeldem 3:0. To ovšem bylo od Duisburgu na dlouhou dobu vše. Proti berlínské Hertě, Rostocku, Schalke, Hannoveru ani Brémám nenašli Bommerovi svěřenci recept a dostali se tak do vážné krize. Pomohl jim až los, který jim před týdnem poslal do cesty zatím nejhorší tým bundesligy, Chotěbuz. Na jejím hřišti zvítězil Duisburg 2:1 a po téměř sedmi týdnech znovu poznal chuť vítězství. A podle Rudiho Bommera je tu ještě jeden důvod, proč by se jeho mužstvu znovu mohlo začít dařit. "Na tréninku jsem tento týden měl 21 hráčů," komentoval vyprazdňující se marodku. "Už dlouho se nestalo, že bych měl tolik volných hráčů," dodal kouč, kterému ovšem bude kvůli trestu chybět Ivica Grlič, autor vítězné branky do sítě Chotěbuzi.\nHuub Stevens, Bommerův protějšek na lavičce Hamburku, má letos o mnoho příjemnější starosti. Jeho tým naposledy prohrál v polovině září ve Frankfurtu a od té doby ztratil v pěti zápasech jediné dva body v domácí remíze s Wolfsburgem. Díky této vynikající sérii - v posledním utkání Hamburk deklasoval utrápený Stuttgart 4:1 - se tým z přístavního města vyhoupl po deseti kolech v tabulce až na třetí místo, šest bodů za mnichovský Bayern. A to není všechno: v září a říjnu si Hamburk ve dvojzápase bez větších problémů poradil v Poháru UEFA s Litexem Loveč a vybojoval si tak účast v základní skupině. V ní nyní odehrál první zápas - a úspěšně. Nový norský mistr Brann Bergen nedokázal Němcům vstřelit jediný gól a když Kompany po hodině hry skóroval, bylo rozhodnuto o veledůležitých třech bodech pro Hamburk. Starost tak trenéru Stevensovi dělá jen náročný program. Jen půl hodiny po výhře v Bergenu proto nařídil lehké cvičení. "Máme před sebou těžký úkol. Potřebuji, aby byli na Duisburg čerstvý," zdůvodnil to Stevens, který bude postrádat Castelena, Sorina a de Jonga.\nPřestože jeho tým nehraje na svém stadionu, je podle bookmakerů favoritem, na kterého si můžete vsadit s kursem 1.85. Myslíte si, že tři dny na regeneraci hráčům Hamburku stačit nebudou a Duisburg toho dokáže využít? Vsaďte si na neprohru domácích v kursu 1.79. A nebo si počkejte až do výkopu a potom začněte sázet live!\nDva týmy, které se letos zatím trápí, se utkají v pražských Vršovicích. Domácí Bohemians už třikrát za sebou nebodovali a napravit se to chystají v...


Historie | Obec Horní Heřmanice\nStručná historie Dolních a Horních Heřmanic\nPůvodní ves byla založena kolem poloviny 13. století při rozsáhlém osídlování pohraničního hvozdu. Nedlouho po založení byla původní osada rozdělena na dvě části (dolní a horní). Poprvé se toto rozdělení uvádí v roce 1358 jako „Hermansdorf superior et inferior“. Její jméno podle některých historiků prý připomíná jednoho z organizátorů osídlování okolní krajiny Heřmana z Drnholce. Její jméno ve tvaru „Hermansdorf“ znamená v českém překladu „ves lidí Heřmanových“. Zřejmě se tak jmenoval lokátor, který se skupinou kolonistů novou ves zakládal.\nNa konci 18. a v první polovině 19. století bylo pro Horní Heřmanice užíváno také německé pojmenování Deutsch Hermanitz a Teutsch Hermanitz. V písemných pramenech se původní osada poprvé připomíná roku 1304, v listině, kterou král Václav II. upravil a rozšířil svůj předchozí dar území pro nedlouho předtím založený zbraslavský klášter. Od této doby jsou obojí Heřmanice součástí rozsáhlého lanšperského panství. To na začátku 15. století patřilo litomyšlskému biskupství. Za biskupa Jana V. Železného bylo od tohoto panství roku 1409 odděleno městečko Jablonné n. O. a několik okolních vesnic, mezi nimi i Dolní a Horní Heřmanice. Celé toto malé území (panství) pak bylo zastaveno Janu ze Strýčkova. Dlužní úpis na tuto zástavu v roce 1453 vlastnila Markéta ze Zásady, manželka lanšperského hejtmana Václava Pregera. Ta ho v tomtéž roce převedla na Zdeňka Kostku z Postupic, který zmíněnou samostatnou enklávu, včetně Dolních a Horních Heřmanic, připojil zpět k lanšperskému panství. To na začátku 40. let 16. století patřilo Janu z Pernštejna. Ten v roce 1544 jeho část skládající se z hradu Lanšperka, tří městeček a řady okolních vesnic, včetně Dolních a Horních Heřmanic prodal Petru Bohdaneckému z Hodkova.\nPo dvaceti letech, roku 1564, Janův nástupce Vratislav z Pernštejna, tuto část od Petrových dědiců odkoupil a spojil ji s nedlouho předtím získanou druhou (lanškrounskou) částí někdejšího rozsáhlého panství. Od té doby se obě části (lanškrounská i lanšperská) sice uvádějí samostatně, ale vždy jako součást jednoho správního celku – panství Lanškroun. Do jeho obvodu náleží Dolní i Horní Heřmanice až do zrušení patrimoniální správy. Po roce 1850 se stávají samostatnými a samosprávnými obcemi. Součástí Dolních Heřmanic byly také samoty Chudoba a Záhora a také někdejší ves Koburk se samotou Pláňava. Tato ves se však roku 1878 od Dolních Heřmanic oddělila a stala se samostatnou a samosprávnou obcí.\nV důsledku tvrdě prosazované integrace obcí v 70. letech 20. století jsou Dolní Heřmanice a také obec Rýdrovice od roku 1971 sloučeny s Horními Heřmanicemi. Vznikla tak rozlohou velká obec skládající ze tří samostatných katastrálních území (místních částí).\nZpracoval: Jan F. Křivohlávek.\nStručná historie obce Rýdrovice\nNa východním konci okresu Ústí nad Orlicí, nedaleko zemské hranice Čech a Moravy se podél místní komunikace nachází osada Rýdrovice. Z původní větší vsi zde dnes zbylo jen kolem 20 chalup roztroušených po krajině. Lokalita je vzdálena 10 km na severovýchod od Lanškrouna a 3 km na severozápad od moravského městečka Štíty (Šilperk). Vznikla v roce 1790 při parcelaci pozemků náležejících k hornoheřmanické rychtě. Horní část tehdejší vsi byla osídlena německým obyvatelstvem, dolní část českým. Jméno dostala po tehdejším vrchnostenském správci Františku Josefu Riedrovi (+1814), který je pochován u kostela sv. Anny v Lanškrouně. Později byl pro novou ves užíván také název Rýdrová. Od založení až do zrušení patrimoniální správy byly Rýdrovice součástí panství Lanškroun.\nV roce 1850 se staly samostatnou a samosprávnou obcí. K ní patřila v jihovýchodní části se nacházející samota nazývaná „Polsko“. V roce 1951 bylo navrhováno její přejmenování na „Vyhlídka“ nebo „Na vyhlídce“. Nakonec původní název zůstal nezměněn. V důsledku tvrdě prosazované integrace v 70. letech 20. století byla tato samostatná obec v roce 1971 sloučena s obcí Horní Heřmanice.\nStručné dějiny Horních Heřmanic do roku 1918\ndokument si můžete stáhnout ve formátu PDF (220 kB)\nHorní Heřmanice 1952\nDolní Heřmanice 1975\nZáměr prodeje p.p.č. 179 v k.ú. Horní Heřmanice v Čechách\nD.H. 2022 č. 44017\nH.H. 2022 č.44016\nH.H. 2022 č.44013


Cena s DPH : 1 744,00 Kč\nVelmi pevné sedlo pro nejmladší děti s předním úchytem pro větší bezpečnost. Kroužek na připnutí podocasníku. Vyrobeno ze syntetických vinylů a polypropylenu. Vhodné i pro koně s vyšším kohoutkem. Snadná údržba - stačí opláchnout vodou.\nZboží ze stejné kategorie - Dětské sedlo NORTON Rexine plastové černé\nVáš dotaz Dětské sedlo NORTON Rexine plastové černé\nPodívej se na https://www.obchodben.cz/detske-sedlo-norton-rexine-plastove-cerne/


Jak na to: bezpečné ukládání souborů - Konica Minolta ITS\nÚvod | Produktivita365 a Bezpečnost | Komunikace a spolupráce | Jak na to: bezpečné ukládání souborů\nJak na to: bezpečné ukládání souborů\n29. 6. 2020 / Komunikace a spolupráce\tOneDrive\nJiž jsme si řekli, že pokud máte zavedené #Office365 (nově #Microsoft 365), máte k  dispozici i velké množství dalších produktů a služeb. V této sérii se podíváme blíže na jednu ze služeb Microsoft 365, konkrétně #OneDrive.\nK čemu OneDrive slouží?\nOneDrive slouží primárně k  ukládání souborů a fotek do cloudového uložiště, které jsou pak pro vás dostupné odkudkoliv a z  jakéhokoliv zařízení. Soubory jsou bezpečně uloženy, a navíc v  případě ztráty či poškození svého počítače o svá data nepřijdete. Pro své soubory a fotky máte k dispozici 1 TB úložného prostoru. Navíc služba #OneDrive je dostupná automaticky ve Windows 10, a proto nemusíte nic zdlouhavě instalovat. Tuto službu si můžete aktivovat i na svém mobilním zařízení (ať už je to Android nebo iOS) a můžete tak zálohovat i fotky pořízené tímto zařízením.\nAle to není vše. #OneDrive toho totiž umí mnohem více a postupně vám budeme jednotlivé jeho funkčnosti představovat. Začněme ale od začátku.\nVe videu si ukážeme, jak si zapnout zálohování dokumentů, fotek i pracovní plochy na #OneDrive.\nPokud chcete vědět, jak nejen tuto, ale i další funkčnosti kolem #OneDrive běžně využívat v každodenní praxi, podívejte se na páteční podcast na kmits.cz/365yt.


Brigadýrky-Schirmmütze - REENACTOR.cz\n> II. světová válka>Německo 1936-1945>Čepice a helmy>Brigadýrky-Schirmmütze\nBrigadýrky-Schirmmütze Počet produktů: 22\nWH brigadýrka pro generály a polní maršály - gebardén - EREL® WH brigadýrka pro generály a polní maršály...\nDokonalá replika brigadýrky generálů a polních maršálů Wehrmacht-Heer. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně důst. kokardy! Orlici můžete zakoupit níže v příslušenství! Osvědčený výrobce s více než 100 letou tradicí. Materiál: Gebardén Dokonalá replika brigadýrky generálů...\nW-SS mačkavka s látkovým štítkem - alte Art schirmmütze - EREL® W-SS mačkavka s látkovým štítkem - alte...\nDokonalá replika mačkavky - Alte Art schirmmütze pro příslušníky Waffen SS s látkovým štítkem (kšiltem). Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se bez odznaků. Tyto můžete zakoupit níže v příslušenství! Informace ohledně barvy lemování naleznete níže! Osvědčený výrobce s více než 100... Dokonalá replika mačkavky - Alte Art...\nAllgemeine SS brigadýrka pro mužstvo a poddůstojníky - mannschaft-schirmmütze - EREL® Allgemeine SS brigadýrka pro mužstvo a...\nDokonalá replika brigadýrky pro mužstvo a poddůstojníky Allgemeine SS. Vše je naprosto identické s původními vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se bez odznaků! Tyto můžete zakoupit níže v příslušenství tohoto produktu! Osvědčený výrobce s více než 100 letou tradicí. Materiál:Vlna Vyrobeno v Německu firmou EREL Robert... Dokonalá replika brigadýrky pro...\nW-SS brigadýrka z gebardénu pro poddůstojníky a mužstvo tankových sborů - Panzertruppen - EREL® W-SS brigadýrka z gebardénu pro...\nDokonalá replika brigadýrky pro poddůstojníky a mužstvo tank. sborů - Panzertruppen. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně podbradníku! Odznaky lze zakoupit níže v příslušenství! Barva lemování: Panzertruppen Velikost: 60 (skladem pouze 1ks) Osvědčený výrobce s více než... Dokonalá replika brigadýrky pro...\nWH mačkavka pro příslušníky tankových jednotek - Alte Art Panzertruppe - EREL® WH mačkavka pro příslušníky tankových...\nDokonalá replika WH mačkavky pro příslušníky tankových jednotek Panzertruppe. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně kokardy! Orlici aj. můžete zakoupit níže v příslušenství! Barva lemování: Panzertruppe Velikost: 62 (skladem pouze 1ks) Osvědčený výrobce s více než 100... Dokonalá replika WH mačkavky pro...\nWH brigadýrka pro důstojníky horských myslivců z gebardénu - EREL® WH brigadýrka pro důstojníky horských...\nDokonalá replika brigadýrky důstojníků WH - gebirgjäger. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně důst. kokardy a podbradníku! Orlici aj. můžete zakoupit níže v příslušenství! Barva lemování: Gebirsgjäger Velikost: 57 (skladem pouze 1ks) Osvědčený výrobce s více než 100 letou... Dokonalá replika brigadýrky...\nW-SS mačkavka z gebardénu - alte Art Schirmmütze - EREL® W-SS mačkavka z gebardénu - alte Art...\nDokonalá replika mačkavky - Alte Art schirmmütze pro příslušníky Waffen SS. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se bez odznaků. Tyto můžete zakoupit níže v příslušenství! Informace ohledně barvy lemování (waffenfarbe) naleznete níže! Osvědčený výrobce s více než 100 letou tradicí.... Dokonalá replika mačkavky - Alte Art...\nWH mačkavka - alte Art schirmmütze - EREL® WH mačkavka - alte Art schirmmütze - EREL®\nDokonalá replika mačkavky - Alte Art schirmmütze pro příslušníky Wehrmacht Heer. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně našité kokardy BeVo. Orlici můžete zakoupit níže v příslušenství! Informace ohledně barvy lemování (waffenfarbe) naleznete níže! Osvědčený výrobce s více... Dokonalá replika mačkavky - Alte Art...\nW-SS brigadýrka pro mužstvo a poddůstojníky z vlny - mannschaften schirmmütze - EREL® W-SS brigadýrka pro mužstvo a...\nDokonalá replika brigadýrky pro mužstvo a poddůstojníky Waffen SS. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně koženého podbradníku! Odznaky můžete zakoupit níže v příslušenství! Informace ohledně barvy lemování (waffenfarbe) naleznete níže! Osvědčený výrobce s více než 100 letou... Dokonalá replika brigadýrky pro...\nKriegsmarine U-boot schirmmütze KALEU - brigadýrka pro velitele ponorky - EREL® Kriegsmarine U-boot schirmmütze KALEU -...\nDokonalá replika brigadýrky, kterou s oblibou nosili kapitáni německých ponorek (U-boot) v hodnosti Kapitänleutnant nebo-li ve zkratce Kaleu. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně kokardy! Orlici WM můžete zakoupit níže v příslušenství! Osvědčený výrobce s více než 100 letou... Dokonalá replika brigadýrky, kterou s...\nWL brigadýrka pro mužstvo z vlny - Luftwaffe schirmmütze für Mannschaft - EREL® WL brigadýrka pro mužstvo z vlny -...\nDokonalá replika brigadýrky pro mužstvo a poddůsojníky Luftwaffe. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně kokardy! Orlici WL můžete zakoupit níže v příslušenství! Osvědčený výrobce s více než 100 letou tradicí. Materiál: vlna Dokonalá replika brigadýrky pro...\nWL brigadýrka pro důstojníky z gebardénu - Luftwaffe offizier schirmmütze - EREL® WL brigadýrka pro důstojníky z gebardénu -...\nDokonalá replika brigadýrky důstojníků Luftwaffe. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně důst. kokardy! Orlici aj. můžete zakoupit níže v příslušenství! Osvědčený výrobce s více než 100 letou tradicí. Materiál: Gebardén Dokonalá replika brigadýrky...\nW-SS mačkavka - alte Art schirmmütze - EREL® W-SS mačkavka - alte Art schirmmütze - EREL®\nWH brigadýrka pro mužstvo a poddůstojníky z vlny - mannschaften schirmmütze - EREL® WH brigadýrka pro mužstvo a poddůstojníky...\nDokonalá replika brigadýrky pro mužstvo a poddůstojníky WH. Vše je naprosto identické s druhoválečnými vzory, které firma EREL vyráběla pro Německou brannou moc. Dodává se včetně kokardy! Orlici aj. můžete zakoupit níže v příslušenství! Informace ohledně barvy lemování (waffenfarbe) naleznete níže! Osvědčený výrobce s více než 100 letou tradicí.... Dokonalá replika brigadýrky pro...\nWL - lodička pro důstojníky M40 - Luftwaffe offizier schiffchen\nŠpičková replika lodičky M40 pro...\n329 Kč -30% 470 Kč


BUDE VÁM TO CHUTNAT? - eshop.naturprodukt.cz\nDomů / BLOG / BUDE VÁM TO CHUTNAT?\nBUDE VÁM TO CHUTNAT?\nKlademe si neustále tutéž otázku: "Bude vám to chutnat?"\nKaždý den, když finalizujeme novou várku něčeho dobrého, když posuzujeme výsledek nové receptury, když se rozhodujeme, jestli to či ono zaujme ... tak se imrvére ptáme sami sebe: "Bude VÁM náš sirup chutnat? Všem VÁM, našim zákazníkům, naším odběratelům, všem Vám, které naše produkty oslovily a kteří se pro ně k nám vracíte.\nV naší manufaktuře vše důkladně testujeme, jak po stránce kvality ... tak také chuti. Do distribuce, tedy za Vámi všemi, posíláme až produkt, který nám všem chutná a který splňuje to, co od něho očekáváme. A pak jednoznačně zaujme místo v našem domácím špajzu k následnému použití. Tedy vše co sami vymyslíme a vyrobíme si pak také hojně užíváme. Vše je o celkovém smýšlení. Pracovat s lidmi, které jejich práce baví, kteří stále přemýšlejí a vylaďují pracovní postupy i chutě produktů. A my jsme moc rádi, že v našem týmu jsou kolegové a kolegyně, kteří s těmito postoji přirozeně rezonují.\nV souvislosti s tím na sebe musíme ještě něco prásknout. Sladce opojná vůně vánočního sirupu se v těchto dnech vine naší provozovnou všemi směry. A protože jsme tým, který sladkému holduje, tak si také na svačinu dopřejeme třeba kus domácího štrůdlu nebo povidlové buchty, k limonáda s některým z našich sirupů. No a večer doma? Hrnek horkého čaje s vánočním sirupem, do toho trochu tuzemáčku. To je pak teprve to pravé blaho!\nKterý ze sirupů jsme si oblíbili? Chutnají nám všechny, ale teď, co jsme vykutili zbrusu nový postup na výrobu meduňkového, ten jsme si zamilovali. Jestli pamatujete takové ty dřívější sirupy na uklidnění z předlistopadových lékáren (tuším Passit a Novopassit se to jmenovalo), tak už se tomu pomalu blížíme. Je to skutečný balzám na napjaté nervy. Nicméně je to ještě pořád potravina, sirup pro radost a pohlazení chuťových pohárků. Z ovocných sirupů naše osobní preference doslova a do písmene kopírují poptávku. Vede jahodový, těsně následován malinovým a pak lesní směs. Prostě klasika, po které se také můžeme utlouct.\nZcela samostatnou kapitolou našich osobních chuťových preferencí je pečený kečup. Trochu jsme o něm už psali v našem blogu. Pečený kečup je něco unikátního, což nás ovšem vůbec nenapadlo před těmi dvěmi lety, když jsme s ním začínali. Normálně dá jíst lžící přímo ze sklenice, jen tak bez ničeho. Pokud byste nemohli třeba odolat. :-) A navíc patří také k produktům, ke kterým se i VY, naši milí zákazníci, rádi vracíte.


Otázky a odpovědi | Úklidový servis ALŽBĚTA\nNa této stránce najdete shrnutí nejčastějších otázek,\nkteré v souvislosti s naší činností dostáváme\nVěřte, že vždy budeme dělat maximum pro to, aby se Úklidový servis ALŽBĚTA stal Vaším rodinným přítelem či partnerem ve věci úklidu. Snažíme se mimo úklid samotný být pro Vás i zdrojem zajímavých informací. Proto na našich stránkách najdete zajímavé informace, jako jsou rady a tipy pro domácnost, vychytávky pro dům, byt, zahradu, nebo zajímavé články (které neustále přidáváme), které se Vašeho domova a života týkají. Na našich stránkách si můžete zdarma stáhnout praktický eBook (věříme, že jste tak již učinili), s množstvím rad, triků a fint na všemožné maléry, fleky a nečistoty, které Vás doma mohou potkat. Na řadu z nich znaly recept už i naše babičky. Mohou Vám leckdy ušetřit čas i peníze.\nVidím, že vaše firma má sídlo v Hoštce u Roudnice nad Labem. Z jak velké vzdálenosti mohu maximálně být, abyste mi přijeli uklidit?\nAno, jako úklidová firma se zaměřujeme na úklid bytů, domů a firem v regionech měst jako jsou Roudnice nad Labem, Litoměřice, Štětí, Mělník apod. Na druhé straně - pokud máte o úklid od nás zájem, můžete být samozřejmě odkudkoliv. Celková cena sice naroste o určité náklady spojené s dopravou k Vám. Vše je ale o dohodě a nemějte obavy, že bychom byli v těchto případech necitliví. Náklady na dopravu nehrají v celkovém rozpočtu nějakou zásadní roli. Vaše spokojenost a vzájemně dobrý pocit je naším prvořadým cílem. Určitě se dohodneme.\nPokud jsem konkrétně z Prahy - bude pro mě úklid od vás v něčem výhodnější oproti „pražským“ firmám?\nAno, určitě. Praha je pro nás specifická tím, že zde máme řadu klientů, kteří naše služby využívají. Často se zde naše úklidové čety pohybují po celý pracovní den. Z tohoto důvodu je i sazba, kterou si účtujeme za dopravu ke klientovi, pro pražské zákazníky velmi výhodná. Společně s našimi přijatelnými cenami za úklidové práce jsme pro pražské zákazníky čím dál tím více populární volbou.\nJaký je rozdíl mezi běžným a generálním úklidem?\nV kostce řečeno – běžný úklid je už podle názvu opravdu běžným úklidem, který doma provádíte „normálně“ – jednou či dvakrát za 14 dní. Naši pracovníci setřou prach všude na viditelných místech, vyluxují koberce, vytřou podlahy, umyjí kuchyňskou linku a dřez, umyjí nádobí, umyjí koupelnu, umyvadla, WC, vanu, sprchový kout, ve všech místnostech případné volně ležící předměty srovnají a poskládají, uklidí poházené hračky Vašich dětí (nebo Vaše), v případě Vašeho požadavku otřou od prachu a povrchově očistí i elektroniku, vynesou odpadky a podobně. Dle situace na místě se vždy budou snažit udělat i něco navíc k Vaší spokojenosti.\nGenerální úklid jde ještě více do hloubky, a k tomu, co je obsahem běžného úklidu, jsou zde navíc takové činnosti, jako důkladné čištění míst běžně „neviditelných“ (vnitřky různých fochů, skříněk, polic, knihoven a nábytku obecně, různé skryté rohy a kouty, lustry, bytové doplňky, dále můžeme umýt (pokud chcete i protřídit a vyklidit) Vaši lednici, a podobně).\nJak to celé tedy vlastně probíhá, když bych měl o úklid od vás zájem? Co je třeba udělat nejdříve a co potom, jak s platbami za vaše služby a podobně?\nStandardně vše probíhá tak, že obdržíme Vaši nezávaznou objednávku, tedy nám dáte na vědomí, že máte o úklid od nás zájem. Pokud nám napíšete (z formuláře zde na stránkách, nebo emailem), zavoláme Vám. Můžete zavolat samozřejmě i Vy nám. Po telefonu probereme vše důležité. Někdy, když je to třeba, se přijedeme nejprve na Váš byt či dům podívat, uděláme prvotní zmapování a domluvíme se na druzích prací, na ceně a na termínu úklidu. Na následných úklidech již návštěva dopředu není třeba, Vaše prostory už známe. Částku za úklid platíte obvykle po jeho skončení v hotovosti na základě příjmového dokladu, který Vám vystavíme. Jiné formy plateb, zejména u našich pravidelných zákazníků, jsou věcí dohody.\nJak dlouho je třeba úklid u vás dopředu objednat?\nIdeální je objednat se cca týden dopředu přede dnem, kdy budete chtít uklidit. Pokud budete chtít, abychom Vám uklízeli pravidelně (třeba týdně nebo 1x za 14 dní apod.), budou Vám termíny rezervovány napevno.\nJsou nějaké zvýhodněné podmínky, pokud budu od vás chtít úklid pravidelně?\nAno, samozřejmě. Úklidová víla Alžběta má ve své kouzelné hůlce řadu výhod pro Vás. Ty jsou ale předmětem konkrétní dohody s Vámi.\nV nabídce služeb máte uvedeno, že perete záclony. Použijete tedy mojí pračku?\nAno, ideální stav je záclony vyprat na místě a ještě vlhké a voňavé je pověsit. To je možné pouze za předpokladu, že je vypereme přímo u Vás, tedy ve Vaší pračce (přípravky použijeme vlastní). Pračku s sebou bohužel nevozíme - možná dobrý nápad na vylepšení našich služeb do budoucna :-)\nPoradíme si však samozřejmě i v případě, že ve Vaší domácnosti pračku nemáte.\nPoužíváte svoje čistící přípravky, techniku a náčiní?\nAno, samozřejmě. Pokud si budete z jakéhokoliv důvodu přát, abychom použili přípravky, techniku a uklízecí potřeby Vaše, samozřejmě to plně respektujeme.\nCo konkrétně je možné zahrnout do tzv. dalších prací?\nNic nezákonného… Jednoduše vše, na čem se dohodneme. Jsou to práce na zahradě (sekání, průřez stromků a keřů, zametání, úklid sněhu, úklid teras a podobně), úklid a vyklízení garáže, půdy, vyklízení po pozůstalostech… Zkrátka řada věcí.\nNenalezli jste odpověď na to, co potřebujete vědět?\nkontaktujte nás na telefonním čísle: 602 556 005\nnebo nám můžete napsat email: servis@uklidalzbeta.cz


Na vodáckou výpravu s vozem z půjčovny dodávek | Elementa\nYou are here: Home > Na vodáckou výpravu s vozem z půjčovny dodávek\nPůjčování větších typů osobních i nákladních vozidel, přezdívaných jako „dodávky“, je dnes v kurzu. Tento způsob přepravy je totiž v mnoha směrech výhodný, zvláště pro skupiny lidí, které cestují společně na nějakou akci. Využívají je také nadšenci vodáckého sportu.\nSkupinové sportovní akce – vodácké zájezdy\nTímto způsobem snadno přepravíte na delší vzdálenost prakticky cokoli. Vypůjčit si lze i přívěsný vozík a převážet s ním sportovní vybavení (lodě, pádla, stany, vodácké pytle atp.). Větší vůz pro skupinové cestování je v tomto případě výhodný z několika důvodů:\nCestujete pohromadě a nejste závislí na vlaku a autobusu – plánování vodáckých výprav může komplikovat špatné dopravní spojení hromadnými prostředky. Některá místa, zvláště na horním toku Evropských řek, jsou dostupná pouze osobním (nákladním) vozem.\nVozidlo jako záchrana – v některých situacích, např. při nepřízni počasí, nebo v tzv. odpočinkových dnech, lze vozidlo z půjčovny dodávek využít pro převoz osob i lodí na jiné místo – naráz a bez komplikací. Můžete s ním měnit program velice pružně podle svých potřeb a preferencí, např. namísto plavby obtížným úsekem realizovat prohlídku nějakého města či památky.\nSnadno s ním doplníte zásoby – problematické může být i zásobování pitnou vodou a potravinami, a to vyřešíte s vypůjčenou dodávkou jednoduše, pro vícečlennou výpravu pojme bez problémů i velké barely s vodou na pití i osobní hygienu, stejně tak zásoby potravin, které nemusíte pracně ukládat do stanů.\nChrání před krádeží – mezi vodáky kdysi platilo nepsané pravidlo, že si lidé navzájem pomáhají, a běžně se stávalo, že si i cizí lidé vycházeli vstříc např. epoxidovým lepidlem a záplatami a výpomocí při opravě poškozených lodí. Dnes se bohužel i mezi vodáky najdou nenechavci, kteří se v nestřeženém okamžiku zmocní rybářských prutů, fotoaparátů, a dokonce i zásob jídla a oděvů. V dodávce můžete mít veškerou bagáž uloženou před těmito lidmi v bezpečí.\nPrevious Post: Plast jako zabiják planety\nNext Post: Pozor všem tvůrcům na internetu – zákon COPPA již vešel v platnost


Autobaterie VARTA® pro osobní auta - Naše dynamické portfolio je vždy nejlepším řešením\nAutomobilové baterie VARTA®\nVyhledávač baterie Najděte baterii, která se přesně hodí do vašeho auta - jednoduše, chytře a rychle. Hledat nyní\nJak najít tu správnou baterii pro Vaše auto\nAbyste zvolili správnou baterii pro své auto, nejprve zjistěte, zda je auto vybaveno systémem strat-stop či ne. Pokud si nejste jisti, podívejte se do návodu k použití vozidla nebo se poraďte se svým mechanikem pro zjištění doporučení výrobce originálních náhradních dílů. Pokud se chcete dozvědět více, klepněte sem.\nBaterie pro auta s technologií start-stop\nTechnologie start-stop pomáhá šetřit palivo automatickým vypínáním motoru vždy, když se Vaše auto zastaví. Auta s funkcemi start-stop však mají vyšší nároky na autobaterii. Proto VARTA® nabízí autobaterie, které jsou speciálně určeny pro vozidla start-stop - jako je Silver Dynamic AGM a Blue Dynamic EFB.\nVíce o bateriích start-stop\nBaterie pro konvenční nebo starší auta\nZaplavené olověné kyselinové baterie jsou nejčastěji používaným typem olověné kyselinové baterie a jsou široce používány v automobilovém průmyslu. Automobilové baterie VARTA® mají důvěru zákazníků po celém světě a splní Vaše potřeby.\nVíce o konvenčních bateriích\nBaterie pro klasická auta\nVíce o bateriích pro klasická auta


Vína z Blatnice mají nově originální certifikaci kvality | Vína z Moravy a vína z Čech\nVína z Blatnice mají nově originální certifikaci kvality\n23. 4. 2013 15:59\nTisková zpráva, VOC Blatnice\nVinaři ze Slovácka drží krok se světovými trendy. Od dubna 2013 má svou první apelaci vína originální certifikace (VOC) také slovácká vinařská podoblast, konkrétně obec Blatnice. Po vzoru světových apelačních systémů řazení kvality vína AOC (francouzská zkratka pro Chráněné označení původu výrobku, které zavedla EU pro certifikaci kvality výrobků) jde již o 5 apelací VOC na Moravě. Vína originální certifikace úspěšně zavedly vinařské spolky Znojmo, Mikulov, Modré hory a Pálava.\nOznačení VOC Blatnice má za úkol lidem představit odrůdy révy vinné a vína, která jsou pro tuto oblast typická, mají nejvyšší kvalitu a jsou zároveň historicky prověřená. V Blatnici pod Svatým Antonínkem mezi tyto odrůdy patří Ryzlink rýnský a skupina burgundských odrůd Rulandské bílé, Rulandské šedé a Chardonnay. Oprávnění k označení těchto vín vydává Ministerstvo zemědělství prostřednictvím Cechu blatnických vinařů.\nCech blatnických vinařů sdružuje 28 výrobců vína VOC. Členové cechu přihlásili celkem 16 vzorků vín ročníku 2012 do prvního kola slepé degustace, která proběhla 8. dubna 2013 v budově obecního úřadu v Blatnici pod Svatým Antonínkem. Odborná sedmičlenná komise degustátorů vybrala 10 nejtypičtějších vín. Z toho 4 Ryzlinky rýnské, 3 Rulandské bílé, 2 Rulandské šedé a 1 Chardonnay. Předseda degustační komise Ing. Vojtěch Masařík o těchto vínech řekl: „Pro mne byla překvapující zralost vín již v tomto ročním období. U všech vzorků bylo vidět, že vinaři zařazení do VOC Blatnice přistupují velmi odpovědně k technologii výroby. Vína jsou pro tento region velmi typické. Ryzlinky svěží s vysokou mineralitou, Rulandské s obilnými a chlebovými tóny, žádná podbízivá uniformní vůně po tropickém ovoci.“\nVína s touto certifikací splňují přísné zásady už při pěstování hroznů ve vinici, stejně tak při výrobě vína ve sklepě. Tato vína budou vinaři označovat na láhvi jednotným logem a kontrolním páskem. Lidé je budou moci všechna ochutnat 18. května na akci otevřených sklepů „Putování po blatnických búdách“.\nZajímavostí je, že přestože VOC Blatnice sdružuje převážně malé nebo stření vinaře, je do počtu vinařů na Moravě největší. Objemy jednotlivých šarží jsou velice malé. Tato vína proto lidé nenajdou v žádném supermarketu, ale většinou budou k dostání přímo u vinaře ve sklepě nebo ve vinotékách, s kterými vinaři přímo spolupracují.\nStanislav Vyskočil 608 861 146 (předseda sdružení)\nSeznam vín (pdf)


Infekční klinika :: Urbex-kdyz-lide-odejdou\nVracíme se ke sklepu. Jdu první, Calwen za mnou. V prachu schodiště leží vysypané hrací karty. Schodiště ústí do místnosti, kde byla dříve nejspíše kotelna. Nyní je to skladiště pneumatik a jiného harampádí. Pokračujeme dále. Sklípek není rozlehlý, ale je pěkně ponurý. Necítím se zde úplně vesele. Calwen bere do ruky pádný argument v podobě dřevěné fošny - jen tak pro jistotu. V jednom rohu nacházíme hromadu dokumentů. Sice již zde není nic o pacientech, ale o léčivech se lze něco málo dozvědět.\nSklep končí zvláštní klenutou místností. Jakoby sem vůbec nepatřila.S radostí jej opouštíme. V chodbě opět chvíli poslouchám, ale naštěstí neslyšíme nic. Navštěvujme podivnou místnost s křeslem. Co zde asi bylo? Kancelář, ordinace, lůžka? V šedavém světle se mi špatně fotí a tak se vydáváme se do patra.\nObjekt odkoupila jistá firma, která dnes již neexistuje a její jednatel je po smrti. Komplex osiřel a začal chátrat. Vzhledem k poloze vedle hlavního tahu se stal místem černé skládky a také čelí častým nájezdům bezdomovců, sprejerů a vandalů.V roce 2012 svitlo na lepší časy - objekt koupil jistý podnikatel s plánem vytvořit pension pro seniory.\nPeníze chtěl získat z dotací EU. Nakonec z projektu sešlo a budova se dále rozpadá. Majitel nemá prostředky na její údržbu a snaží se ji prodat.V nedávné době vyšlo najevo, že se v budově běžně povaluje lékařská dokumentace pacientů. Během zásahu policie, která budovu uzavřela, byla dokumentace posbírána. Nakonec nebyl nikdo obviněn.\nZde je díky mnoha oknům mnohem více světla a také menší nepořádek. Po jakémkoli vybavení není ani stopa. Páteřní chodba s mnoha pokoji. Odhadujeme, co kde mohlo být. Jediné, co dokážeme určit s jistotou, jsou toalety. Místnosti jsou holé s oprýskanou omítkou a vytrhanou kabeláží.\nPokračujeme po schodišti nahoru. Poslední patro je stejné jako předchozí. Není zde vůbec nic zajímavého, ale je zde docela příjemně.Oknem se dá dostat i na střechu, z níž rostou celkem solidní břízky. Konám tak a proskakuji jiným oknem zpět dovnitř. Když si uvědomím, že musíme projít přes temné přízemí, nejraději bych zde zůstal. Co naplat - odcházíme.\nBez šance - mokrá křoviska jsou všude.Poslední fotografie z venku a již se vracíme k vozu.Zase jedno místo, které stačilo vidět jen jednou... Proto je i report kratší.\nTheMelin & Calwen\nKompletní fotogalerie na našich FB stránkách ZDE\nOkno nad hlavním schodištěm\nLuxfery po smrti\nCesta do sklepa...


Kreatin a ženy. Jde to vůbec dohromady? | Blog PT servis\nKreatin je hodně zmiňovaným doplňkem stravy v rámci fitness výživy. Koluje kolem něho celá řada mýtů, domněnek, spekulací a strachu. Zvláště u žen. Způsobuje vypadávání vlasů, zadržuje vodu, musíme ho cyklovat…Vážně? Kreatin není ale jen vhodným nástrojem pro muže, ale jeho benefity ocení i ženy, zejména ty, které chtějí zlepšit svůj trénink, výkon, posunout své hranice a zlepšit kvalitu svého zdraví!\nČtěte také: Jak krabičkovat chytře a efektivně.\nKrátce o kreatinu\nSlovo pochází z řeckého slova kreos znamenající maso. Je obsažen z 95% ve svalové tkáni a ze zbylých 5% se nachází v srdci, mozku a varlatech.\nJedná se o přirozeně se vyskytující sloučeninu glycinu, methioninu a argininu v našem těle. Je zdrojem energie pro svalovou kontrakci na 2-7 sekund po zahájení svalové práce a jeho syntéza probíhá zejména v játrech, slinivce břišní a v ledvinách.\nPrůměrný člověk má ve svalech, játrech a mozku uloženo zhruba 120 g a jeho denní potřeba se pohybuje kolem 2g, které si dokážeme snadno zajistit pomocí stravy.\nPřirozeně se kreatin nachází v živočišných zdrojích, jakým je maso nebo ryby. Necelých 5g kreatinu například obsahuje losos či hovězí maso. Obsah kreatinu v jednotlivých kouscích masa je ale úzce vázán na chov daného zvířete. Běžná strava nám pokryje kolem 60-80% možných zásob. Jestliže se pak rozhodneme pro suplementaci, jeho využití se navyšuje až o 20-40%.\n! Mrkněte na našich TOP 6 favoritů kreatinu\nKreatinu existuje celá řada. Jedním z nejznámějších je kreatin monohydrát, který seženeme v tabletách, prášcích či kapslích. Jedná se o nejčistší a nejznámější formu kreatinu vůbec.\nJeho kvalitu si ověříme pomocí německé ochranné známky označovanou jako Creapure, která garantuje maximální možnou čistotu výrobku bez přidaných látek, její bezpečnost a maximální využití.\nPokud narazíte na produkt, který bude označen pouze PURE, nejedná se o testovanou značku a původ kreatinu bude odněkud z Číny či Indie a nedosáhnete jím všech benefitů, který čistý kreatin nabízí.\nRozdíl mezi ,,čistým“ kreatinem a tím druhým je, že čistý zatahuje vodu přímo do svalové buňky, oproti jeho levnějšímu kamarádovi z Číny, který vodu zatáhne pouze do podkoží. Setkat se můžeme ještě s kreatinem kre-alkalyn, který obsahuje navíc jedlou sodu, která napomáhá neutralizovat kyselé prostředí žaludku.\nZmínit si můžeme ještě kreatin ethyl ester, který získáme reakcí kreatinu monohydrátu s ethylalkoholem. Tento typ je lehce stravitelný a disponuje vysokou využitelností.\nCo od něj můžeme očekávat?\nKreatin se po jeho užití dostane do žaludku, kde je z pravidla kyselé prostředí, ve kterém dochází k jeho rozbourání. Následně se dostane ke svalovým buňkám, z pouhé ¼. Ve svalových buňkách je uložen ve formě kreatinfosfátu.\nJakmile začneme trénovat, začne se spotřebovávat ATP, neboli adenosintrifosfát, základní energetická molekula, kterou buňky rozkládají za vzniku energie a začne se uvolňovat potřebná energie.\nPakliže přijímáme kreatin s přidanou jedlou sodou, která je k dostání na trhu v dražší cenové kategorii, dochází v žaludku k neutralizaci a tím docílíme toho, že celá dávka kreatinu doputuje k našim buňkám v celém potřebném množství. Stejného účinku docílíme, pokud jej budeme suplementovat spolu s jednoduchými cukry, například hroznovým cukrem. V závěru obě formy splní svůj stěžejní účel. Je jen na vás, který typ budete preferovat.\nKreatin je jeden z nejvíce prověřených doplňků stravy na trhu vůbec. Nejedná se o žádný zakázaný steroid, který by měli užívat jen nejvyšší kulturisté.\nMá řadu pozitivních benefitů jak pro sportovce, tak i pro zbylou populaci. Nebyly zjištěny žádné negativní dopady na organismus. Jedinou nutností, která se k němu váže je dodržovat pitný režim.\nMezi jeho benefity se řadí:\n– Zvýšená fyzická aktivita\n– Zvýšená dostupnost energie přímo k buňkám\n– Urychluje regeneraci\n– Zpomaluje nárůst neurodegenerativních chorob\n– Zlepšuje výkonnost\n– Zvyšuje rychlost\nZaostřeno na : PITNÝ REŽIM\nJak kreatin dávkovat\nTradičně má dávkování 2 fáze. Fáze nasycení a udržování.\nPokud se pro jeho cyklování rozhodnete, doporučuje se cyklovat ve 4-6 týdenním období s několika týdenní pauzou.\nVe fázi nasycení se přijímá od 20-25 g kreatinu za den, ideálně ráno, před tréninkem, po tréninku a večer, v jednotlivých dávkách 5 g. Jestli máme den volna, doporučuje se dát celou dávku, nejlépe nalačno, pro rychlejší dodávku kreatinu ke svalům, z důvodu, že v žaludku ještě není takové kyselé prostředí a tělo se nesoustředí na trávení vašeho prvního jídla, tudíž dokáže efektivně transportovat kreatin.\nJestli nevlastníme formu kreatinu s jedlou sodou, je dobré ho kombinovat spolu s rychlejšími sacharidy pro jeho lepší vstřebatelnost v organismu. Nejvhodnějšími doplňky jednoduchých sacharidů je jednoznačně dextrin nebo maltodextrin, který se přidává v dávce 20-40 g.\nVe druhé fázi, fázi udržovací, jeho denní příjem klesá k 5 g jedenkrát denně. Tato fáze trvá přibližně 30-40 dní. Po ukončení druhé fáze přijde 3-5 týdenní pauza. A cyklus se může opakovat.\nU dávkování můžete i překročit sytící fázi a přejít rovnou k udržovací, která je jednodušší a ve výsledku i stejně efektivní. Tady se doporučuje jej dávkovat v tréninkový den 5 g před tréninkem a během dne volna jej užít ve stejném množství nalačno. Užití před tréninkem má své opodstatnění k využití energie pro svalovou činnost.\nKreatin se doporučuje neužívat s kofeinem či jinými stimulujícími látkami, které negují účinky kreatinu.\nA mohou ho tedy i ženy?\nRozhodně ano! Ženy se nejvíce obávají zavodnění, tím nárůstu váhy, kterou řada žen vidí nerada.\nVzhledem k tomu, že ženy jsou náchylnější k riziku vzniku osteoporózy, důsledkem menší kosterní hmoty než muži, kreatin jim napomůže podporovat zdraví jejich kostí. Mimo to jim bude dobrým pomocníkem ke zvýšení intenzity jejich tréninku a zlepšení sportovního výkonu.\nVětšina žen si přeje mít krásnou zpevněnou postavu. Právě kreatin jim pomůže ve tvarování a budování svalů, díky kterým si zlepší celkový svůj vzhled. Pakliže bude mít žena správně nastavený jídelníček, budeme moci úspěšně redukovat i tuk, díky zlepšení síly během tréninku se jí podaří vybudovat více svalové hmoty, tím zredukovat tuk a navíc i zrychlit metabolismus.\nJestli bychom měli odpovědět na otázku zavodnění, je to dáno tím, že se během užívání kreatinu zvyšuje množství vnitrobuněčné tekutiny ve svalech. A právě toto je i důsledkem zadržování vody a následkem toho můžeme vidět i vyšší číslo na váze. Nejedná se o tedy žádný nechtěně přibraný tuk, ale pouze vodu, kterou tělo začne zadržovat a po ukončení cyklu voda postupně samovolně odteče.\nNěžné pohlaví se nemusí ani bát, že s jeho užíváním naberou ohromné množství svalové hmoty, až to nebude hezké a neženské. Vybudování svalové hmoty vyžaduje více práce než suplementace kreatinu a mimo to – ženy od přírody produkují méně testosteronu, který hraje u budování svalové hmoty jeden z klíčových.\nKreatin je to tělu vlastní látka, žádný zakázaný steroid, kterému bychom se měli vyhýbat.\nJe rozhodně skvělým, a opravdu nápomocným, suplementem pro všechny, kteří se chtějí cvičení věnovat více, chtějí budovat svaly a posouvat se dál. Není to ale žádná zázračná formulka. Bez práce nejsou svaly a vždy alfou omegou bude kvalitní a vyvážený jídelníček s dostatkem všech živin – bílkovin, sacharidů a tuků. A kreatin používat jen jako podporu k tréninku a jako doplněk stravy. A snažit se o vytoužený progress musíte čistě jen vy.


Miminkem týdne čtenáři vybrali Zuzanku - Berounský deník\nMiminkem týdne čtenáři vybrali Zuzanku\nBerounsko - Na internetu každý týden můžete vidět nové občánky z Berounska a Hořovicka. Svým hlasem pak můžete rozhodnou o miminku týdne\nŠťastným dnem je pondělí 20. 7. pro rodiče Pavlínu a Jana z Nižboru, kterým se v ten den narodila prvorozená dceruška Zuzanka. Po narození vážila princezna 3,31 kg a měřila rovných 50 cm. | Foto: Jiřina Marečková\nMiminkem 31. týdne roku 2009 se stala Zuzanka Belfínová, která v internetovém hlasování získala 1767 hlasů. Na druhém místě je s 1400 hlasy Andulka Aksenovová.