Jak definovat a měřit členství v gangu: Česká republika v evropském kontextu - PDF\nJak definovat a měřit členství v gangu: Česká republika v evropském kontextu\nDownload "Jak definovat a měřit členství v gangu: Česká republika v evropském kontextu"\n1 Jak definovat a měřit členství v gangu: Česká republika v evropském kontextu Eva Moravcová* Katedra sociologie Filozofické fakulty UK How to define and measure gang membership: The Czech Republic in European context Abstract: Prior to analysing and comparing delinquent groups of youths at the international level, it is necessary to create a definition of this phenomenon: what is a gang? Definitions of what constitutes a juvenile gang within comparative research are invariably general in nature; and their subsequent operationalisation in empirical research constrains research about gang membership in specific contexts. This article argues that the Eurogang definition employed in the second wage of International Self-Report Delinquency (ISRD) Study has a number of potential weaknesses; and this study offers a solution by proposing a revised gang definition for the Czech Republic, Germany, Austria and Switzerland. Key words: gang, juvenile delinquency, gang definition, ISRD-2. Data a výzkum - SDA Info 2012, Vol. 6, No. 2: (c) Sociologický ústav AV ČR, v.v.i., Praha Typickým rysem delikvence mládeže je její skupinový charakter [Matoušek, Kroftová 2003: 82, Warr 2002: 3]. Právě proto se problematika gangů, respektive delikventních uskupení mládeže, řadí mezi aktuální témata výzkumu v této oblasti. V mezinárodním kontextu se středem zájmu stávají především mladistvé gangy, jejichž členové jsou ve věku do 25 let. Důvodem této skutečnosti je mimo jiné také přesvědčení, že účinná prevence a pravděpodobnost nápravy jedince s přibývajícím věkem významně slábne, nemluvě o tom, že míra delikvence je v období adolescence a rané dospělosti jedince nejvyšší [Moffit 1993]. V souladu se strategií prevence bývá nejčastějším cílem výzkumů porozumět důvodům, proč se jedinec stává členem gangu, tedy jaké sociální faktory či individuální předpoklady jej k tomuto kroku vedou, * Veškerou korespondenci posílejte na adresu: Eva Moravcová,\n2 a popsat, jaké trestné činy jsou těmito delikventními skupinami nejčastěji páchány a jaké je jejich zastoupení v mezinárodním měřítku. Zatímco ve Spojených státech amerických má výzkum v oblasti gangů poměrně dlouhou tradici, v Evropě se této problematiky dotýkáme zatím pouze okrajově. Už ve 30. letech 20. století definuje gang Trasher [1927, cit. Bjerregaard 2002: 33], a to jako intersticiální skupinu vzniklou spontánně a následně integrovanou skrze konflikt. Je charakterizována následujícími typy chování: setkání tváří v tvář, neustálý pohyb prostorem jako jednotka, konflikt a plánování. Výsledkem tohoto kolektivního chování je vývoj tradice, vnitřní struktura, soudržnost, solidarita, morální uvědomění vůči skupině a vztah k určitému území. Jeho definice představuje jakýsi impulz v pozdějším vývoji různých definic a koncepcí gangu. Albert Cohen představuje práci Delinquent Boys , Richard Cloward a Lloyd Ohlin práci Delinquency and Opportunity . Následují definice gangu Millera [1975, cit. Ball a Curry 1995: 228] nebo Curryho a Spergela [1988, cit. Siegel a Welsh 2011: 325]. V současné době však patří mezi nejvýznamnější autory, kteří zkoumají specifika života jedince v gangu, především Malcolm Klein, který mimo jiné usiluje o rozšíření povědomí a poznatků o této problematice rovněž na evropském kontinentu. Stěžejním tématem jeho práce jsou přitom tzv. pouliční gangy [Klein 1995, Klein et al. 2001]. V České republice je výzkum v oblasti delikvence mládeže poměrně rozšířen. Publikace zabývající se tímto tématem pravidelně vydává Institut pro kriminologii a sociální prevenci a dílčí studie jsou realizovány například i v rámci kateder sociální práce, adiktologie a pedagogických fakult. Avšak výzkum zaměřený specificky na delikventní uskupení mládeže je v České republice minimální. V současnosti si nejsme vědomi realizace jakéhokoli obsáhlejšího výzkumu či existence odborných publikací, které by byly na problematiku gangů v České republice zaměřeny. Definování gangu a metody vytváření definic 1 Nutným krokem ke zkoumání delikventních skupin mládeže je jejich definice. Je zřejmé, že definovat gang (či člena gangu) a později tuto definici ve vědeckém výzkumu také správně operacionalizovat představuje v sociálních vědách velkou výzvu. Zvlášť pokud chceme, aby tato definice zohledňovala fakt, že pojem gang je v různých zemích také různě chápán, a aby také získaná data umožňovala v dnešní době tolik cenné mezinárodní srovnání. Pokusíme-li se nashromáždit všechny doposud existující definice gangu, nedobereme se zřejmě nikdy konce. Takový seznam by totiž pravděpodobně vydal na jednu větší publikaci. Jak již bylo řečeno, zkoumání tohoto společenského fenoménu je podmíněno jeho správnou definicí. Otázkou ovšem zůstává, co bychom si pod správnou definicí měli představit. Názory na tuto 1 Text vychází z diplomové práce autorky na katedře sociologie Filozofické fakulty Univerzity Karlovy [viz Moravcová 2012]\n3 problematiku se značně liší. Zatímco jedna skupina odborníků stále hledá univerzální definici gangu, která by umožnila jeho zkoumání napříč kontinenty i kulturami, jiní upozorňují, že taková definice není možná. Jak uvádí Haymoz [2010: 12], v dnešní době existuje mnoho definic gangů a je zcela zřejmé, že upřednostnění té či oné definice před ostatními má za následek obdržení zcela odlišných výsledků v rámci různých výzkumů delikvence. Z tohoto důvodu je důležité a také moudré shodnout se na jedné obecné definici, která by umožňovala detailnější zkoumání fenoménu gangů, a to především na mezinárodní úrovni. Petersenová [2000: 147] je však přesvědčena, že jedna univerzální definice gangu nebude nikdy existovat, vzhledem k tomu, že gangy jsou odlišné v každé společnosti a každý člověk má odlišný pohled na jejich definici. Otevřeme-li namátkou některou z učebnic logiky, velmi pravděpodobně se v ní dočteme, že existuje mnoho metod definování určitého pojmu. Na výběr máme například z definice analytické, syntetické, reálné, nominální Je tedy možné, aby výzkumníci vytvořili jednu univerzální definici gangu, když jen způsobů a postupů, jak ji vytvořit, existuje celá řada? Definice určitého pojmu jsou často vytvářeny s ohledem na jejich budoucí funkci a konkrétní využití. Jak uvádějí Ball a Curry , teoretikové budou hledat takovou definici, která zasadí výzkumný problém do širšího teoretického rámce, vědci zase definici umožňující srovnání výsledků jejich práce. Definice prosazující byrokratické zájmy společnosti bude preferována administrativními pracovníky, zatímco definici popisující vznik kolektivní odpovědnosti za činy jednotlivce naopak využije při své práci například policie. Z hlediska definice gangu jsou však pro nás nejdůležitější dvě metody vytváření tzv. stipulativní definice: definice analýzou a definice syntézou. Pomocí metody definice analýzou identifikujeme soubor vnitřních vlastností určitého jevu, které pak tvoří základ této definice. Výhodou takové metody je, že mimo porozumění pojmu nám poskytuje také jeho analýzu. Nevýhodou je naopak to, že předpokládá znalost pojmu od člověka, který ji definuje. Z hlediska obsahu definice musíme dbát na to, aby nebyla příliš široká nebo příliš úzká. V případě definice analýzou má navíc smysl uvažovat o její pravdivosti, protože soubor vnitřních vlastností je platný pouze pro definovaný pojem [Robinson 1954]. Jinými slovy, analytická definice připíše tentýž soubor vlastností všem existujícím gangům. Výzkumníci tak někdy vytvoří příliš úzkou definici gangu, která přehlíží určitou část reality, a jindy zase příliš širokou, která definuje nejen je, ale i další sociální skupiny. Pokud například definujeme gang jako organizovanou skupinu, ale existoval by i gang, který organizován není, přehlíželi bychom existenci více druhů gangů. Tento problém vedl některé výzkumníky k definici gangu pomocí tzv. podtypů (např. typologie Clowarda a Ohlina ), tedy v jistém slova smyslu k vytvoření několika různých definic gangu [Ball a Curry 1995]\n4 Metoda definice syntézou (například definice Eurogangu) je někdy také nazývána metodou vztahů (relations method), kdy pro daný fenomén hledáme takové jevy, které s ním určitým způsobem souvisí. Například s gangy je úzce spojena již zmíněná delikvence. Metoda definice syntézou tedy definuje zasazením daného fenoménu do širšího, podle všeho lépe pochopitelného kontextu. [Ball a Curry 1995: 233] Robinson [1954: ] dále uvádí, že je velmi výhodná, protože je téměř vždy možná (na rozdíl od definice analýzou, kde je poměrně těžké definovat jev, jehož analýza vnitřních vlastností nebyla zatím provedena, viz většinu sociálních jevů). Všechny věci jsou totiž v tom či onom vztahu s nějakou další věcí. Definici gangu tak lze v podstatě složit nalezením nejvhodnější kombinace atributů, které s definovaným pojmem souvisí. Kombinování atributů však nejčastěji závisí na výzkumníkovi, který definici tvoří, a tak v případě syntetické metody nemá smysl uvažovat o její pravdivosti. Metoda definice syntézou zahrnuje korelační syntetickou definici (correlational synthetic definition), která definuje určitý fenomén jeho koreláty (například věk, teritorialita, socioekonomický status apod.), kauzální syntetickou definici (causal synthetic definition), která tento fenomén definuje pomocí kauzálního vztahu mezi příčinou a jejím následkem, a deskriptivní syntetickou definici (synthetic definition by description), která jej definuje z hlediska důsledků, jež vyvolává. V případě kauzální syntetické definice můžeme uvést příklad definice Trashera (viz také výše) považující gang za skupinu, která je nejdřív spontánně formována a následně integrována skrze konflikt [1927, cit. Bjerregaard 2002: 33]. Z deskriptivní syntetické definice pak čerpá například Klein [1971, cit. Ball a Curry 1995: 238], když požaduje, aby byli členové gangu angažováni v dostatečném počtu nezákonných aktivit, a tím vyvolali sociální reakci okolí. Jeho požadavek je celkem logický. Proč bychom se gangy měli zabývat, kdyby tu taková sociální reakce nebyla, přesněji, kdyby gangy nedělaly něco, čím narušují sociální řád? 2 Jak uvádějí Klein a Crawford [1967: 68], společnost neodsuzuje gangy, protože jsou skupinami mladistvých působícími ve městech nebo kvůli jejich normálnímu chování, které je pro ně typické ( ). Je to delikventní produkt této skupiny, který vyvolává sociální reakci. Závěrem je třeba dodat, že vytváření analytické definice je v sociálních vědách značně obtížné a lze ji uplatnit především v rámci chemie, matematiky, fyziky a dalších exaktních věd, kde je možná konkrétní analýza určitého jevu. 2 Podobnou otázku si pokládají také Weerman et al. , jejichž definice gangu, která obsahuje nezákonnou činnost jako jeden z charakteristických rysů této skupiny, byla operacionalizována ve výzkumu ISRD-2. Tato definice představuje výchozí bod našich analýz (viz dále)\n5 International Self-Report Delinquency Study (ISRD) První vlna mezinárodního výzkumu ISRD proběhla již na počátku 90. let. Cílem projektu bylo prohloubit dosavadní poznatky v oblasti delikvence mládeže a umožnit vznik komparativní studie všech participujících zemí. Výzkumu, který byl založen na metodě tzv. self-reportů, se zúčastnilo celkem třináct zemí s reprezentativním vzorkem respondentů ve věkovém rozmezí 14 až 21 let [Steketee et al. 2008: 15]. Do druhé vlny výzkumu ISRD-2, které se účastnilo již 33 zemí, se zapojila také Česká republika. Výzkum se pod vedením řídícího výboru zaměřil na studenty základních škol a gymnázií ve věku cca 12 až 15 let. Pro zajištění maximální komparability dat participujících zemí byla navržena jedna forma dotazníku obsahující otázky z oblasti rodiny, školy, sousedství, trávení volného času, delikventních přátel, postoje k násilí, sebekontroly a viktimizace. Poprvé však byly do výzkumu zařazeny také indikátory definované skupinou Eurogang (viz níže), které měřily členství v gangu. Ke zvýšení kompatibility přispěl také omezený počet postupů sběru dat: výběr měst (jedno velké, jedno střední a tři malá města) a národní reprezentativní výběr 3 s nadvýběrem pro jedno velké a jedno střední město. Dále byl v obou případech použit pravděpodobnostní výběr celých tříd z databáze všech škol [Podaná, Buriánek 2007: 6 7]. Výzkum má jak praktické, tak vědecké cíle. Výstupy tohoto výzkumu mají za úkol informovat zákonodárce v participujících zemích o prevalenci a četnosti delikvence mládeže ve věku přibližně 12 až 15 let, 4 o tom, jakým způsobem se v daných zemích kriminalita vyvíjí, o vlivu vzdělávacích institucí a nejbližšího okolí na jedince a také o tom, jak autority, jako jsou rodiče a učitelé, reagují na delikventní chování svých dětí či svěřenců. Vědeckým cílem výzkumu je porovnat různorodost a úroveň prevalence delikvence mezi participujícími zeměmi, což je umožněno standardizací postupu při realizaci výzkumu a vytváření výzkumného nástroje, a vysvětlit tyto rozdíly vzhledem k národnosti, životnímu stylu, sklonu jedince k delikvenci a teoriím, které se zabývají sociální kontrolou společnosti a sebekontrolou jedince. [Steketee et al. 2008: 15] Při sběru dat byla ve výzkumu použita tzv. metoda self-reportů. Vzhledem k citlivosti tématu a nemožnosti monitorovat jedince páchající delikventní činy dvacet čtyři hodin denně, sedm dní v týdnu, zůstává jedinou možností, jak získat přehled o celkové delikventní činnosti jedince, položit mu otázky týkající se jeho dosavadních zkušeností s přestupováním zákona či obecně platných norem a doufat, že při zajištění dostatečné anonymity a vysvětlení účelu výzkumu bude respondent ochotný na projektu spolupracovat. Self- 3 Náhodný výběr tříd podle regionu a ročníku. 4 Vzhledem ke způsobu sběru dat (celé třídy) mohli být někteří respondenti také o něco starší nebo mladší. Věk naprosté většiny respondentů se však pohyboval v rozmezí 12 až 15 let\n6 -reportová data tedy v podstatě představují protipól oficiálních statistik policie. Navíc obsahují detailnější informace o pachatelích, což nám umožňuje přistoupit k hlubší analýze delikvence (jejích souvislostí a okolností) a empirickému testování teorií [Podaná 2011: 43]. Ačkoli je tato metoda často kritizována, protože respondent si nemusí přesně vybavit, kolikrát se dopustil určitého přestupku či kolikrát ilegálně požíval alkohol během daného období, patří jednoznačně mezi ty, které jsou v oblasti výzkumu delikvence mládeže zcela odůvodněné a nepostradatelné. Bylo prokázáno, že jejich validita je dostatečná, což zapříčinilo jejich používání na celém světě [Steketee et al. 2008: 16]. Základní charakteristiky výběrového souboru Česká republika: Celkem se výzkumu ISRD-2 zúčastnilo studentů základních škol a víceletých gymnázií. Očištěním dat, která tvořila národní reprezentativní výběr, se soubor redukoval na pozorování, z nichž 50 % bylo zastoupeno muži. Výrazná většina respondentů byla studenty základních (84 %), veřejných škol (99 %) ve věkovém rozmezí přibližně let (věkový průměr 13,6 let). Německo, Rakousko a Švýcarsko: K výběru Německa (N =3 478, 51 % mužů, věkový průměr = 14,3), Rakouska (N = 2 994, 49 % mužů, věkový průměr 14,6 let) a Švýcarska (N = 3 643, 50 % mužů, věkový průměr = 14, 3) 5 jako zemí, se kterými budeme srovnávat výsledky pro Českou republiku, nás vedly následující důvody. Německo a Rakousko jsou našimi sousedními zeměmi, a proto by nás vývoj kriminality a delikvence mládeže v nich měl nanejvýš zajímat. Švýcarsko je zase zajímavé tím, že je považováno za jednu z nejbezpečnějších zemí na světě pyšnící se nízkou mírou kriminality. Všechny země navíc disponují poměrně kvalitními daty (dodržení doporučeného designu výzkumu, zahrnutí všech zkoumaných ročníků např. v Polsku výběr nezahrnul studenty 7. ročníků), což je další důvod mluvící ve prospěch jejich výběru. 6 Skupina Eurogang: definice gangu a její operacionalizace v ISRD-2 V roce 1997 sdružuje Malcolm Klein pod svým vedením skupinu vědeckých pracovníků s cílem otevřít otázku studia pouličních gangů (ale i gangů 5 Způsob sběru dat: Německo výběr měst, Rakousko výběr měst, Švýcarsko národní reprezentativní výběr. 6 Vzhledem k povaze naší práce, jejíž podstatou je především hledání vztahů mezi proměnnými (korelace a regrese), budeme při analýze dat používat jak pro Českou republiku, tak ostatní analyzované země nevážený soubor dat. Navíc například [Enzmann et al. 2010: 163] udává, že data prakticky všech zemí mohou být pro studenty 7., 8. a 9. ročníku školy viděna jako reprezentativní. Pro ještě výraznější zkvalitnění reprezentativity souboru a pro účely mezinárodního srovnání (prevalence delikvence apod.) je však vhodnější srovnávat participující země na úrovni měst. [ibid.]\n7 obecně) nejen ve Spojených státech amerických, ale také v Evropě. V rámci několika zrealizovaných workshopů byly stanoveny hlavní výzkumné cíle a vytvořeny výzkumné nástroje této skupiny, která je dnes známá pod jménem Eurogang. Základními principy Eurogangu jsou především systematické, empirické zkoumání pouličních gangů a detailní popis jejich odlišností a podobností napříč kontinenty, explicitní komparace členů a nečlenů gangu a využívání jak kvantitativních metod výzkumu, které umožní generalizaci výsledků a jejich zasazení do sociálního, politického, ale i demografického kontextu, tak kvalitativních metod výzkumu, vedoucích k detailnímu vhledu do struktury a dynamiky gangů [Weerman et al. 2009: 5 6]. Spolu se zvětšujícími se ambicemi porovnávat delikventní skupiny napříč kontinenty se tak rozvíjí další úskalí sociologického výzkumu. Tím je problematika kulturních odlišností a jejich zohlednění v komparativní analýze dat. Středem zájmu se zde pochopitelně stává samotné slovo gang (především otázka překladu tohoto slova do jiných jazykových mutací, než je angličtina), jehož chápání by mohlo být ovlivněno zažitými stereotypy a asociacemi vycházejícími ze zahraniční, především pak americké literatury [Weerman et al. 2009: 20]. Dílčí analýzy, které jsme provedli, však naznačují, že by tyto obavy nakonec nemusely být potvrzeny, alespoň co se týká České republiky [Moravcová 2009]. Mezi základní (core) definiční charakteristiky gangu řadí skupina Eurogang skupinový charakter (v této technice více než jeden člověk), věk členů gangu, trávení volného času na veřejných místech (street-oriented aspect of gang), trvání v čase, existence skupinové identity a páchání nezákonných činů. Definice gangu podle skupiny Eurogang zní: Každá trvalá skupina mladých lidí, která tráví svůj volný čas na veřejných místech a u které je provozování ilegálních aktivit součástí skupinové identity. [Weerman et al. 2009: 20] Trvalá znamená existující minimálně 3 měsíce. Mladí odpovídá průměrnému věku adolescenta nebo jedincům do 25 let. Ilegální znamená nezákonné chování. Identita odkazuje na identitu skupinovou a předpokládá souhlas jedince účastnit se nezákonných aktivit. 7 Tato definice byla dále operacionalizována do skupiny indikátorů, které tvořily část dotazníku ISRD-2 (viz rámeček 1 na následující straně). Zde najdeme kromě tzv. auto-nominační otázky (ot. č. 33), která je skupinou Eurogang považována spíše za otázku doplňující, také šest otázek (ot. č ), které identifikují respondenta jako člena gangu. 8 V praxi je však pro jeho identifikaci používáno pouze posledních pět otázek objevujících se v dotazníku, tedy otázky č [viz například Haymoz 2010: 167, Weerman et al. 2009]. 7 Bližší postup při vytváření definice gangu nabízí opět Eurogang viz Weerman et al. [2009: 19-21]. 8 Mluvíme tak o Eurogang definici i v případě, kdy zahrnujeme mezi indikátory otázku č. 33 (viz dále graf 1)\n8 Rámeček 1. Otázky k definici gangu v dotazníku ISRD Někteří lidé mají určitou skupinu přátel, s nimiž tráví čas, podnikají společné věci nebo se různě baví. Patříš do nějaké takové skupiny? (Filtrační otázka) 28. Jaký věk nejlépe charakterizuje členy tvojí skupiny nebo party? 29. Tráví tvoje skupina hodně času společně na veřejných místech, jako jsou parky, ulice, obchodní centra, okolí bydliště? 30. Jak dlouho již tato skupina existuje? 31. Je pro tvou skupinu přijatelné nebo normální dělat nějaké nelegální (nezákonné) věci? 32. Dělají lidé z tvojí skupiny společně nějaké nelegální (nezákonné) věci i ve skutečnosti? 33. Myslíš si, že by bylo možné označit tvoji skupinu jako gang? Revize definice gangu podle skupiny Eurogang Definice gangu podle skupiny Eurogang, která byla použita v druhé vlně mezinárodního výzkumu ISRD-2, je dle jejich autorů vhodná pro porovnávání delikventních skupin napříč evropskými zeměmi [Weermann et al. 2009]. Domníváme se však, že tato universální povaha definice způsobuje poměrně nepřesnou identifikaci respondenta jako člena gangu. Aby mohl být respondent označen za člena gangu, bylo důležité, aby na všechny níže zmíněné otázky Eurogangu (číslování otázek se řídí číslováním otázek v originální verzi dotazníku ISRD-2, viz například Podaná, Buriánek 2007) odpověděl kladně. 29. Tráví tvoje skupina hodně času společně na veřejných místech, jako jsou parky, ulice, obchodní centra, okolí bydliště? 30. Jak dlouho již tato skupina existuje? Je pro tvou skupinu přijatelné nebo normální dělat nějaké nelegální (nezákonné) věci? 32. Dělají lidé z tvé skupiny společně nějaké nelegální (nezákonné) věci i ve skutečnosti? 33. Myslíš si, že by bylo možné označit tvoji skupinu jako gang? Snaha o obecnou formulaci otázek, a tím omezení překážek pro srovnávání dat na mezinárodní úrovni však může být i kontraproduktivní. Moravcová [2009: 38 43] zkoumá nejčastější důvody nezařazení do gangu u těch respondentů, kteří si myslí, že by ji za takovou bylo možné označit (viz výše otázka č. 33), a zjišťuje, do jaké míry jsou tyto odpovědi věrohodné a zda je respondent (mladistvý ve věku přibližně let) s to pochopit význam slova nezákonné tak, jak zamýšlí výzkumník. Odpovědi na otázku č. 32 (viz 9 Kladná odpověď v případě, že skupina existuje déle než tři měsíce viz definice Eurogangu\n9 výše) jsou konfrontovány s tzv. indexem versatility, který vyjadřuje míru zapojení jedince do konkrétních delikventních aktivit. 10 Autorka předpokládá, že vztah mezi odpověďmi na tuto poměrně obecnou otázku a indexem versatility by měl být pozitivní, tedy kladná výpověď o páchání nezákonných věcí by měla být doprovázena vyšším indexem versatility. Tento trend se však často nepotvrzuje [více o výsledcích viz Moravcová 2009: 40 42]. Otázky na konkrétní delikventní činy, které jedinec za určité období spáchal, jsou podle autorky pro respondenta lépe představitelné a pochopitelné než otázky 31 a 32, které jsou až příliš obecné a mohou měřit v podstatě jakýkoli druh delikvence gangu, respektive jejich členů. Každý jedinec totiž může chápat nezákonnost zcela odlišně a zároveň ne každé nezákonné jednání je klíčové pro identifikaci respondenta jako člena gangu. Tak například pití alkoholu, které je v dnešní době populární také u mladistvých jedinců, je sice nezákonné, ale ne zcela určující ve vztahu ke gangu. [Moravcová 2009: 47 48] S ohledem na předešlý výzkum jsme se proto rozhodli pro revizi definice Eurogangu, tedy nahrazení obecných otázek o delikvenci nově zkonstruovaným indexem, který by tento charakteristický rys gangu měřil přesněji a pro samotného výzkumného pracovníka také čitelněji. Ten bude znát typ a míru delikvence, kterou měříme, a tedy s jakým typem gangu pracujeme. To vše usnadňuje nejenom orientaci v datech, ale také hledání relevantních interpretací a zasazování daného problému do celého teoretického aparátu. Pro účely naší analýzy budeme tedy dále pracovat pouze s těmito původními otázkami skupiny Eurogang: 29. Tráví tvoje skupina hodně času společně na veřejných místech, jako jsou parky, ulice, obchodní centra, okolí bydliště? 30. Jak dlouho již tato skupina existuje? 33. Myslíš si, že by bylo možné označit tvoji skupinu jako gang? Nový souhrnný ukazatel delikvence jsme pak vytvořili z dvanácti otázek, které v ISRD-2 měří delikventní činnost respondentů (číslování otázek se řídí číslováním otázek v originální verzi dotazníku): 54. Poškodil/a jsi někdy úmyslně věc nebo zařízení, jako jsou autobusové zastávky, okna, sedadla ve vlacích nebo autobusech, parkující auta? 55. Ukradl/a jsi něco v obchodě nebo v supermarketu? 56. Vloupal/a ses někdy do budovy s cílem něco ukrást? 57. Zcizil/a jsi někdy kolo, moped nebo skútr? 10 Index versatility určuje, kolik procent ze všech zkoumaných delikventních činů jedinec za svůj život (resp. poslední období, v našem případě je to rok) spáchal, viz např. Podaná, Buriánek [2007: 12]\n10 58. Ukradl/a jsi někdy motorku nebo automobil? 61. Ukradl/a jsi někdy něco z auta? 62. Sebral/a jsi někdy někomu peněženku, kabelku, tašku nebo něco takového? 63. Nosil/a jsi někdy s sebou zbraň, třeba hůl, nůž nebo řetěz (mimo kapesního nože)? 64. Vyhrožoval/a jsi někdy někomu zbraní nebo zbitím, aby ti vydal peníze nebo nějakou věc? 65. Účastnil/a ses nějaké skupinové bitky na školním dvoře, na fotbalovém stadionu, na ulici nebo jiném veřejném místě? 66. Zbil/a jsi někoho nebo zranil/a holí nebo nožem tak, že musel vyhledat lékaře? 67. Prodával/a jsi někdy jakékoli (měkké nebo tvrdé) drogy nebo působil/a jsi jako zprostředkovatel/ka? Respondent je označen jako delikventní, pokud za poslední rok spáchal alespoň dva výše uvedené činy. A nezáleží na tom, jestli se jedná o činy různé či stejné povahy. Nově vytvořená definice tedy zachycuje delikvenci jedince pomocí konkrétních činů, které jedinec spáchal. Výhodou tohoto způsobu měření delikvence je především již zmíněná čitelnost výsledků pro samotného výzkumníka a předpoklad správného porozumění respondenta otázkám. Užití údajů za určité období (v našem případě rok) nám zaručuje, že se jedná o jedince, kteří jsou delikventní v současnosti. Kritérium alespoň dvou činů za toto období nám navíc umožňuje soustředit se pouze na ty respondenty, u kterých překročení zákona nebylo omezeno na ojedinělý incident [Podaná, Buriánek 2007: 11 12]. Aby byl tedy respondent identifikován jako člen gangu, musel by: 1. kladně odpovědět na všechny původní otázky skupiny Eurogang, se kterými se v analýze počítá (č. 29, 30 a 33), 2. být souhrnným ukazatelem delikvence označen jako delikventní, přesněji musel by spáchat alespoň dva delikventní činy, ať už různé, či stejné povahy. V této fázi můžeme tedy gang definovat jako: skupinu, která existuje více než tři měsíce, jejíž členové tráví hodně času na veřejných místech, jsou delikventní (aspoň dva činy stejné či různé povahy za uplynulý rok) a považují se za gang. Graf 1 porovnává počty členů gangů identifikované jak naší revidovanou definicí, tak původní definicí skupiny Eurogang. Zajímavá situace nastává především u České republiky a Švýcarska. Zatímco u Německa a Rakouska je počet delikventních členů gangu pro obě definice v podstatě vyrovnaný (4,8 % pro Německo a 3,6 % versus 3,7 % pro Rakousko), a mohli bychom tedy uvažovat o ponechání původní definice gangu podle skupiny Eurogang, u prvních dvou zmíněných zemí tomu tak není (4 % versus 2,6 % u ČR a 4,8 % versus 3,9 % u Švýcarska)\n11 Graf 1. 6,0 5,0 Delikventní členové gangu: srovnání počtů členů gangu podle revidované definice a podle Eurogang definice. V procentech Členové gangu - revidovaná definice Členové gangu - Eurogang definice 4,0 3,0 4,0 4,8 4,8 3,7 3,6 3,9 4,8 2,0 2,6 1,0 0,0 Česká republika (N=3042) Německo (N=3125) Rakousko (N=2754) Zdroj: International Self-Report Delinquency Study ISRD-2. Švýcarsko (N=3296) Jedním z možných vysvětlení je, že jsou to právě respondenti z těchto dvou zemí, kteří mají problémy s pochopením významu slova nezákonné. Zatímco u všech otázek Eurogangu odpověděli kladně, přes námi zkonstruovaný ukazatel neprošli. Kritéria pro identifikaci respondenta jako člena gangu se nám totiž nahrazením původních obecných otázek č. 31 a č. 32 souhrnným ukazatelem delikvence zpřísnila. Již nás nezajímá, zda respondent dělá nějaké nezákonné věci. Sami jsme určili, o jaké nezákonné věci se zajímáme. Zároveň jsme požadovali, aby respondent spáchal vždy alespoň dva činy. Tyto podmínky představují poměrně přísný filtr, který způsobuje pokles delikventních členů gangu při použití nově vzniklé definice gangu. Tabulka 1 prezentuje diskutovaný problém odlišnou formou. Seznam delikventních činů, ze kterých byl vytvořen souhrnný index delikvence, je poměrně bohatý (viz výše). Najdeme zde skupinové bitky, nošení zbraně, kapesní krádeže, krádeže z obchodů, krádeže aut a kol či krádeže věcí z aut, vloupání, vandalismus, napadení, vydírání či obchod s drogami. Přesto například v Česku více než polovina respondentů (53 %), kteří jsou podle skupiny Eurogang označeni jako členové gangu, nepáchá tento typ delikventních činů nebo spáchala pouze jeden jediný během posledního období. Nejméně rozporů nacházíme u Rakouska a dále pak i u Německa. Především v případě České republiky se potýkáme s větším výskytem nekonzistentnosti\n12 Tabulka 1. Delikventní činnost členů gangu. Členové gangu dle Eurogang definice, v procentech Delikventní podle souhrnného ukazatele delikvence ČR N=131 Členové gangu Německo N=166 Rakousko N=109 Švýcarsko N=174 Ano 46,6 61,4 67,0 59,8 Ne 53,4 38,6 33,0 40,2 Celkem 100,0 100,0 100,0 100,0 Zdroj: International Self-Report Delinquency Study ISRD-2. v odpovědích respondenta. Protože které jiné činy, rozumějme delikventní či nezákonné, by mohli tito respondenti páchat, pokud odpověděli kladně na otázku č. 32 skupiny Eurogang? Vysvětlením by mohla být také neochota respondentů vypovídat o konkrétních činech. Zatímco například respondent vcelku ochotně odpoví na otázku obecného charakteru, může se mu zdát nebezpečné uvádět, co za delikventní čin přesně spáchal. Na druhou stranu můžeme předpokládat, že by takovýto respondent spíše vůbec neodpověděl, než aby označil ne. Navíc sběr dat byl uzpůsoben tak, aby obavy respondentů z vypovídání o takto citlivém tématu minimalizoval (učitel nebyl přítomen při sběru dat, dotazník byl anonymní apod.). Nově zkonstruovaný ukazatel delikvence má ale také své limity. Konkrétní delikventní činy měří pouze delikventní aktivitu jedince, a ne celé skupiny. Mohlo by se nám tedy stát, že v celé delikventní skupině bude pouze tento respondent delikventní. Je to ale pravděpodobné? Věříme, že ne. Nepředpokládáme, že by delikventní jedinec jednal na vlastní pěst, bez kamarádů ze své skupiny, a to především bavíme-li se o takových delikventních činech, jako jsou krádeže, obchod s drogami, loupeže či vandalismus. Naši hypotézu přitom podporuje například výzkum Haynie [2001: 1048], který potvrdil vztah mezi vlastní delikvencí jedince a delikvencí jeho přátel. Skupinovým charakterem delikvence a rolí kamarádů v delikventní dráze jedince se dále zabývají například Akers et al. , Matsueda a Anderson  nebo Voss . To, jakým způsobem působí skupina na jedince, detailně popisuje také Warr . Tedy že zvyšuje anonymitu, snižuje odpovědnost za spáchané činy či vnucuje jedinci vlastní morální kodex a pravidla, podle kterých se pak řídí. Delikvence je ve většině případů sociálním aktem. Zmíněný problém nicméně navrhujeme vyřešit zpřesněním nové definice o další podmínku. Každý z členů gangu by měl mít alespoň dva delikventní kamarády nebo by se měl se svými kamarády podílet na rizikových aktivitách (vandalismus, krádeže, apod.). Význam delikventních přátel v predikci členství v gangu přitom testujeme pomocí regresní a diskriminační analýzy. Kontrolními proměnnými jsou v tomto případě proměnné týkající se rodiny, školy či individuálních charakteristik jedince\n13 Rámeček 2. Škála tolerance násilí a škála sebekontroly Škála tolerance násilí: 38.1 Trocha násilí k zábavě patří Je třeba užívat síly, aby byl člověk uznáván a respektován Když mě někdo napadne, vrátím mu to Bez násilí by bylo všechno mnohem nudnější Je úplně normální, že kluci si chtějí něco dokázat ve fyzickém střetávání se s druhými. Škála sebekontroly: 39.1 Jednám impulzivně, aniž bych u toho moc přemýšlel/a Dělám to, co mi přináší okamžité uspokojení, třeba i za cenu obětování vzdálenějších cílů Více mě zneklidňuje to, co se mi může stát teď, než to, co bude za dlouho Rád občas otestuji sám sebe třeba nějakým trochu riskantním počinem Někdy podstupuji riziko prostě proto, že mě to baví Vzrušení a dobrodružství jsou pro mě důležitější než bezpečí Snažím se ohlížet v první řadě na sebe, i kdyby to mělo způsobit jiným lidem potíže Když to, co dělám, vadí druhým lidem, je to jejich problém, a ne můj Rád získávám věci, které chci mít, i když vím, že to působí problémy druhým lidem Dost rychle ztrácím trpělivost Když se opravdu naštvu, je pro ostatní lepší se mi vyhnout Když s někým zásadně nesouhlasím, je pro mě většinou těžké si o tom v klidu pohovořit a přitom se nerozrušit. Odpovědní škály: 1 Rozhodně souhlasím, 4 Rozhodně nesouhlasím. Proměnné vstupující do analýzy Závislá proměnná vstupující do analýzy tedy představuje členství v gangu. Členové gangu jsou porovnáváni s tzv. potenciálními členy gangu. Aby byl respondent označen jako potenciální člen gangu, musel být souhrnným ukazatelem delikvence označen jako nedelikventní (první podmínku, však splnil). Mezi kontrolní proměnné řadíme pohlaví respondenta a jeho osobnostní rysy, jako jsou tolerance násilí a sebekontrola. Postoj k násilí byl ve výzkumu ISRD-2 měřen pomocí škály obsahující pět otázek (viz škála tolerance násilí v rámečku 2) [Podaná, Buriánek 2007: 55]. Faktorová analýza prokázala vysokou konzistenci škály jak pro Českou republiku, tak pro ostatní analyzované země. Cronbachovo alfa se u všech těchto zemí pohybuje v rozmezí od 0,71 do 0,78. Sebekontrola jedince byla měřena obdobně (viz rámeček 2). I zde faktorová analýza potvrdila přítomnost jednoho hlavního faktoru, rotace zase\n14 existenci čtyř dimenzí sebekontroly (vyhledávání rizika, egocentrismus, impulzivita a tzv. prezentismus ), ze kterých se sebekontrola skládá [viz Podaná, Buriánek 2007, ale také Grasmik et al. 1993]. Přítomnost těchto dimenzí byla potvrzena i u ostatních analyzovaných zemí. Faktorová analýza prokázala vysokou konzistenci škály, stejně jako Cronbachova alfa, které se pro všechny čtyři analyzované země pohybuje v hodnotách od 0,81 do 0,84. Proměnné související s vlivem rodiny na delikventní chování jedince (viz rámeček 3), které byly v analýze zohledněny, jsou struktura rodiny (úplná/ neúplná), míra kontroly jedince rodičem (dohled nad kamarády, s kterými Rámeček 3. Rodina, vztah ke škole a delikventní kamarádi Rodina: 6. Žiješ společně se svou vlastní matkou a otcem? 16. Jak dobře obvykle vycházíš s mužem, s kterým žiješ v domácnosti (otec, nevlastní otec )? 17. Jak dobře obvykle vycházíš se ženou, s kterou žiješ v domácnosti (matka, nevlastní matka )? 20. Vědí obvykle tví rodiče (nebo dospělí, s kterými žiješ), s kým se stýkáš, když nejsi doma? 21. Když jdeš večer ven, řeknou ti obvykle rodiče (nebo jiní dospělí), kdy máš být zpátky? Vztah ke škole a záškoláctví: 41. Chodíš do školy většinou rád/a? 43. Byl/a jsi někdy během posledních 12 měsíců bez právoplatné omluvy za školou minimálně jeden celý den? Index dezorganizace školy: 45.5 V naší škole se hodně krade Dochází zde často k napadání a k bitkám V naší škole dochází k poškozování a záměrnému ničení mnoha věcí Hodně se zde užívají drogy. Odpovědní škála: 1 Rozhodně souhlasím, 4 Rozhodně nesouhlasím. Delikventní kamarádi: 37. Když si vyrazíš někam s kamarády nebo kamarádkami:. (analyzované aktivity: konzumace alkoholu a drog, vandalismus, krádeže, obtěžování okolí). 48. Mladí lidé někdy dělají i zakázané věci. O kolika svých kamarádech víš, že udělali některé z následujících věcí? (Odpověz prosím na všechny otázky) (Počty rizikových přátel byly vypočítány součtem počtu přátel, kteří zkusili měkké nebo tvrdé drogy, ukradli něco z obchodu nebo supermarketu, vloupali se do budovy s cílem něco ukrást, vyhrožovali zbraní nebo zbitím, aby jim druhá osoba vydala peníze nebo jinou věc, nebo ji zbili či těžce zranili holí, nožem nebo podobným předmětem.)\n15 se jedinec stýká, a dohled nad dobou návratu domů) a kvalita vazeb v rodině, kterou měříme pomocí dvou proměnných. Sledujeme, jak jedinec vychází s matkou a jak s otcem. Mezi proměnné týkající se školy (viz rámeček 3) jedince řadíme vztah jedince ke škole, kterou navštěvuje, dále záškoláctví a míru dezorganizace školy. Tento index jsme opět vytvořili pomocí faktorové analýzy s následným ověřením reliability celé škály prostřednictvím Cronbachova alfa (0,71 0,74 pro všechny analyzované země). Nezávislou proměnnou tvoří delikventní kamarádi. Ve vztahu k členům gangu budou sledovány především aktivity, kterých se skupina společně účastní, a počet delikventních kamarádů jedince (viz rámeček 3). Jak uvádí Buriánek [Podaná, Buriánek 2007: 53], lze předpokládat, že s růstem počtu rizikových kamarádů stoupá pravděpodobnost zapojení do problematických aktivit. Je rovněž pravděpodobné, že delikventní jedinci se obklopují stejně orientovanými kamarády. Nejvýznamnější rizikové faktory Stejná škála proměnných umožní výsledky jednotlivých zemí porovnávat mezi sebou a ohodnotit, který z rizikových faktorů nejlépe predikuje členství v gangu. Je třeba upozornit, že vzhledem k nízkým počtům respondentů v obou skupinách a snaze o porovnávání predikčního potenciálu analyzovaných proměnných, jsme byli nuceni rekódovat tyto proměnné na proměnné binární. Tabulka 2 prezentuje výsledky logistické regrese, s pomocí které jsme se pokusili identifikovat nejvýznamnější rizikové faktory členství v gangu 11. Vidíme, že pro každou z analyzovaných zemí se výsledky liší, nicméně vždy jsou jedním z nejdůležitějších prediktorů právě delikventní kamarádi. V případě Rakouska a České republiky jsou to aktivity s kamarády, které nejlépe předvídají, zda se jedinec stane členem gangu. Například rakouský respondent, který s kamarády krade, má téměř sedmkrát větší šanci (Exp = 6,821), že se stane členem gangu. Nejlepším prediktorem v případě Německa je počet rizikových přátel. Ti z respondentů, kteří mají více než dva rizikové kamarády, mají také sedmkrát větší šanci (Exp = 7,118) stát se členem gangu. Naopak u Švýcarska členství v gangu překvapivě nejlépe předpovídá vztah jedince k matce (Exp = 7,687). Počet rizikových přátel je však hned druhým nejsilnějším rizikovým faktorem. Švýcarský respondent, který má alespoň dva rizikové kamarády, má také téměř čtyřikrát větší šanci (Exp = 3,919) stát se členem gangu. Nesmíme samozřejmě zapomenout, že zmíněné interpretace pro dané proměnné jsou relevantní tehdy, jsou-li ostatní proměnné v modelu kontrolovány. 11 Vzhledem k tomu, že do této analýzy vstupovaly proměnné, které se mohly navzájem silně ovlivňovat, byli jsme nuceni zohlednit také hodnoty korelačních koeficientů a zjistit, zda nedochází k jevu, který nazýváme multikolinearita. Analyzované proměnné však mezi sebou nebyly silně korelovány, a proto jsme nebyli nuceni vyřadit žádnou z nich\n16 Tabulka 2. Rizikové faktory ČR Německo Krádeže s kamarády (ano) 1,920 0,000 6,821 2,427-19,167 Pohlaví (muž) 1,733 0,000 5,660 2,652-12,079 Rizikoví přátelé (2 a víc) 1,158 0,001 3,183 1,602-6,326 Vztah ke škole (dobrý) 0,895 0,011 2,448 1,231-4,867 Dezorganizace školy (vysoká) 0,873 0,012 2,395 1,213-4,727 Vztah k matce (špatný) 2,040 0,005 7,687 1,823-32,423 Rizikoví přátelé (2 a víc) 1,366 0,005 3,919 1,511-10,166 Sebekontrola (nízká) 1,198 0,002 3,313 1,542-7,118 Vandalismus s kamarády (ano) 1,024 0,001 2,784 1,519-5,101 Pohlaví (muž) 0,932 0,003 2,540 1,371-4,706 Alkohol a drogy s kam. (ano) 0,656 0,034 1,927 1,050-3,536 Zdroj: International Self-Report Delinquency Study ISRD-2. Poznámky: Velikost souboru: Rakousko, N = 206; Česká republika, N = 195; Německo, N = 294; Švýcarsko N = 283. Nagelkerke R2: Rakousko, R2 = 0,413; Česká republika, R2 = 0,241; Německo, R2 = 0,386; Švýcarsko R2 = 0, 406. Rakousko Švýcarsko B Sig. Exp (B) Interval spolehlivosti Vandalismus s kamarády (ano) 1,620 0,000 5,053 2,536-10,068 Záškoláctví (ano) 0,867 0,041 2,379 1,037-5,458 Pohlaví (muž) 0,792 0,027 2,208 1,095-4,450 Rizikoví přátelé (2 a víc) 1,963 0,000 7,118 3,494-14,499 Pohlaví (muž) 1,073 0,000 2,924 1,654-5,172 Tolerance násilí (vysoká) 0,966 0,001 2,627 1,464-4,713 Vandalismus s kamarády (ano) 0,895 0,002 2,448 1,381-4,337 Z výsledků logistické regrese je zcela zřejmé, že jsou to právě problémoví kamarádi, kteří v souvislosti s členstvím v gangu hrají důležitou predikční roli, a to nejen v případě České republiky, ale také v případě všech ostatních analyzovaných zemí. Zde je kromě aktivit s kamarády podstatný také jejich počet. Důležitou roli však hraje například i pohlaví jedince. Pokud bychom chtěli v této fázi analýzy uvažovat o rozšíření naší definice gangu o další podmínku (a spoléhat tak především na výsledky regrese), mohli bychom teoreticky uvažovat nejen o vytvoření určitého indexu kamarádství, ale také o podmínce pohlaví K vyhledání algoritmu pro zařazení jedince do určité skupiny se však často používá také tzv. diskriminační analýza. V našem případě jsme k ní zprvu nepřistoupili, protože pracujeme s daty, která nejsou pro její použití vhodná. Dali jsme přednost logistické regresi, která je variantou té diskriminační a\n17 Tabulka 3. Strukturní matrice diskriminační analýza Česká republika Funkce 1 Vandalismus s kamarády 0,883 Záškoláctví 0,419 Pohlaví 0,341 Německo Funkce 1 Rizikoví přátelé (2 a víc) 0,633 Vandalismus s kamarády 0,585 Tolerance násilí 0,565 Pohlaví 0,414 Rakousko Funkce 1 Krádeže s kamarády 0,515 Rizikoví přátelé (2 a víc) 0,502 Pohlaví 0,445 Dezorganizace školy 0,403 Vztah ke škole 0,381 Švýcarsko Funkce 1 Vandalismus s kamarády 0,621 Rizikoví přátelé (2 a víc) 0,540 Sebekontrola 0,527 Alkohol a drogy s kamarády 0,497 Pohlaví 0,373 Vztah k matce 0,318 Zdroj: International Self-Report Delinquency Study ISRD-2. Poznámka: Celková úspěšnost klasifikace: Česká republika = 70 %, Rakousko = 75 %, Německo = 76 %, Švýcarsko = 75 %. kterou je v případě nesplnění požadavků dobré použít. Nevyžaduje totiž téměř žádné předpoklady. Logistická regrese však předpokládá kauzální vztah proměnných. Abychom zjistili, zda analyzované proměnné členství v gangu nejen dobře predikují, ale také dobře diskriminují mezi členy gangu a potenciálními členy gangu, zkusili jsme (i když předpoklady nejsou splněny 12 a nemáme dostatek pozorování pro rozdělení souboru do dvou skupin analyzované a ověřovací) podrobit naše data také diskriminační analýze. V tabulce 3 jsou prezentovány výsledky z tzv. Structure matrix (strukturní matrice). Ta měří vliv analyzovaných proměnných na diskriminační skóre respektive na přiřazení jedince do té či oné analyzované skupiny. Výhodou hodnot této matrice je především to, 12 Zejména předpoklad vícerozměrného normálního rozdělení prediktorů\n18 že jsou na rozdíl od regresních (viz tabulku 2) a standardizovaných kanonických koeficientů očištěny od vlivu ostatních proměnných v modelu. Jak vidíme, pořadí proměnných se změnilo. Zatímco v regresní analýze bylo pohlaví u Německa a Rakouska druhou nejdůležitější proměnnou, nyní jej v obou případech předběhly proměnné týkající se problémových kamarádů. Ti nejlépe diskriminují mezi skupinami respondentů (respektive korelují se členy gangu). Stejně tak u Švýcarska se situace změnila. Vztah k matce má nyní nejslabší diskriminační potenciál. Jak jsme již zmínili, předpoklady pro diskriminační analýzu nebyly splněny. Výše prezentované výsledky jsou proto spíše orientační. Na druhou stranu přinášejí vcelku logické informace. Zatímco výstupem regresní analýzy jsou prediktory členství v gangu, tedy není překvapivé, že pohlaví a vztah k matce ve Švýcarsku hrají důležitou roli, strukturní matrice diskriminační analýzy uvádí ty proměnné, které mezi skupinami nejlépe diskriminují. U České republiky jsou to aktivity s kamarády (vandalismus), u ostatních zemí také jejich počet. Vzhledem k výsledkům regresní a diskriminační analýzy navrhujeme definovat gangy jako skupinu existující více než tři měsíce, jejíž členové tráví hodně času na veřejných místech, považují se za gang, jsou delikventní (aspoň dva činy stejné či různé povahy za uplynulý rok) a mají problémové nebo delikventní kamarády (alespoň dva delikventní kamarádi nebo provádění rizikových aktivit s kamarády). Pro operacionalizaci této definice využíváme proměnné, které jsme představili v průběhu této práce. Graf 2 ukazuje zastoupení členů gangu v souboru podle naší definice. To je v České republice minimální (2,4 %). Mimo členy gangu jsme dále rozdělili soubor na potenciální členy gangu (splňují všechny podmínky, ale nejsou buď sami delikventní, nebo nemají delikventní kamarády) a členy nedelikventního gangu (splňují všechny podmínky, ale nejsou ani delikventní, ani nemají delikventní kamarády) a ty ostatní. Při porovnání s ostatními zeměmi vidíme, že Česká republika má nejméně členů gangu (2,4 %). Nejvíce členů gangu má Německo (3,9 %). V celkovém měřítku jsou si však země v počtu respondentů, kteří jsou členy gangu, poměrně podobné. Je třeba také dodat, že ačkoli jsme se rozhodli přidat podmínku problémových kamarádů přímo do definice, nabízejí se nám další možnosti, jak výsledků analýz využít. V první řadě se můžeme rozhodnout ponechat danou proměnnou jako významný prediktor vzhledem k orientačním výsledkům diskriminační analýzy. Další, neméně zajímavou možností je považovat ji za jakési validizační kritérium členství v gangu. Proměnná problémových kamarádů (ať už aktivity s kamarády, nebo jejich počet) by tak nebyla přímou součástí definice gangu, v podstatě by ale ověřovala, zda byla zmíněná definice dobře vytvořena\n19 Graf 2. 4,5 4,0 Zastoupení členů gangu v souboru. V procentech 4,2 3,9 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 2,4 2,9 2,3 2,7 3,1 2,2 3,3 2,0 1,5 1,0 1,0 0,5 0,0 Česká republika Německo Rakousko Švýcarsko Členové gangu Potenciální členové gangu Členové nedelikventního gangu Zdroj: International Self-Report Delinquency Study ISRD-2. Závěr Cílem příspěvku bylo revidovat původní definici gangu a její operacionalizaci, která byla pro výzkum ISRD-2 navržena skupinou Eurogang. Hned v první části analýzy jsme zkonstruovali ukazatel delikvence z konkrétních činů, které jedinec spáchal, a nahradili jsme jím obecné otázky úvodní definice Eurogangu. Nově vzniklá definice nám umožnila rozdělit soubor na dvě dále analyzované skupiny, tedy členy gangu, kteří byli delikventní, a potenciální členy gangu, kteří delikventní nebyli, a zkoumat, které proměnné úzce souvisí s členstvím jedince v gangu a mohou je tak velmi dobře predikovat. Při kontrole proměnných, jako jsou individuální charakteristiky jedince, rodinné vztahy a škola, jsme jako nejvýznamnější prediktor členství v gangu identifikovali delikventní kamarády. Rozhodli jsme se proto rozšířit již částečně revidovanou definici gangu o další podmínku. Každý člen gangu musí být nejen delikventní, zároveň musí být v určitém kontaktu s dalšími delikventními jedinci. Takto vytvořená definice má oproti původní definici Eurogangu jisté výhody. Měří, zda je respondent sám opravdu delikventní. Výzkumník navíc přesně ví, co si může pod pojmem delikventní představit, protože si ukazatel delikvence sám zkonstruoval. Zároveň však kontrolujeme, zda má člen\n20 gangu nějaké delikventní kamarády, tedy není delikventní pouze on, ale také jeho přátelé, o kterých předpokládáme, že jsou členy téže skupiny. Delikventní chování je totiž určitým sociálním aktem, a tudíž se dá předpokládat, že páchá-li jedinec nějaké nezákonné, respektive delikventní věci, dělá to velmi pravděpodobně se svými delikventními kamarády. Ačkoli jsme podmínku problémových kamarádů integrovali přímo do definice gangu, nabízíme také jiná řešení problému: ponechat tyto proměnné jako prediktory nebo je považovat za určité validizační kritérium členství v gangu. Z našeho pohledu zajímavým aspektem této práce je právě konstrukce vlastního ukazatele delikvence. Věříme, že stejně tak, jako jsme si jej z dostupných informací z ISRD-2 zkonstruovali my, si ho může, zcela oprávněně, zkonstruovat i jiný výzkumník. Předpokládáme-li, že gang je delikventní skupina, tedy že jeho členové jsou delikventní, musíme rozhodnout, co pro nás znamená být delikventní. Existuje mnoho typů delikventních činů. Obvykle si však vytvoříme vzorek těch, které jsou páchány nejčastěji. Můžeme ale předpokládat, že bude v každé zemi tento vzorek stejný? Podobný problém jsme řešili také v případě identifikace těch proměnných, které měly největší predikční a diskriminační potenciál. Během analýzy dat jsme sice dokázali pro všechny analyzované země identifikovat proměnné, díky kterým jsme vytvořili naši finální definici gangu, nicméně není jisté, zda bychom našli podobnou shodu (rozuměj shodu v síle rizikových a diskriminačních faktorů členství v gangu) také u dalších zemí Evropy. Mnohem pravděpodobněji se nám jeví vytvoření několika klastrů zemí, kde bude umožněno jednotné pojetí gangu a podmínek členství v něm. Mgr. Eva Moravcová je studentkou doktorského studia katedry sociologie Filozofické fakulty Univerzity Karlovy. Její specializací je oblast sociálních deviací, především problematika zkoumání delikventních skupin mládeže v České republice a Evropě. Dále věnuje pozornost kvantitativním přístupům k analýze sociálních dat. Literatura Akers, R., Krohn M., Lanza-Kaduce, L., Radosevich, M Social Learning and Deviant Behavior: A Specific Test of a General Theory. American Sociological Review 44: Ball, R. A., Curry, G. D The logic of definition in criminology: Purposes and methods for defining gangs. Criminology 33 (2): Bjerregaard, B Self-definition of Gang Membership and Involvement in Delinquent Activities. Youth Society 34: Cloward, R., Ohlin, L Delinquency and Opportunity. New York: The Free Press. Enzmann, D. et al Self-reported youth delinquency in Europe and beyond: First results of the Second International Self-Report Delinquency Study in the context\nMládež a alkohol: evropské srovnání v rámci projektu AAA PREVENT\nMládež a alkohol: evropské srovnání v rámci projektu AAA PREVENT Doc.PhDr. Jiří Buriánek, CSc., FF UK Praha jiri.burianek@ff.cuni.cz Příspěvek vznikl jako součást projektu AAA-PREVENT, který se Evropě


Santa Cecilia, 41, Mahón, Španělsko\nEurohotel je 2-hvězdičkový hotel umístěný 3.5 km od Es Grau, Talati de Dalt a Castillo de San Felipe.\nEurohotel leží v centru města Mahón. Díky nedalekému umístění přístavu je centrální hotel dobře propojený s ostatními částmi města Mahón.\nBlízko hotelu je kavárny, golfová hřiště a restaurace.\nHotel nabízí vybavené pokoje včetně třílůžkový pokoj a dvoulůžkový pokoj s oddělenými postelemi. Každý z nich je vybavený minibarem, vysokorychlostním internetem, balkónem, šatnou a zařízením na žehlení kalhot. Vybavení pokoje zahrnuje myčku nádobí a stroj na výrobu ledu a pěnové polštáře a polštáře plněné peřím.\nLa Minerva a Sa Taverna d' es Port nabízí výběr jídel zhruba 150 metrů od hotelu.\nDobré umístění hotelu nabízí hostům přístup k letišti Mahon během 15 minut autem.\nTalati de Dalt 4.7 km\nAntiga Meloussa 450 m\nFast Track Nungambakkam *** Hotel\nGreenwoods Nature Camp Luxusní stan\nOyo Ss4 *** Hotel\nGray Ponsonby Prázdninový dům\nFiloxenia ** Aparthotel\nFlexstay Iidabashi *** Penzion\nBaiyoke Boutique *** Hotel\nKvartirasvobodna - Arbat Apartmán\nU Svateho Jana *** Hotel


Václav Lamr - Fotoalbum - Akce - ČERNÝ ČTVRTEK 20.3.2008 V BETLEMSKÉ KAPLI V PRAZE\nÚvod » Fotoalbum » Akce » ČERNÝ ČTVRTEK 20.3.2008 V BETLEMSKÉ KAPLI V PRAZE\nČERNÝ ČTVRTEK 20.3.2008 V BETLEMSKÉ KAPLI V PRAZE\nČERNÝ ČTVRTEK 20. 3. 2008 V BETLEMSKÉ KAPLI V PRAZE.\n1. # Fotografie z demonstrace před Betlémskou kaplí pořídil Martin Voráč, který se # také akce zúčastnil. Pokud jste fotografie nedostali a máte zájem, požádejte si # o ně na můj e-mail.\n2. Pro ty, kteří se v této iniciativě chtějí # orientovat, a pro pracovníky masmedií: Jde nám především o naplnění a # aktualizaci odkazu M. J. Husa, který je spojen s tímto historickým místem. Jako # příslušníci českého národa bychom k těmto místům měli prokazovat etickou úctu a # nedovolit, aby byly zneužívány. Je to důležité pro uchování národní a duchovní # identity vůči nastupující generaci. Jde o morálku a elementární slušnost, # platnou stále, jak věříme, v kulturních zemích.\n3. Je historicky # dokázáno, že Betlémská kaple byla určena zakladateli už před Husovým působením # ke kázání Božího slova v českém jazyce. Proto používání tohoto prostoru mimo # potřeby Technické fakulty UK k účelům, jako je varieté a kulisa pro magii a jiné # čarodějnické seance, způsobuje logicky pohoršení nejenom v křesťanské # veřejnosti. Dochází zde k vědomému urážení náboženských a národních citů # věřících a čestných občanů České republiky. Pochopili jsme z odkazu M. J. Husa, # že se Boží slovo má kázat nejenom na tomto místě, ale v celých Čechách. Tento # odkaz Mistra Jana Husa a všech českých mučedníků Pravdy má být naplněn. Jeho # mučednická smrt nás – křesťany v Praze a v Čechách – k tomu zavazuje. Přečtěte # si Husovu výzvu níže:\n4. /+ / Mistr Jan Hus ve svém listu vzkázal: # „Zvláště vás prosím, Pražané, abyste milovali Betlém, pokud Pán Bůh dovolí, aby # v něm bylo hlásáno slovo Boží. Pro toto místo se ďábel rozhněval a popudil proti # němu faráře a kanovníky, neboť spatřil, že se na tomto místě boří jeho # království. Věřím Pánu Bohu, že toto místo zachová podle své vůle a způsobí v # něm skrze jiné větší prospěch než učinil skrze mne slabého…“\n„Také # prosím, abyste se milovali, nedali utiskovati dobrých a přáli každému # spravedlnost.“\n(závěr listu M. J. Husa, který napsal přátelům v Čechách, # podáno v Kostnici ve věznici minoritského kláštera dne 10. června roku 1415)\n5. Mistr Jan Hus, kázal v Betlémské kapli poté, co byl jmenován # rektorem University Karlovy, v letech od 1402 do 1413. Podrobnější historické # informace související s Janem Husem a s Betlémskou kaplí můžeme sdělit nebo # odkázat na další prameny. Na internetu lze najít dostatečné informace pod hesly # „Betlémská kaple“ a „Jan Hus“.\n6. Jsme ochotni ve školách a v # dětských domovech konat či zprostředkovat přednášky o díle a významu Jana Husa a # české reformace. Považujeme to za nutnou kompenzaci výchovné a duchovní újmy, # která byla učiněna na dětech, které se zúčastnily programu Magie v Betlémské # kapli dne 20. 3. 2008.


Město Přerov opraví autobusové nádraží\nPřerovská radnice zahajuje dlouho připravovanou rekonstrukci autobusového nádraží. Investice si vyžádá celkem 144 milionů korun, většinu nákladů akce uhradí dotace z evropských fondů.\nNádraží se dočká díky opravě, která by měla být hotová na jaře příštíhoroku, nové odbavovací haly, zastřešených nástupišť a nové polohyzastávek. „Město oficiálně předalo staveniště zhotovitelům stavby,společnostem Sates Morava a PSS Přerovská stavební, které se tak mohoupustit do přípravných prací,“ řekl mluvčí radnice Bohuslav Přidal.\nProjekt rekonstrukce autobusového nádraží počítá kromě nové odbavovacíhaly s informačním centrem, čekárny pro cestující a odpočinkovémístnosti pro řidiče také s novým dopravním řešením. Autobusy budouprojíždět nádražím jednosměrně, vjezd na něj povede z Husovy ulice.\nV době oprav, které by měly skončit v dubnu či květnu 2010, budou autobusy zastavovat u zkrácených nástupních ostrůvků. Spoje, které nebude možné umístit nazkrácená nástupiště, budou mít provizorní zastávky v přilehlé Tovární,Nádražní a Denisově ulici.\nStav současného autobusového nádraží kritizovali Přerované v anketě,kterou organizoval odbor rozvoje. Podobu nádraží lidé tehdy zmínilijako jeden z hlavních problémů města. Přerovu se podařilo získat naakci dotaci 100 milionů korun z regionálního operačního programu.


Zpřístupní vzácné knihy: digitalizují prvotisky z 15. století z Brna, podívejte - Brněnský deník\n/FOTO, VIDEO/ Přes osmdesát tisíc sbírkových předmětů v následujících třech letech digitalizují odborníci z českých institucí. Rukopisy, prvotisky z 15. století, grafiky nebo hudebniny z fondů Moravské zemské knihovny v Brně, Muzea umění v Olomouci či Národního archivu v Reykjavíku projdou pod rukama odborníků, aby si je pak mohli prolistovat zájemci z řad veřejnosti. To institucím umožní příspěvky, takzvané Norské fondy.\nNapříklad tyto prvotisky z druhé poloviny patnáctého století zdigitalizují zástupci Moravské zemské knihovny, Muzea umění Olomouc a Knihovny Akademie věd ČR. | Video: Deník/Barbora Peštálová\nS digitalizací olomouckému muzeu pomohou odborníci z Brna. Moravská zemská knihovna navíc zajistí zveřejnění sbírek v Digitální knihovně. Zároveň zdigitalizuje část vlastních fondů. „Součástí dlouhodobé strategie knihovny je digitalizace a zpřístupňování fondů, které patří do kulturního dědictví. Vzhledem ke svému charakteru nemohou být ve fyzické podobě zpřístupněny široké veřejnosti, ale přitom by si to zasloužily. Jejich digitalizace tak bude mít dopad na další odbornou a badatelskou práci, ale i na možnosti jejich popularizace,“ uvedl ředitel Moravské zemské knihovny Tomáš Kubíček.\nV knihovně plánují odborníci digitalizovat především prvotisky a hudebniny. Na některé z nich používají stroj na digitalizaci. Ten obsluhuje například Kristýna Dufková z oddělení tvorby metadat. "Musím vždy zjistit, o jak staré tisky jde, abych věděla, jak opatrně s nimi musím manipulovat. Pak si prohlédnu, o jaký jde formát a podle toho se nastavuje skener," popsala Dufková.\nU některých děl také zpracovává takzvaná metadata. „Volím, co jsou desky knížky, řeším stránkování, aby šlo vše po sobě, jak má," doplnila.\nO digitalizaci tisků, které jsou křehčí a skener by je mohl poničit, se starají restaurátoři fotograficky. Digitalizace strojem je ale zhruba o polovinu rychlejší. „Ruční digitalizace zabere jednou tolik času. Dvě třetiny fondů Moravské zemské knihovny se bude digitalizovat strojově, třetina přes ruční focení," poznamenal vedoucí oddělení rukopisů a starých tisků Jiří Dufka.\nSkenování se týká zejména sbírek na papíře, které jsou velmi citlivé na podmínky uložení. „Jejich degradaci až zkázu způsobují rozličné faktory: kolísající teplota, relativní vlhkost vzduchu, nečistoty v ovzduší, působení biologických škůdců i člověka. Extrémní citlivost papíru na působení světla omezuje také jejich vystavování. Digitalizace je tedy unikátní možností, jak tato díla zpřístupnit co nejširší veřejnosti,“ uvedl vedoucí odboru starého umění olomouckého muzea Miroslav Kindl.\nCitroën C8 první majitel, servisní knížka, koupeno v I, nehavarované, v záruce Škoda Fabia první majitel, servisní knížka, koupeno v B, nehavarované Volkswagen Passat první majitel, servisní knížka Ford Transit Connect první majitel, koupeno v D, nehavarované Volkswagen Golf první majitel, servisní knížka, koupeno v I Škoda Superb servisní knížka, koupeno v F Volkswagen Golf první majitel, servisní knížka, koupeno v CZ Ford S-Max první majitel, servisní knížka, koupeno v D, nehavarované


Kudy z nudy - Yacht club Barrandov - jachting na vodní nádrži Orlík a relaxace u vody\nÚvod > Co chcete dělat? > Yacht club Barrandov – jachting na vodní nádrži Orlík a relaxace u vody\nYacht club Barrandov – jachting na vodní nádrži Orlík a relaxace u vody\njachting Orlík Barrandov jaro podzim vodní nádrž jezero chata relax\nPřijeďte si na pár dní nebo letní dovolenou odpočinout do příjemného prostředí jachtařského klubu na Orlíku! V našem přístavu spustíte, vytáhnete a zakotvíte svou loď, odložíte vlek i auto během toulek po jezeře. Pokud nebydlíte na lodi, můžete se u nás ubytovat v pokojích nebo chatách.\n2/5 (854 hodnocení)\nYacht club Barrandov nabízí pronájem "charter" kajutových plachetnic ve třech velikostních kategoriích od května do září. Zatímco během letních prázdnin se lodě pronajímají přednostně na delší plavby, na jaře a na podzim je nejvíce oblíben pronájem na víkendy. Díky zázemí našeho přístavu je jachting příjemným zážitkem i z jara a na podzim.\nV našem areálu pořádáme řadu akcí nejen pro jachtaře, ale i pro širokou veřejnost v podobě jachtařských závodů, firemních teambuildingových setkání, sportovních soustředění a pod.\nUžijete si kouzlo jachtingu nebo budete jen relaxovat u vody, vydáte se na výlet na kole, do lesa na houby nebo s rybářským prutem k vodě...\n398 80 Kožlí\n+420 274 779 791\n+420 602 220 027\nTrasa ze stanice Kožlí u Orlíka k místu Yacht club Barrandov - jachting na vodní nádrži Orlík a relaxace u vody.\nPsí víkend Tellington Ttouch s Martou a Lenkou\nKozárovická 20 – 10. ročník\nKozárovice, Středočeský kraj\nFestival Radosti ze života 2022\nSchwarzenberská hrobka u zámku Orlík\nOrlík nad Vltavou, Jihočeský kraj\nPlavba lodí Orlík – Zvíkov\nZámecký park a hrobka na zámku Orlík nad Vltavou\nKožlí, Jihočeský kraj\nWellness hotel Orlík


Becky Hill a Sigala v letním singlu "Heaven On My Mind" - MIXXERMUSIC - Nová hudební dimenze\n26.06 2020 • 18:33\nBritská zpěvačka a skladatelka Becky Hill vydala ve spolupráci se Sigala singl „Heaven On My Mind„.\nJe to druhý singl, který byl převzatý z nadcházejícího vydání debutového alba Becky. Zpěvačka se Sigalou nespolupracuje prvně, loni se společně dostalli do britské top desítky s hitem „Wish You Well“ a aktuálně se ho prodalo přes 750 000 kopií pouze ve Velké Británii.\nJejí pilotní singl „Better off without You“ zase strávil 5 týdnů v Top 20 britského oficiálního singlového žebříčku a zaznamenal páté místo hratelnosti na UK Radio a na iTunes. Písničku si pustilo přes 65 milionů posluchačů.\nBecky také získala na Spotify přes 1,5 miliardy streamů a byla korunována druhou nejhranější britskou umělkyní na Spotify UK. K dalším úspěchům jí zajisté pomůže i novinka „Heaven On My Mind“, která se dneska dočkala premiéry videoklipu:\nTagy:becky hilldoporucenoHeaven On My Mindsigala


Volební spolupráce ČSSD a Zelených — ano či ne?\nV sociální demokracii se diskutuje o nějaké formě spojenectví se Zelenými a menšími levicovými subjekty pro příští sněmovní volby. Jaké jsou přednosti a úskalí takové varianty?\nPro spolupráci ČSSD se Zelenými se opakovaně vyslovil také její místopředseda Michal Šmarda. Na fotografii spolu s místopředsedkyní Zelených Annou Gümplovou a spolupředsedou levicové iniciativy Budoucnost Filipem Hausknechtem. Foto FB Anna Gümplová, Zelení\nČeská politická scéna se necelý rok před sněmovními volbami na podzim 2021 mění a přeskupuje, formují se předvolební bloky či přímo koalice opozičních stran, do politiky nejnověji vstupuje tahoun Milionu chvilek pro demokracii Mikuláš Minář.\nVe stagnující či klesající sociální demokracii to po neúspěšných podzimních krajských a senátních volbách a zejména po odhlasování snížení daní hlasovacím spojenectvím ANO s ODS a SPD proti svému koaličnímu partnerovi vře. Jedním z názorů, které zaznívají, je nějaká forma volebního spojenectví a spolupráce ČSSD, Zelených a menších levicových subjektů.\nZ představitelů sociální demokracie se pro spolupráci se Zelenými po propadáku ČSSD v krajských volbách vyslovili místopředsedové Michal Šmarda a Ondřej Veselý, obecně pro spojenectví s blízkými politickými subjekty i Tomáš Petříček nebo pardubický hejtman Martin Netolický.\nTen jako jeden z mála sociálnědemokratických lídrů uspěl zřejmě hlavně díky tomu, že kandidoval nikoli pod značkou ČSSD, ale v koalici pod jiným, obecným názvem. Nabízí se, že by to mohlo být vodítko pro sněmovní volby. Srovnávat krajské volby s těmi do sněmovny ale dost dobře nejde a co funguje na krajské úrovni, v celostátních volbách s výrazně vyšší účastí fungovat nemusí.\nZavedená značka bez čitelné tváře\nJaké jsou tedy vlastně důvody pro takové řešení, jaká jsou jeho úskalí? Tím nejdůležitějším důvodem pro takovéto či podobné radikální řešení je reálná vyhlídka na to, že voliči sociální demokracii po jejím spoluvládnutí s ANO prostě znovu do parlamentu nepošlou. Vsadit na to, že za vládní angažmá nakonec voliči ČSSD ocení, se stále ještě může zdát jako sázka na jistotu, byť velice skromnou, je to ale dost riskantní.\nHodně bude záležet na příštích průzkumech preferencí. Pokud se pád sociální demokracie zastaví a stabilizuje na nějakých sedmi osmi procentech, samostatná kandidátka ČSSD bude zřejmě řešení, které si vedení strany v čele s předsedou Janem Hamáčkem, případně jiné vedení vzešlé z březnového sjezdu, zvolí. Vyhne se tím totiž nutnosti řešit nepříjemné a složité otázky.\nJako například tu, zda se vzdát značky sociální demokracie a poprvé kandidovat pod jiným názvem. Ačkoli je dnešní ČSSD v bídném stavu, sociální demokracie jako politický profil má bezesporu řadu výhod, je zcela všeobecně známá a stále ještě má i zřejmý, uchopitelný a relevantní obsah, který voliči dokážou identifikovat. Zda aktuální zástupci české sociální demokracie tento obsah dokážou věrohodně prosazovat a zastupovat, je ovšem věc jiná.\nÚplně se rozloučit s názvem sociální demokracie asi nepřipadá v úvahu. Pro většinu členů, a nejen těch starších, by to bylo prostě nepřijatelné. Jednou z možností by snad bylo využít sociální demokracie jako jakéhosi „podtitulu“ k hlavnímu, marketingově pojatému názvu. Tak jako bývalý slovenský premiér Peter Pellegrini, který svou novou a podle prvních průzkumů úspěšnou stranu pojmenoval Hlas — sociálna demokracia, paradoxně proto, aby se odlišil od starší varianty s obdobným názvem, Ficovy strany Smer — sociálna demokracia.\nNejde ale jen o marketingové úvahy, ale také o to, že spolupráce sociálních demokratů se Zelenými, dalšími levicovými subjekty či osobnostmi z neziskové sféry a odborů by mohla vrátit ČSSD čitelnější, jednoznačnější tvář, učinit ji znovu něčím zajímavou a atraktivní alespoň pro určitou vyhraněnou část voličů. Je ovšem otázka, jak velká část by to byla, nakolik je už „obsazená“ jinými subjekty (zejména Piráty) a zda by to vůbec stačilo na překročení potřebné pětiprocentní hranice.\nAsi nejpádnějším důvodem proti podobnému řešení je mizerný stav obou hlavních partnerů tohoto případného spojenectví. Jak ČSSD, tak Zelení jsou v současné době v situaci ztráty relevance, kdy jim jejich voliče trvale ubírá jiný, dravější politický subjekt — v případě sociálních demokratů je to ANO, v případě zelených Piráti. Spojení dvou stran ve špatné kondici, ztrácejících potřebný voličský „sex appeal“, spolu s dalšími, dosud z volebního hlediska bezvýznamnými subjekty jako je Budoucnost či Levice, neslibuje o mnoho větší úspěch než samostatná kandidátka sociální demokracie.\nK čemu je vlastně sociální demokracie?\nStejně závažnou překážkou je zaměření nemalé části sociálních demokratů, kteří jsou názorově a politicky zkrátka blíže hnutí ANO než Zeleným. Koalice sociálních demokratů s Babišovým hnutím není náhoda, není to nějaký úlet, ale vychází ze skutečnosti, že na dnešní české politické scéně jsou si obě strany prostě blízko. Nic na tom nemění ani to, že ve věci snížení daní se Babiš spojil s ODS. Prosazovat, že lidem zůstane v peněžence víc peněz, a neohlížet se přitom na výši státního dluhu, je spíš projev populismu než nějaké pravicové ideologie.\nDá se tedy předpokládat, že případné volební spojenectví či spolupráce sociální demokracie se Zelenými, menšími levicovými stranami a spřízněnými osobnostmi, pravděpodobně ne ve formě koalice, ale poskytnutí určitého počtu míst na kandidátkách, by některé voliče, a dokonce i členy ČSSD spíš odradila. Jestli by to namísto toho přineslo dostatek nových hlasů, je velmi nejisté.\nI přesto by takový projekt nakonec mohl uspět. Ovšem pouze v případě, že bude mít velmi rafinovaný a na míru šitý marketing, výrazné osobnosti pokud možno „zvenčí“, a především upozadí ideové, programové rysy. Tak jako všechny úspěšné nové politické počiny posledních let, od Věcí veřejných po ANO, Starosty, Piráty a v budoucnu možná i Minářovo Lidé PRO. Naopak koalice či volební projekt, který zvýrazní vlastní levicovost či „zelenost“, má podle všech dosavadních zkušeností s českou politikou šance velmi malé.\nDosavadní zkušenosti ale nejsou všechno a může se stát, že programově jasně definované — v souřadnicích obrany sociálního státu, spravedlnosti a solidarity a boje proti klimatické a ekologické krizi — spojenectví by bylo naopak natolik jiné a vymykající se z dosavadního běhu české politiky, že by právě proto zaujalo a oslovilo.\nV rámci ČSSD mají úvahy o nějaké formě volební spolupráce napříč levicí v každém případě ten základní význam, že mohou rozhýbat stagnující členskou základnu, přinutit sociální demokraty uvažovat víc a do větší hloubky o tom, co je vlastně smyslem jejich politiky, k čemu je vůbec sociální demokracie dobrá.\n9. prosince 2020 v 9.30\n#Strana zelených#ČSSD#Perspektivy levice


Gabriela Vermehlo a Gadrew Way • HFAD\n← Vilém Veverka\nGabriela Vermehlo a Gadrew Way\nPosted on 12. ledna 2017 by Albína Houšková\nČtyři hudebnice, členky předních českých orchestrů – ČNSO, Orchestr ND a Orchestr SOP, sloučil společný zájem do „dámského“ smyčcového kvarteta Gadrew Way. I když vystudovaly klasické obory, věnují se i autorské tvorbě a také tradiční hudbě různých národů, především židovské muzice, argentinskému tangu či české lidové písni.\nKvartet v klasickém složení tvoří houslistky Gabriela Vermelho a Ludmila Budínská, violistka Helena Vovsová a violoncellistka Adriana Voráčková.\nNicméně z klasického smyčcového kvarteta se Gadrew Way během chvíle dokáže změnit na alternativněji znějící seskupení, kdy Gabriela Vermelho překvapí nejen svou pěveckou multifunkčností, ale též občasnou hrou na pětistrunný kvinton.\nPři svých koncertních turné po Evropě, Asii, Austrálii či jižní Americe si zahrály s hvězdami jako je například Sting, George Michael, Itzhak Perlman, Schlomo Mintz, Mischa Maisky, Andrea Bocelli, Plácido Domingo, James Morrison, Libor Pešek, Karel Gott či Hana Hegerová.\nGadrew Way se během krátké doby představilo na několika významných festivalech, jako např. Prague Proms a koncertních pódiích. Pravidelně můžeme toto seskupení slyšet například v pražském klubu Jazz Dock a Blues Sklep. Gadrew Way bylo již dvakrát hostem vánočního turné skupiny Čechomor. Na jednom z koncertů Čechomoru v Národním divadle také vzniklo DVD a CD.\nNa housle začala hrát ve čtyřech letech a svá studia započala na Gymnáziu Jana Nerudy ve třídě prof. H.Metelkové. Dále pokračovala na konzervatoři u prof. P. Kudeláska a v roce 2012 úspěšně ukončila studia na HAMU v Praze pod vedením prof. J. Tomáška.\nOd roku 2009 je členkou Orchestru Státní opery Praha. V roce 2011 sólově vystoupila s Ústřední hudbou Armády ČR ve Dvořákově síni Rudolfina. Již během studií se věnovala folklorní hudbě. Se souborem Špalíček se zúčastnila mnoha domácích i zahraničních festivalů a své dovednosti si prohloubila při účasti na mnoha interpretačních kurzech – Ameropa v ČR, Illinois Wesleyan University a Bloomington v USA a Conservatory Penrith v Austrálii.\nPražskou konzervatoř vystudovala pod vedením Jiřího Rajniše a v roce 2012 absolvovala HAMU u prof. Lubomíra Malého. Za studií se zúčastnila kurzů komorní hudby v Litvě, interpretačních kurzů u Jiřího Žigmunda, Bohuslava Matouška a Gabriely Demeterové a úspěšně vykonala konkurz do European Union Youth Orchestra.\nSpolupracuje s mnoha českými orchestry jako Komorní orchestr BERG, Talichův komorní orchestr, Český národní symfonický orchestr, Orchestr hl.města Prahy FOK, SOČR, Pražská komorní filharmonie PKF a Pražský komorní orchestr, s kterými procestovala Evropu, Japonsko či Jordánsko, kde doprovázela slavné osobnosti, jakými jsou např. Andrea Bocelli, Plácido Domingo či José Carreras. Z osobností české a světové hudební scény stojí též za zmínku Sting, Schlomo Mintz, Lalo Schifrin, Karel Gott, Dara Rolins nebo spolupráce na cd s kapelou Support Lesbiens. Od roku 2008 je členkou Orchestru Národního divadla v Praze.\nStudovala Konzervatoř v Teplicích ve třídě prof. Tomáše Strašila. Absolvovala za doprovodu Severočeské filharmonie Teplice koncertem pro violoncello a orchestr d moll E.Lala. Zúčastnila se mezinárodních hudebních kurzů u Jiřího Bárty, Evžena Rattaye, Františka Smetany a Johana van Iersela.\nV současné době je členkou ČNSO a věnuje se převážně komorní a orchestrální hře, díky čemuž také měla možnost spolupracovat s osobnostmi jako je například Andrea Bocelli, Itzhak Perlman, Shlomo Mintz, Libor Pešek, James Morrison a Enio Morriconne. Z populární hudby Sting, George Michael, Hana Hegerová, Blue effect, Serj Tankian (Systém of a down). Při koncertních turné si zahrála na pódiích po celé Evropě, Japonsku, Jižní Americe a Austrálii.


14.03.2012 07:50 – Podobné články – celý článek\nZima se blíží ke svému závěru, a tak nastává ten pravý čas myslet na hezký jarní kabátek. Sáhněte po neutrálních odstínech béžové a tmavě modré, které vypadají dobře se všemi ostatními barvami.\n27.07.2012 16:25 – Podobné články – celý článek\nPoslední teplé počasí je podle předpovědí už za námi. Straší vám ve skříni nemoderní stará bunda? Nebo snad kabát po babičce? Darujte ho potřebným a potěšte se novým, značkovým kouskem za skvělou cenu!\n02.10.2012 06:06 – Podobné články – celý článek\nV politice i za okny sice vládne nečas, ale my se už vybavujeme na jaro! S vlnou šedesátkové inspirace do letošních kolekcí připluly i elegantní lehké kabátky. Aspoň jeden takový by podle nás neměl chybět v žádném šatníku. Jak je nosit?\n20.02.2013 07:06 – Podobné články – celý článek\nVévodkyně z Cambridge je s manželem a synem na návštěvě Nového Zélandu. Královská rodina u protinožců stráví 19 dnů. Manželka prince Williama za týden stihla předvést už několik outfitů. Kromě večerních šatů a formálních...\n15.04.2014 15:01 – Podobné články – celý článek\nPřivítejte do svého šatníku první sluneční paprsky. Pokud přemýšlíte o tom, že investujete do nové jarní garderoby, pak by vaší pozornosti rozhodně neměly uniknout lehké jarní svršky, bundy a kabátky.\n03.03.2015 12:00 – Podobné články – celý článek\n09.04.2015 11:01 – Podobné články – celý článek\nKlíčové kousky podzimního šatníku\nPodzim se hlásí pomalu o slovo. A nenechme se zmást občasnými výkyvy teplot, kdy rtuť teploměru stoupne ještě lehce vzhůru. Na podzim vsaďte na délky, minisukně a krátké kabátky nechte doma. Letošnímu podzimu vládne hnědý semiš...\n11.09.2015 11:00 – Podobné články – celý článek\nDětská jarní móda hraje všemi barvami\nSe změnami počasí měníme i svůj šatník. Dámy z péřovek převlékají na jarní kabátky, muži většinou rovnou do mikin. Neměli bychom ale zapomínat ani na ty nejmenší členy rodiny. I pro ně obchody a návrháři přichystali...\nUž jste pomalu začali schovávat kraťasy a plavky do skříně a místo nich vytahovat podzimní kabátky? Chyba! V Praze totiž budou podle meteoroložky Dagmar Honsové v následujícím týdnu převládat letní teploty - až do pátku bude...\n16.09.2018 17:00 – Podobné články – celý článek\nPodzim se pomalu a jistě hlásí o slovo a na řadu se tak dostávají nejrůznější teplé svetry, kabátky a kozačky. Naučte se je kombinovat podle světových „it girls”, tedy žen, které vynikají svým sex-appealem a smyslem pro styl a...\nUniverzální kabátky, které oceníte během podzimu i zimy\nDny se zkracují a teploty klesají. To znamená jediné, podzim je tu. Přivítejte ho novým kabátem, který navíc oceníte i v nadcházejících chladnějších měsících. Vyberte si z nadčasových klasik, ale i trendy kousků, které...\nV osmdesátých letech byly hitem a dnes se opět vrací do módy. Řeč je o chlupatých kabátcích, které si oblíbily i slavné krásky. Většinou jsou vyrobené z umělé kožešiny, perfektně zahřejí, a proto jsou ideální volbou na...\nVyzrajte na chladné počasí stylově. Kabátky z umělé kožešiny jsou zpět\nJakmile se venku ochladí, chceme jediné: módní svršek, který zahřeje. Zapomeňte však na neforemné péřové kabáty a pořiďte si oděv lehce extravagantní, přesto praktický a slušivý. Kabátky a bundičky v imitaci kožešiny jsou...\n04.11.2019 01:00 – Podobné články – celý článek\nVěřme, že zanedlouho koronavir vymizí a my se konečně navrátíme k normálnímu stylu života. Budeme si moci užívat jaro plnými doušky. Prozatím se inspirujte módními kabátky a vyberte ten, který perfektně padne k vaším křivkám.\nLehké kabátky hrají prim. Lichotí postavě a jsou dokonale variabilní\nTrenčkoty jsou prostě báječné. Výborně poslouží v přechodném období mezi koncem zimy a jarem, jsou praktické, slušivé a hlavně mají zaručený omlazující efekt.


Místo vína stáčejí žhavé sklo\nPec je rozžhavená na 1 200 stupňů Celsia. Mistr sklář Zdeněk Kunc do roztavené rudé výhně zasunuje sklářskou píšťalu a obratně na ni natáčí hořící hmotu. Pak ji opatrně vytahuje a tekuté sklo se pod jeho rukama mění v křehkou vázu. Výjev typický spíše pro tradiční sklářskou huť někde na Šumavě se odehrál na jihu Moravy ve Chvalovicích. Ve vinařském kraji s poněkud odlišným tekutým sortimentem.\nV pozadí soustředěný Zdeněk Kunc, vpředu kolega Michal Vlk před rozžhavenou pecí s pětadvaceti kilogramy tekutého skla. Po vytvarování výrobku nemají ještě skláři vyhráno. Poté nastává dlouhá doba chlazení, a pokud se nedodrží, výrobek praskne; foto: -jan-\nUkázka sklářského umění se odehrála v rámci Ježíškových řemeslných dílniček. Skláři z Nového Boru si přivezli přenosnou pec, postavili ji na náměstí a začali čarovat. Mnozí místní tak viděli ruční výrobu skla vůbec poprvé.\n„Já zase nebyl nikdy u toho, jak se tady u vás vyrábí víno,“ přiznává sklář Zdeněk Kunc a utírá si pot z čela. „Jsem abstinent, ale určitě by mě zajímalo lisování hroznové šťávy.“ Jistou podobnost mezi svým a vinařským řemeslem přesto shledává. Obojí je tak trochu alchymie a vyžaduje fortel, ale i velkou trpělivost.\n< Za volant usedl opilý a boural\nKe kostem zapíchnutým v krku se jezdí minimálně, spíš nás volají k bolestem břicha, říkají zdravotníci >


Mají chobotnice duši? - Fascinující nahlédnutí do zázraku vědomí Kazda Václav\nZahrada, to není jen plocha, na které pěstujeme nejrůznější druhy květin a zeleniny, ale ...\nKniha je stručným nástinem historie i současnosti moravského teplokrevného koně, který je ...\nAutor: Hošák Stanislav, Gregor Dalibor,\nKdyž se řekne „pilná jako včelička“, mnohdy si ani neumíme představit, co taková ...\nMonografie o oblíbeném plemeni inteligentních psů s přirozeným hlídacím instinktem. Autorka ...\nPoznejte svého nového kamaráda - zakrslého králíka! Zakrslí králíci vypadají jako živí ...\nAutor: Weglerová Monika\nV této knize se vám pokusím jednoduchou formou představit staro-nový způsob krmení psů. ...\nDostupnost: předobjednávka 14.10.2019\nAutorka, paní Nataša Velenská, naše přední odbornice na chov želv, již řadu let působí v ...\nNaučit se psí řeči je tak snadné! Naši čtyřnozí miláčkové mají bezpočet možností ...\nAutor: Schlegl-Koflerová Katharina\nRetrívr je všestranný pes pro každého! Není rozhodující, zda hledáte akčního průvodce ...\nAutor: Soons Petra


HIFIroom.cz • Počítač v roli ultimativního zdroje - Stránky 58\nPříspěvek od RedBaron » 13 led 2021 22:39\nTy máš dneska okřikovací, Pavle? Něco tě trápí? Zvuk je např. u mě dávno vyřešen, takže zde diskutujeme skutečné a hmatatelné trable ultimativních zdrojů stále stejných jedniček a nul.\nPříspěvek od kychtax » 17 led 2021 13:46\nA mám tu novou destičku na vyzkoušení. Je to novinka z podzimka. 4- jádro Intel Pentium.. ASROCK J5040-ITX.\nVýkon slibují 1,5x větší proti J4005 a TDP stále 10W.\nSlibuji si od ní lepší obraz díky výkonnější grafice a vyššímu vyp. výkonu a když se podaří i zvuk. Ten už by ani lepší být nemusel .\nNa první pohled je zřejmě že v miniaturizaci zase pokročili. Proti staré desce je menší a počet součástek na centimetr vzrostl. Fakt je celkem malinká.\nPříspěvek od harmasan » 17 led 2021 15:47\nVykon obraz nezlepsi. Bud to cip stiha dekodovat, alebo nie\nPříspěvek od RedBaron » 18 led 2021 11:37\nAsi tak, obraz dělá TV na základě toho, co mu po HDMI přiteče za data, jaké odstíny má v určitém pixelu rozsvítit. Stejně tak jako zvuk dělá DAC na základě digitálních dat ze zdroje pro přehrávání. Ale zdejší čáryfuci to vidí jinak, prostě mají jitrnici jakou svět neviděl\nPříspěvek od Jiri » 18 led 2021 11:56\nKolik digitálních transportů si k tomu SPaudio D1 DACu vyzkoušel?\nCo všechno ti hrálo naprosto stejně při zapojení do stejného DACu?\nZatím tady trousíš všeobecný teoretický předpoklady a to ve vlákně "Počítač v roli ultimativního zdroje" není zrovna přínos.\nPříspěvek od Oldear » 18 led 2021 12:00\nTo je kino,\nTy bys rozsvicoval odstíny v pixelech? Slyšel si někdy něco o barevných prostorech, gamutu a hlavně použité technologii?\nMrkni někdy na obraz tuctového Samsungu a pod. a porovnej to např. nějakou Loewe, do každé přitečou stejná data a rozdíl uvidíš.\nStejné je to u monitorů - tedy těch kvalitních, např. na foto a střih videa. Pustíš tam stejná data a jinak to bude vypadat na CG EIZO a jinak na např. Samsungu.\nU DACu je to podobné a to bez čáryfuků.\nPříspěvek od Zdeno1 » 18 led 2021 12:15\n18 led 2021 11:37\nMoc dobrý postřeh, boj a osvěta je marná.\nPříspěvek od Zdeno1 » 18 led 2021 13:50\n18 led 2021 12:00\nRedbaron o voze a Ty o koze, vůbec nechápu, jak se můžeš vyjadřovat k jeho tvrzení, Tvůj argument postrádá jakoukoliv souvislost a logiku, jsi naprostý hlupák, ať si už konečně zasloužím ten ban.\nPříspěvek od PítrsPraha » 18 led 2021 14:16\nTenhle příklad se dokonale nepovedl . Vezmi 10 různých zobrazovačů a dostaneš 10 různých odstínů, i když data budou shodná.\nPříspěvek od Jiri » 18 led 2021 14:25\nHele nabídni RedBaronovi na vyzkoušení své čínské fejkové "Cardas" kabely, co hrají lépe než originál a je to slyšet i na tvých Dexon Largo 70. Třeba RedBaronovi rozšíříš obzory\nPříspěvek od RedBaron » 18 led 2021 14:40\nAno, Mlho, o tom tady celou dobu mluvíme. Obraz dělá zobrazovač a zvuk DAC, našels nepřítele a vymlouváš mi něco, co jsem ovšem neřekl\nPříspěvek od PítrsPraha » 18 led 2021 14:46\nObraz zdaleka nedělá jen zobrazovač a zvuk zdaleka nedělá jen DAC. To je zas jen hloupá teze vycházející z neznalosti.\nObraz na digitální straně viditelně a objektivně dělá barevný prostor, gamut, bitová hloubka LUT... Stejný vstupní data zpracuje jinak... Zobrazovač jako takový je jen další proměnná...\nPříspěvek od RedBaron » 18 led 2021 15:03\nTím stále nepopíráš, že jinou grafickou kartou jiný obraz a jiným transportem digitálních dat jiný zvuk nezískáš. Barevný prostor nebo bitová hloubka jsou parametry zobrazovače a posílaných dat, stejně jako samplovací frekvence a bitová hloubka pro DAC. Je to spíš jen další slovíčkaření a okecávání jednoduchého faktu.\nPříspěvek od Zdeno1 » 18 led 2021 15:08\nDexon je domácí společnost, vyrábí špičkové zařízení, jsem patriot, proč ten posměch?\n.....co to meleš za kraviny, zobrazovač zpracuje a vyzáří to, co se tam pošleš, ať už jakkoliv a můžeš čumět, nehledej v to nic jiného.\nPříspěvek od PítrsPraha » 18 led 2021 15:14\nRedBaron píše: Barevný prostor nebo bitová hloubka jsou parametry zobrazovače\nAch jo... Čím míň víš, tím usilovněji sebe klameš. Barevný prostor digitálního souboru ani jeho bitová hloubka nejsou parametry zobrazovače. To jsou parametry digitálního souboru. A tyhle parametry různý zobrazovače zpracují různě. Proč se asi fotí do 12-bit Adobe a upravuje se to na zmíněných CGčkách...?\nHrách a zeď...


Ochránci přírody varují před plošným využíváním chemie proti kůrovci - Ekolist.cz\nOchránci přírody varují před plošným využíváním chemie proti kůrovci\n4.3.2019 13:15 | PRAHA (ČTK)\nChemický postřik nezabije pouze kůrovce, ale veškerý hmyz, což by zasáhlo i druhy, které kůrovce požírají.\nFoto | Václav Sojka / Správa Národního parku České Švýcarsko\nOchránci přírody z Hnutí Duha varují před plošným užíváním chemie proti kůrovci, které by podle nich zlikvidovalo i další důležité druhy hmyzu. O problému informují před sněmovním projednáváním zákona, který zavádí tzv. rajonizaci ČR. Sněmovna by měla zákon schválit v prvním čtení. Zákon rozdělí stát na území, v části pak nebudou muset vlastníci lesa těžit napadané dřevo, uvolní se tak kapacity těžby do území, kde je ještě možné včasným zásahem les zachránit. Ministr zemědělství Miroslav Toman (za ČSSD) by podle nich měl zaručit, že se chemie nebude v lesích používat plošně. Stanovisko ministerstva ČTK shání.\nOchránci přírody se obávají, že území, kde se již nebude muset těžit kůrovcové dříví, bude příliš malé. "Bude-li totiž území, kde ministerstvo umožní legálně nezasahovat, příliš malé, tak při nedostatku kapacity těžařů k odvozu kůrovcového dříví z lesa budou muset vlastníci a správci zbytek lesů, kde je kůrovec, plošně postříkat toxickými pesticidy," uvádí organizace. Používání chemie na skládkách dříví je podle nich pochopitelné.\n"Pokud by mělo dojít k plošnému stříkání chemie v lesích, nebude možné v praxi zabránit otravě vodních toků, půdy, smrti hmyzu, ptáků a zdravotním rizikům u dětí. Proto by měl ministr Miroslav Toman nyní jasně říci, že plošnou chemickou asanaci nepřipustí. Další kroky by měl konzultovat se státní i nestátní ochranou přírody," dodal za organizaci Jan Skalík.\nPro chemický postřik lesů se podle hnutí nejčastěji používá neurotoxin cypermethrin. Tento neurotoxin bezprostředně zabíjí živé tvory ve vodě a je vysoce toxický pro hmyz včetně včel, ale i nenarozené děti. Riziko úmrtí při vniknutí cypermethrinu do dýchacích cest či jeho požití dokonce zmiňuje i bezpečnostní list přípravku. Podle hnutí postřik nezabije pouze kůrovce, ale veškerý hmyz, což by zasáhlo i druhy, které kůrovce požírají.\nSignatáři tzv. Lesnické výzvy, která sdružuje vlastníky a správce 75 procent plochy českých lesů i dřevozpracovatele, v minulém týdnu uvedli, že škody na smrkových porostech kvůli kůrovci jenom v ceně dříví můžou do budoucna přesáhnout 500 miliard korun, tedy více než třetinu současného státního rozpočtu.\nExperiment pod Javorníkem. Místo lesní cesty řada tůní Lesy ČR vybraly dodavatele prací za čtvrt miliardy Kč Lesy ČR dokončily od loňska 70 vodních staveb, stály 230 mil. Kč\nEkologové prostě potřebují, aby se kůrovec dál množil, protože jim naše lesy připadají málo zdevastované.\nEkologové z hnutí Duha.Nenadělali už dost paseky?Jak chtějí zachránit naše lesy kterých ubývá? Proč nemají ty samé problémy okolní země?Protože tam nemají takové idioty jako my.